Belfegor
Eredetileg Baál-Peór, a démonológiában Belfegor (héberül: בעל פעור azaz baʿal-pəʿōr, a Septuagintában: βεελφεγωρ azaz Beelphegōr illetve a Vulgatában ennek nyomán: Beelphegor. Jelentése: a Peór (hegy) Ura, Peór Úr valószínűleg eredetileg Peór isten értelemben) egy démon, a középkori hagyományok szerint egyike a Pokol hét hercegének, aki felfedezésekhez segítheti az embert. Szintén a középkori elképzelések szerint a hét főbűn közül a restség démona.

Hazai egyéb névváltozatok: Belfagor (Machiavelli nyomán olasz helyesírás szerint) illetve Belphégor francia irodalmi és filmes hatásra.

Eredete 

A Peór-hegy nagy valószínűséggel a Nébó-hegytől kb. öt kilométerre északkeletre fekvő hegy. (Ókorival azonosítása, elhelyezkedése vitatott.) A hegy északi lábánál feküdt a Béth-Baál-Peór nevű város (a város nevének jelentése körülbelül: A Peór Urának Háza, Józsua könyve 13. fejezet 20. Béth-Peór alakban).

 „Júdás apostol szavai szerint ő [Mózes] szabadította meg és vezette ki Izrael népét Egyiptomból, és ő vezette be az ígéret földjére, ahová Mózes, házas lévén, be nem mehetett, hanem meghalt Moáb földjén, s eltemették egy völgyben, Phegor, azaz Priaposz templomával szemben — ezt gyalázatnak is magyarázzák.”

Peór Ura, Baál Peór feltehetően eredetileg ősi kánaánita természeti (hegy) istenség volt, akinek tisztelőit az egyistenhit elterjedése után természetesen bálványimádóknak tekintettek. Csak a későbbiekben lett kifejezetten ördögi, démoni alak belőle.

Valószínűleg nem Baál isten tiszteletének a helyi változatáról lehetett szó, hanem tőle különböző isteni személyről, akinek csupán a címe a Baál, azaz magyarul Úr. (Általánosabb kérdés, hogy a Föníciától és Asszíriától távolabb eső kánaáni területeken tisztelt baálok azonosak-e Baál istennel, vagy különböző istenek. Egyes leletek az azonosságra mutatnak, mások az ellenkezőjére. Lehetséges, hogy ez időben is változott, és egyes baálokat elkezdtek a későbbiekben Baál istennel azonosítani. Nem kizárt, hogy Peór isten esetében is ez történt.)

A személye körüli ellentmondások kialakulása elejét vették az olyan jellegű vallási spekulációknak, hogy a Sion hegy istene eredetileg nem hasonló kánaáni isten, esetleg maga Baál volt-e.

Ábrázolása

Tisztelői eredetileg feltehetően magát a hegyet részesítették vallásos tiszteletben. Azonban megbotránkoztató ábrázolása (fallosz) és a hozzá kapcsolódó szabados rítusok elősegítették, hogy alakja démonivá alakuljon az egyistenhívők szemében.

Sevillai Szent Izidor szerint ebben az időben a Peor hegy (nála Phegor hegy) tetején bálványszobra állt. Továbbá a rómaiak Priaposszal azonosították:
 „Belphegort a gyalázat bálványának magyarázzák; egy ilyen bálvány állt ugyanis Moab földjén, amelyet Baalnak neveztek, Phegor hegyének tetején. A latinok Priaposznak, a kertek istenének nevezik ezt.”

A középkori démonológia a többi ördöghöz hasonló alakot formált belőle.

A XX. században a köztudatba a népszerű francia tévéfilmsorozat (Belphegor, avagy a Louvre fantomja) nyomán az egyiptomi Oziriszhez hasonló szoborábrázolás került, de ez a művészi fantázia terméke. Semmilyen utalás sem lelhető fel arra vonatkozóan, hogy Baált vagy Baál Peórt valaha is Ozirisszal azonosították volna. Annak ellenére, hogy a Baálhoz kapcsolódó történetek egy része (pl. halála) nagyon hasonló.

Egyes, főleg ugariti ábrázolásokon Baál koronája azonban valóban a felső-egyiptomi un. fehér koronára hasonlít, Melkart (azaz Moloch, egyes helyi változatokban „a város királya” helyett „a város ura” azaz Milk-Baˁal) koronája kifejezetten Ozirisz kétoldalt tollakkal díszített úgynevezett atef-koronájára emlékeztet. (Ozirisszal ellentétben Melkart/Moloch istent egyes helyeken és időszakokban konkrétan is azonosították Baállal.

Így a filmsorozatban megjelenő ábrázolás (talán a kobra fejdísz kivételével) inkább tekinthető – egy krimiben bőven megengedhető – spekulációnak, mintsem vaskos tévedésnek.

A populáris kultúrába viszont Belfegor – tévesen – a tévéfilmsorozatban szereplő sötét lepelbe öltözött, maszkos nőalakként került, akinek egyébként a fejkendője óegyiptomi fejkendőre emlékeztet. Bár a későbbi korok vélekedése szerint Belfegor is kísérthet csábító női alakban.

A Bibliában 

Mint moabita hegy istenség jelenik meg a Számok könyvében azaz Mózes negyedik könyvében.

Az érzéki rítusok, amelyekkel imádták jelzik a kapcsolatát a föníciai Baállal.

„Mikor pedig Sittimben lakozik vala Izráel, kezde a nép paráználkodni Moáb leányaival. Mert hívogaták a népet az ő isteneik áldozataira; és evék a nép, és imádá azoknak isteneit. És odaszegődék Izráel Bál-Peórhoz; az Úr haragja pedig felgerjede Izráel ellen.” (Számok könyve (Mózes 4. könyve 25. 1-3))

„Elvivé azért Bálák Bálámot a Peór tetejére, a mely a puszta felé néz. És monda Bálám Báláknak: Építtess itt nékem hét oltárt, és készíts el ide nékem hét tulkot és hét kost. Úgy cselekedék azért Bálák, a mint mondotta volt Bálám, és áldozék minden oltáron egy-egy tulkot és egy-egy kost." (Számok könyve (Mózes 4. könyve) 23. 28-30))

A későbbi Fa`ur, és valószínűleg a Chemosh is nevének egy formája (Szent Jeromos Izajás könyvéhez (15. fejezethez) írt kommentárja).

Francia vonatkozások 
Collin de Plancy A Pokol Enciklopédiája (Dictionnaire Infernal, 1818) című műve szerint Belfegor volt a Pokol nagykövete Franciaországban. Következésképpen legfőbb ellensége Mária Magdolnának, Franciaország egyik védőszentjének.

Egyéb vonatkozások 

Belfegornak a középkorban tulajdonított sajátossága, hogy felfedezésekhez segítheti az embert, a középkorban, újkorban több tudomány képviselőjét, orvosokat, alkimistákat olyan gyanúba kevert, hogy felfedezéseikben ördögi erők támogatták. Nincs azonban olyan utalás, mely szerint a Rózsakereszteseket a Belfegor történetekben szereplők szerint ilyen vádakkal illették volna az eretnekség általános vádján is túl.

Emlékezete 

A vallásos illetve a démonológiával foglalkozó művekben máig fellelhető alakja.
 A vallásos festészetben a középkortól viszonylag gyakran ábrázolt jelenet Bálám és Bálák a Peór hegyen általában Belfegorra való utalás nélkül.
 Inkább a legújabb korban a hálás ábrázolási lehetőséget több jeles festőművész is megragadta és magát az izgalmas rítust is igyekezett megjeleníteni kendőzött (pl. Joseph Anton Koch - Tájkép Bálámmal, 1834) vagy kevésbé kendőzött formában. 
Machiavelli nyomán:

 Machiavelli Belfagor avagy az ördög, aki megnősült (Belfagor arcidiavolo aka Il demonio che prese moglie, 1518) címmel novellát írt Belfegorról.
 La Fontaine átdolgozása (Belphégor. Nouvelle tirée de Machiavel.) 1682-ben jelent meg.
 Ottorino Respighi Machiavelli novellája alapján operát írt megidézve a démon alakját az operaszínpadon is (Belfagor, 1923).
 Vígjáték az 1966-ban bemutatott Belfagor a pokolból című film Vittorio Gassman főszereplésével szintén Machiavelli novellája alapján (L’arcidiavolo, rendezte: Ettore Scola).
 Feltűnik alakja John Milton az Elveszett Paradicsom című eposzában (Paradise lost, 1667).

Franciaország (La Fontaine és Collin de Plancy után):
 Megjelenik Victor Hugo A tenger munkásai (Les Travailleurs de la mer, 1866) című regényében.

XX. század:
 Belphégor a címe Arthur Bernède 1927-es krimi regényének, amelyből illetve folytatásaiból több film is született:
 Henri Desfontaines 1927-es Belfegor (A detektívek királya) (Belphégor) című filmje
 Claude Barma 1965-ös Belphegor, avagy a Louvre fantomja (Belphégor ou le Fantôme du Louvre) című tévéfilmsorozata Juliette Gréco főszereplésével.
 Jean-Paul Salomé  2001-es mozifilmje Belphégor – A Louvre fantomja (Belphégor, le fantôme du Louvre) címmel Sophie Marceau  főszereplésével.
Zene:
 Belfegore nevét vette fel egy német  Gothic rock zenekar az 1980-as évek elején.
 Belfegor együttes (1988?-1996?) egy magyar heavy metal zenekar.
 Belphegor pedig egy 1990-es évek elején indult death metal zenekar Salzburgból.
Tudomány:
 Tréfás kedvű matematikusok Belphegor-prímnek nevezték el az 1000000000000066600000000000001 palindrom prímet, mivel tartalmazza a 666-os számot amelyet tizenhárom-tizenhárom nulla fog közre.

A legutóbbi időkben – feledve a név baljós jellegét – megjelenik cégek, termékek, létesítmények elnevezésében.

Jegyzetek

Források 

 Robert Graves-Raphael Patai: Héber mítoszok, fordította: Terényi István, Gondolat Kiadó, Budapest, 1969.
 Mitológiai ábécé, Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1970. 1972, 1978, 1985 - 61. oldal
 Helmuth von Glasenapp: Az öt világvallás. Bráhmanizmus, buddhizmus, kínai univerzizmus, kereszténység, iszlám''; fordította: Pálvölgyi Endre, utószó Lukács József; Gondolat, Bp., 1975 
 Kovács Nemere: Egyetemes vallástörténet, Kolozsvár, 2001-2002
 Jankovits László: Agrippa az eredendő bűnről
 Beth-baal-peor and surrounding region, bibleatlas.org (Béth Baál Peór és környéke) 
 Tamási Balázs: Qumráni szövegek – pártütő angyalok – A „rossz” eredete a közösség világképében Online

Természetfölötti lények a Bibliában
Eredetileg Baál-Peór , a démonológiában Belfegor ( héberül : בעל פעור azaz baʿal-pəʿōr , a Septuagintában : βεελφεγωρ azaz Beelphegōr illetve a Vulgatában ennek nyomán : Beelphegor . Jelentése : a Peór ( hegy ) Ura , Peór Úr valószínűleg eredetileg Peór isten értelemben ) egy démon , a középkori hagyományok szerint egyike a Pokol hét hercegének , aki felfedezésekhez segítheti az embert . Szintén a középkori elképzelések szerint a hét főbűn közül a restség démona . Hazai egyéb névváltozatok : Belfagor ( Machiavelli nyomán olasz helyesírás szerint ) illetve Belphégor francia irodalmi és filmes hatásra . Eredete A Peór-hegy nagy valószínűséggel a Nébó-hegytől kb. öt kilométerre északkeletre fekvő hegy . ( Ókorival azonosítása , elhelyezkedése vitatott . ) A hegy északi lábánál feküdt a Béth-Baál-Peór nevű város ( a város nevének jelentése körülbelül : A Peór Urának Háza , Józsua könyve fejezet Béth-Peór alakban ) . „ Júdás apostol szavai szerint ő [ Mózes ] szabadította meg és vezette ki Izrael népét Egyiptomból , és ő vezette be az ígéret földjére , ahová Mózes , házas lévén , be nem mehetett , hanem meghalt Moáb földjén , s eltemették egy völgyben , Phegor , azaz Priaposz templomával szemben — ezt gyalázatnak is magyarázzák.” Peór Ura, Baál Peór feltehetően eredetileg ősi kánaánita természeti ( hegy ) istenség volt , akinek tisztelőit az egyistenhit elterjedése után természetesen bálványimádóknak tekintettek . Csak a későbbiekben lett kifejezetten ördögi , démoni alak belőle . Valószínűleg nem Baál isten tiszteletének a helyi változatáról lehetett szó , hanem tőle különböző isteni személyről , akinek csupán a címe a Baál , azaz magyarul Úr . ( Általánosabb kérdés , hogy a Föníciától és Asszíriától távolabb eső kánaáni területeken tisztelt baálok azonosak-e Baál istennel , vagy különböző istenek . Egyes leletek az azonosságra mutatnak , mások az ellenkezőjére . Lehetséges , hogy ez időben is változott , és egyes baálokat elkezdtek a későbbiekben Baál istennel azonosítani . Nem kizárt , hogy Peór isten esetében is ez történt . ) A személye körüli ellentmondások kialakulása elejét vették az olyan jellegű vallási spekulációknak , hogy a Sion hegy istene eredetileg nem hasonló kánaáni isten , esetleg maga Baál volt-e . Ábrázolása Tisztelői eredetileg feltehetően magát a hegyet részesítették vallásos tiszteletben . Azonban megbotránkoztató ábrázolása ( fallosz ) és a hozzá kapcsolódó szabados rítusok elősegítették , hogy alakja démonivá alakuljon az egyistenhívők szemében . Sevillai Szent Izidor szerint ebben az időben a Peor hegy ( nála Phegor hegy ) tetején bálványszobra állt . Továbbá a rómaiak Priaposszal azonosították : „ Belphegort a gyalázat bálványának magyarázzák ; egy ilyen bálvány állt ugyanis Moab földjén , amelyet Baalnak neveztek , Phegor hegyének tetején . A latinok Priaposznak , a kertek istenének nevezik ezt.” A középkori démonológia a többi ördöghöz hasonló alakot formált belőle . A XX. században a köztudatba a népszerű francia tévéfilmsorozat ( Belphegor , avagy a Louvre fantomja ) nyomán az egyiptomi Oziriszhez hasonló szoborábrázolás került , de ez a művészi fantázia terméke . Semmilyen utalás sem lelhető fel arra vonatkozóan , hogy Baált vagy Baál Peórt valaha is Ozirisszal azonosították volna . Annak ellenére , hogy a Baálhoz kapcsolódó történetek egy része ( pl . halála ) nagyon hasonló . Egyes , főleg ugariti ábrázolásokon Baál koronája azonban valóban a felső-egyiptomi un . fehér koronára hasonlít , Melkart ( azaz Moloch , egyes helyi változatokban „ a város királya” helyett „ a város ura” azaz Milk-Baˁal ) koronája kifejezetten Ozirisz kétoldalt tollakkal díszített úgynevezett atef-koronájára emlékeztet . ( Ozirisszal ellentétben Melkart / Moloch istent egyes helyeken és időszakokban konkrétan is azonosították Baállal . Így a filmsorozatban megjelenő ábrázolás ( talán a kobra fejdísz kivételével ) inkább tekinthető – egy krimiben bőven megengedhető – spekulációnak , mintsem vaskos tévedésnek . A populáris kultúrába viszont Belfegor – tévesen – a tévéfilmsorozatban szereplő sötét lepelbe öltözött , maszkos nőalakként került , akinek egyébként a fejkendője óegyiptomi fejkendőre emlékeztet . Bár a későbbi korok vélekedése szerint Belfegor is kísérthet csábító női alakban . A Bibliában Mint moabita hegy istenség jelenik meg a Számok könyvében azaz Mózes negyedik könyvében . Az érzéki rítusok , amelyekkel imádták jelzik a kapcsolatát a föníciai Baállal . „ Mikor pedig Sittimben lakozik vala Izráel , kezde a nép paráználkodni Moáb leányaival . Mert hívogaták a népet az ő isteneik áldozataira ; és evék a nép , és imádá azoknak isteneit . És odaszegődék Izráel Bál-Peórhoz ; az Úr haragja pedig felgerjede Izráel ellen.” ( Számok könyve ( Mózes könyve „ Elvivé azért Bálák Bálámot a Peór tetejére , a mely a puszta felé néz . És monda Bálám Báláknak : Építtess itt nékem hét oltárt , és készíts el ide nékem hét tulkot és hét kost . Úgy cselekedék azért Bálák , a mint mondotta volt Bálám , és áldozék minden oltáron egy-egy tulkot és egy-egy kost . " ( Számok könyve ( Mózes könyve ) A későbbi Fa`ur , és valószínűleg a Chemosh is nevének egy formája ( Szent Jeromos Izajás könyvéhez fejezethez ) írt kommentárja ) . Francia vonatkozások Collin de Plancy A Pokol Enciklopédiája ( Dictionnaire Infernal, című műve szerint Belfegor volt a Pokol nagykövete Franciaországban . Következésképpen legfőbb ellensége Mária Magdolnának , Franciaország egyik védőszentjének . Egyéb vonatkozások Belfegornak a középkorban tulajdonított sajátossága , hogy felfedezésekhez segítheti az embert , a középkorban , újkorban több tudomány képviselőjét , orvosokat , alkimistákat olyan gyanúba kevert , hogy felfedezéseikben ördögi erők támogatták . Nincs azonban olyan utalás , mely szerint a Rózsakereszteseket a Belfegor történetekben szereplők szerint ilyen vádakkal illették volna az eretnekség általános vádján is túl . Emlékezete A vallásos illetve a démonológiával foglalkozó művekben máig fellelhető alakja . A vallásos festészetben a középkortól viszonylag gyakran ábrázolt jelenet Bálám és Bálák a Peór hegyen általában Belfegorra való utalás nélkül . Inkább a legújabb korban a hálás ábrázolási lehetőséget több jeles festőművész is megragadta és magát az izgalmas rítust is igyekezett megjeleníteni kendőzött ( pl . Joseph Anton Koch - Tájkép Bálámmal, vagy kevésbé kendőzött formában . Machiavelli nyomán : Machiavelli Belfagor avagy az ördög , aki megnősült ( Belfagor arcidiavolo aka Il demonio che prese moglie, címmel novellát írt Belfegorról . La Fontaine átdolgozása ( Belphégor . Nouvelle tirée de Machiavel.) ben jelent meg . Ottorino Respighi Machiavelli novellája alapján operát írt megidézve a démon alakját az operaszínpadon is ( Belfagor , Vígjáték azban bemutatott Belfagor a pokolból című film Vittorio Gassman főszereplésével szintén Machiavelli novellája alapján ( L’arcidiavolo , rendezte : Ettore Scola ) . Feltűnik alakja John Milton az Elveszett Paradicsom című eposzában ( Paradise lost , Franciaország ( La Fontaine és Collin de Plancy után ) : Megjelenik Victor Hugo A tenger munkásai ( Les Travailleurs de la mer, című regényében. XX. század : Belphégor a címe Arthur Bernèdees krimi regényének , amelyből illetve folytatásaiból több film is született : Henri Desfontaineses Belfegor ( A detektívek királya ) ( Belphégor ) című filmje Claude Barmaös Belphegor , avagy a Louvre fantomja ( Belphégor ou le Fantôme du Louvre ) című tévéfilmsorozata Juliette Gréco főszereplésével . Jean-Paul Salomé es mozifilmje Belphégor – A Louvre fantomja ( Belphégor , le fantôme du Louvre ) címmel Sophie Marceau főszereplésével . Zene : Belfegore nevét vette fel egy német Gothic rock zenekar azas évek elején . Belfegor együttes-1996 ? ) egy magyar heavy metal zenekar . Belphegor pedig egyes évek elején indult death metal zenekar Salzburgból . Tudomány : Tréfás kedvű matematikusok Belphegor-prímnek nevezték el azpalindrom prímet , mivel tartalmazza aos számot amelyet tizenhárom-tizenhárom nulla fog közre . A legutóbbi időkben – feledve a név baljós jellegét – megjelenik cégek , termékek , létesítmények elnevezésében . Jegyzetek Források Robert Graves-Raphael Patai : Héber mítoszok , fordította : Terényi István , Gondolat Kiadó, Budapest , Mitológiai ábécé , Gondolat Könyvkiadó , Budapest,- oldal Helmuth von Glasenapp : Az öt világvallás . Bráhmanizmus , buddhizmus , kínai univerzizmus , kereszténység , iszlám'' ; fordította : Pálvölgyi Endre , utószó Lukács József ; Gondolat , Bp. , Kovács Nemere : Egyetemes vallástörténet , Kolozsvár , Jankovits László : Agrippa az eredendő bűnről Beth-baal-peor and surrounding region , bibleatlas.org ( Béth Baál Peór és környéke ) Tamási Balázs : Qumráni szövegek – pártütő angyalok – A „ rossz” eredete a közösség világképében Online Természetfölötti lények a Bibliában