Ramljane (Muć)
Ramljane falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 25, közúton 42 km-re északra, községközpontjától 8 km-re északnyugatra, a Dalmát Zagora központi részén, a Moseć hegység északkeleti lábánál, az 56-os számú főút mentén fekszik. Településrészei: Kvartiri és Sedlari

Története 
A település 1528-ban a Boszniai szandzsák defterében szerepel először 17 családdal a Grubišić család birtokaként. A török elűzése után a ferencesek 1687-ben főként az észak-hercegovinai Rámából, a mai Prozor-Rama vidékéről származó katolikus horvátokkal telepítették be. A rámaiak magukat ramcinak nevezték, a környező lakosság azonban ramljacinak nevezte őket. A Ramljane név valószínűleg egy Ramljani nemzetségnévből fejlődött ki. A török alóli felszabadulást követően 204 hívőt számláltak a településen. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A település már a 18. században az ogorjei plébániához tartozott. 1806-ban azonban a postinjaiak és a ramljaniak összefogtak, hogy elszakadjanak az ogorjei plébániától és saját plébániát alapítsanak. A francia hatóságok elleni lázadás után a település átmenetileg községközponttá is vált. Az Ogorjétól való végleges elszakadás csak 1882-ben jött létre, amikor a település Zlopoljéhoz került. 1982-ben végül megalapították a crivac-ramljanei plébániát. A falunak 1857-ben 452, 1910-ben 548 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Lakossága 2011-ben 167 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus temploma valószínűleg nem sokkal a török uralom alóli felszabadulás után, a 17. század végén épült. Ez a templom azonban idővel kicsinek bizonyult, ezért a hívek 1757-ben kérvényezték a püspöktől, hogy engedélyezze a templom bővítését. A következő egyházlátogatáskor 1760-ban a templom már bővítve volt. A homlokzatra 1788-ban építették a harangtornyot a két haranggal. A kőből épített főoltárt 1954-ben emelték és erre helyezték Szent János régi szobrát. A hajóban még két szobor áll, a Kármelhegyi boldogasszony és Szent Jakab apostol alakjával. A falon látható Feltámadt Krisztus Szent Mária Magdolnával gobelin 1978-ban ajándékként került a templomba. A templomban két régi fakereszt és egy 18. századi ezüst velencei körmeneti kereszt található. Az épület utolsó megújítása 1976-ban történt. Körülötte temető található.

További információk 
Muć község hivatalos oldala 
Ogorje.net:Ramljane 
A crivac-ramljanei plébánia története

Jegyzetek 

Split-Dalmácia megye települései
Ramljane falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjátólkm-re északnyugatra , a Dalmát Zagora központi részén , a Moseć hegység északkeleti lábánál , azos számú főút mentén fekszik . Településrészei : Kvartiri és Sedlari Története A településban a Boszniai szandzsák defterében szerepel előszörcsaláddal a Grubišić család birtokaként . A török elűzése után a ferencesekben főként az észak-hercegovinai Rámából , a mai Prozor-Rama vidékéről származó katolikus horvátokkal telepítették be . A rámaiak magukat ramcinak nevezték , a környező lakosság azonban ramljacinak nevezte őket . A Ramljane név valószínűleg egy Ramljani nemzetségnévből fejlődött ki . A török alóli felszabadulást követőenhívőt számláltak a településen.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A település már a században az ogorjei plébániához tartozott.ban azonban a postinjaiak és a ramljaniak összefogtak , hogy elszakadjanak az ogorjei plébániától és saját plébániát alapítsanak . A francia hatóságok elleni lázadás után a település átmenetileg községközponttá is vált . Az Ogorjétól való végleges elszakadás csakben jött létre , amikor a település Zlopoljéhoz került.ben végül megalapították a crivac-ramljanei plébániát . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus temploma valószínűleg nem sokkal a török uralom alóli felszabadulás után , a század végén épült . Ez a templom azonban idővel kicsinek bizonyult , ezért a hívekben kérvényezték a püspöktől , hogy engedélyezze a templom bővítését . A következő egyházlátogatáskorban a templom már bővítve volt . A homlokzatraban építették a harangtornyot a két haranggal . A kőből épített főoltártben emelték és erre helyezték Szent János régi szobrát . A hajóban még két szobor áll , a Kármelhegyi boldogasszony és Szent Jakab apostol alakjával . A falon látható Feltámadt Krisztus Szent Mária Magdolnával gobelinban ajándékként került a templomba . A templomban két régi fakereszt és egy századi ezüst velencei körmeneti kereszt található . Az épület utolsó megújításaban történt . Körülötte temető található . További információk Muć község hivatalos oldala Ogorje.net: Ramljane A crivac-ramljanei plébánia története Jegyzetek Split-Dalmácia megye települései