Horváth Jenő (színművész, 1921–1994)
Horváth Jenő (Budapest, 1921. május 16. – 1994. december 21.) magyar színművész, rendező, forgatókönyvíró, érdemes művész.

Életpályája 
1921. május 16-án született Budapesten. Színművészeti tanulmányait a Színművészeti Akadémián 1944-ben fejezte be. Színészi pályáját Debrecenben kezdte 1945-ben, ezután Pécsre került. Igazgató-rendezőként működött 1947-től Szegeden. 1949-ben ismét Debrecenben folytatta pályáját, immár az államosított színház igazgatójaként. Miskolcon, Győrött, Egerben és Kaposvárott is rendezett darabokat.

Nevéhez kötődik a – kezdeti időkben jelentős kulturális eredményeket hozó – tájelőadások rendszere.

Felesége Szentirmay Éva színésznő, akinek az 1956-os forradalom után a Szegedi Nemzeti Színházból szintén távoznia kellett. „Konkrét tevékenysége nem bizonyosodott be”, de az is elég volt, hogy a férje akkori magatartásával egyetértett. A szegedi színházból való eltávolítása mellett, a mellékkeresetétől is eltiltották 6 hónapra. Két fiuk született, az idősebbik Horváth Péter író, rendező és Horváth András, leányuk Horváth Emese.

Szegedi évek 
1955-től rendezőként dolgozott Szegeden, egészen 1957-ig a szegedi társulat tagja volt. Az 1956–57-es szezonra Ádám Ottó a korábbi főrendező Pestre távozott, így ezt a posztot Horváth Jenő kapta meg. Merész darabválasztásaival tűnt ki, névjegye az október 6-án bemutatott Shaw színmű, a Szent Johanna c. darab volt, Papp Teri főszereplésével. A színház 1956. őszi műsorára „nyugati” darabokat is tűzött, többek közt Pirandello és Anouilh műveit. A Szegedi Nemzeti Színház igen aktív volt az október 23-ai eseményekben, azon az estén is a Szent Johannát játszották. A darabot megszakították, amíg a Klauzál térről a színházhoz vonuló tömegnek Bicskey Károly színházi kosztümében elszavalta a Nemzeti dalt. A forradalom eseményei miatt október 24-től az előadásokat szüneteltették. A városi egyetemi értelmiség tiltakozásához csatlakozott Horváth Jenő is. A városházán a katonai közigazgatás által tartott gyűlésen a színház küldöttjeként is részt vett és az ekkor megalakuló Ideiglenes Városi Munkástanács tagja lett, valamint a Szegedi Néptanács (október 31-től Szegedi Forradalmi Nemzeti Bizottság) titkára lett. 

A november 2-án induló Széchenyi Rádió adásainak felelőse lett, amely művelődési szerepet is vállalt a közéleti hírek tudósítása mellett, valamint klasszikus zenét is sugárzott. Az forradalomban való részvétele miatt bíróság elé állították, 5 év börtönbüntetésre ítélték, de az ügyész 10 évért fellebbezett, végül 3 és félévet töltött börtönben.

Művészi pályája az 1960-as évektől 
Pályájának főbb állomásai szabadulása után: Eger, Kaposvár, Veszprém (1967–1969), Debrecen (1974), Szolnok (1975–1981), Kecskemét (1986–1989) és a budapesti 25. Színház. 1990-ben „érdemes művész” címmel tüntették ki. Ezután betegsége miatt csak színészként, kisebb szerepekben lépett fel. Elsősorban mint rendező alkotott jelentőset a 20. századi magyar színházművészetben. „Rendezéseit gondos elemzés után, kristálytiszta logikával építette fel. A színre állítandó darabok lényegét tárta fel és elképzelését kíméletlen következetességű színészvezetéssel valósította meg.”

Színházi munkái/rendezései

Rendezőként 
 William Shakespeare: A makrancos hölgy
 George Bernard Shaw: Szent Johanna (1956) 
 Gyurkó László: Szerelmem, Elektra
 Carlo Goldoni: Két úr szolgája 
 Federico García Lorca: Bernarda Alba háza
 Szigligeti Ede: Liliomfi
 William Shakespeare: Troilus és Cressida

Filmjei

Színészként

Íróként 
 Anyámasszony katonája (1943, elveszett)

Forgatókönyvíróként 
 Cserebere (1940)  
 Pénz áll a házhoz (1939)

Rendezőként 
 Csokonai Vitéz Mihály: Dorottya (1973) (TV-film)
 Holnap reggel (1970 TV-film)
 A nagybácsi álma (1967)

Díjai, kitüntetései 
 Érdemes művész (1990)

Jegyzetek

Források 
 Bálint László: A megtorlás Szegeden. Szeged: Belvedere, 2004. 25., 68–69. o. 
 Bálint László: Ki kicsoda 1956-ban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében. Szeged: Magyar Politikai Foglyok Szövetsége, 2006. 116. o.
 Blazovich László: Szeged rövid története. Szeged: Csongrád Megyei Levéltár, 2005. 191. o.)
 Délmagyarország c. napilap
 Szeged története: 1945–1990, 5. [köt.] / szerk. Blazovich László. Csongrád Megyei Levéltár, 2010
A szegedi színjátszás
 Sándor János: Igaz mesék a szegedi színházról. Szeged: Somogyi könyvtár, 1997. 325–326. o.
 5. Levéltári Szemle, 56. (2006) 3. szám • 1956 MEGKÖZELÍTÉSE: LEVÉLTÁRAK, IRATTÁRAK • Farkas Csaba: Szegedi művelődési intézmények a forradalomban / 31–37. o.
 PIM

Hivatkozások 
A szegedi színjátszás
Magyar Színházművészeti Lexikon
DélmagyArchiv
Mozi 24, Horváth Jenő

További információk 
 Díjasok és kitüntetettek adattára 1981–1990. Összeáll. és szerk. Csapó Tamásné. Kaposvár, Palmiro Togliatti Megyei Könyvtár, 1994
 Ki kicsoda a mai magyar filmművészetben? Akik a magyar filmeket csinálják. Főszerk. Dr. Papp Sándor. Szerk. Karsai Kulcsár István. Bp., 1983
 Magyar filmlexikon. Szerk. Veress József. Bp., Magyar Nemzeti Filmarchivum, 2005
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996–
 Színházi kislexikon. Főszerk. Hont Ferenc, szerk. Staud Géza. Bp., Gondolat, 1969
 Veszprém megyei színházművészeti lexikon. Szerk. Poór Ferenc. Veszprémi Petőfi Színház, Veszprém, 2008

Magyar írók
Magyar színészek
Magyar színházrendezők
Magyar filmrendezők
Magyar forgatókönyvírók
1921-ben született személyek
1994-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
Bebörtönzött művészek
1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek
Horváth Jenő ( Budapest , május – december ) magyar színművész , rendező , forgatókönyvíró , érdemes művész . Életpályája 1921. májusán született Budapesten . Színművészeti tanulmányait a Színművészeti Akadémiánben fejezte be . Színészi pályáját Debrecenben kezdteben , ezután Pécsre került . Igazgató-rendezőként működötttől Szegeden.ben ismét Debrecenben folytatta pályáját , immár az államosított színház igazgatójaként . Miskolcon , Győrött , Egerben és Kaposvárott is rendezett darabokat . Nevéhez kötődik a – kezdeti időkben jelentős kulturális eredményeket hozó – tájelőadások rendszere . Felesége Szentirmay Éva színésznő , akinek azos forradalom után a Szegedi Nemzeti Színházból szintén távoznia kellett . „ Konkrét tevékenysége nem bizonyosodott be” , de az is elég volt , hogy a férje akkori magatartásával egyetértett . A szegedi színházból való eltávolítása mellett , a mellékkeresetétől is eltiltottákhónapra . Két fiuk született , az idősebbik Horváth Péter író , rendező és Horváth András , leányuk Horváth Emese . Szegedi évek 1955-től rendezőként dolgozott Szegeden , egészenig a szegedi társulat tagja volt . Az57-es szezonra Ádám Ottó a korábbi főrendező Pestre távozott , így ezt a posztot Horváth Jenő kapta meg . Merész darabválasztásaival tűnt ki , névjegye az októberán bemutatott Shaw színmű , a Szent Johanna c. darab volt , Papp Teri főszereplésével . A színház őszi műsorára „ nyugati” darabokat is tűzött , többek közt Pirandello és Anouilh műveit . A Szegedi Nemzeti Színház igen aktív volt az októberai eseményekben , azon az estén is a Szent Johannát játszották . A darabot megszakították , amíg a Klauzál térről a színházhoz vonuló tömegnek Bicskey Károly színházi kosztümében elszavalta a Nemzeti dalt . A forradalom eseményei miatt októbertől az előadásokat szüneteltették . A városi egyetemi értelmiség tiltakozásához csatlakozott Horváth Jenő is . A városházán a katonai közigazgatás által tartott gyűlésen a színház küldöttjeként is részt vett és az ekkor megalakuló Ideiglenes Városi Munkástanács tagja lett , valamint a Szegedi Néptanács ( októbertől Szegedi Forradalmi Nemzeti Bizottság ) titkára lett . A novemberán induló Széchenyi Rádió adásainak felelőse lett , amely művelődési szerepet is vállalt a közéleti hírek tudósítása mellett , valamint klasszikus zenét is sugárzott . Az forradalomban való részvétele miatt bíróság elé állították,év börtönbüntetésre ítélték , de az ügyészévért fellebbezett , végülés félévet töltött börtönben . Művészi pályája azas évektől Pályájának főbb állomásai szabadulása után : Eger , Kaposvár , Veszprém1969 ) , Debrecen Szolnok1981 ) , Kecskemét1989 ) és a budapesti Színház.ben „ érdemes művész” címmel tüntették ki . Ezután betegsége miatt csak színészként , kisebb szerepekben lépett fel . Elsősorban mint rendező alkotott jelentőset a századi magyar színházművészetben . „ Rendezéseit gondos elemzés után , kristálytiszta logikával építette fel . A színre állítandó darabok lényegét tárta fel és elképzelését kíméletlen következetességű színészvezetéssel valósította meg.” Színházi munkái / rendezései Rendezőként William Shakespeare : A makrancos hölgy George Bernard Shaw : Szent Johanna Gyurkó László : Szerelmem , Elektra Carlo Goldoni : Két úr szolgája Federico García Lorca: Bernarda Alba háza Szigligeti Ede : Liliomfi William Shakespeare : Troilus és Cressida Filmjei Színészként Íróként Anyámasszony katonája elveszett ) Forgatókönyvíróként Cserebere Pénz áll a házhoz Rendezőként Csokonai Vitéz Mihály : Dorottya( TV-film ) Holnap reggelTV-film ) A nagybácsi álma Díjai , kitüntetései Érdemes művész Jegyzetek Források Bálint László : A megtorlás Szegeden . Szeged : Belvedere, ,69. o . Bálint László : Ki kicsodaban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében . Szeged : Magyar Politikai Foglyok Szövetsége , o . Blazovich László : Szeged rövid története . Szeged : Csongrád Megyei Levéltár , o . ) Délmagyarország c. napilap Szeged története : 1990 , [ köt . ] / szerk . Blazovich László . Csongrád Megyei Levéltár , A szegedi színjátszás Sándor János : Igaz mesék a szegedi színházról . Szeged : Somogyi könyvtár,326. o . Levéltári Szemle,3. szám • MEGKÖZELÍTÉSE : LEVÉLTÁRAK , IRATTÁRAK • Farkas Csaba : Szegedi művelődési intézmények a forradalomban /37. o . PIM Hivatkozások A szegedi színjátszás Magyar Színházművészeti Lexikon DélmagyArchiv Mozi Horváth Jenő További információk Díjasok és kitüntetettek adattára1990. Összeáll. és szerk . Csapó Tamásné . Kaposvár , Palmiro Togliatti Megyei Könyvtár , Ki kicsoda a mai magyar filmművészetben ? Akik a magyar filmeket csinálják . Főszerk . Dr . Papp Sándor . Szerk . Karsai Kulcsár István . Bp. , Magyar filmlexikon . Szerk . Veress József . Bp. , Magyar Nemzeti Filmarchivum , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , Színházi kislexikon . Főszerk . Hont Ferenc , szerk . Staud Géza . Bp. , Gondolat , Veszprém megyei színházművészeti lexikon . Szerk . Poór Ferenc . Veszprémi Petőfi Színház , Veszprém , Magyar írók Magyar színészek Magyar színházrendezők Magyar filmrendezők Magyar forgatókönyvírók 1921-ben született személyek 1994-ben elhunyt személyek Budapesten született személyek A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok Bebörtönzött művészek 1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek