Facsar Géza
Facsar Géza (Budapest, 1941. szeptember 25. –) magyar botanikus, több növénycsoport, elsősorban a rózsafélék nemzetközileg elismert kutatója.

Élete 
Középiskolai tanulmányait 1955 és 1959 között végezte a budapesti II. Rákóczi Ferenc Gimnáziumban, ami után a Kertészeti és Szőlészeti Főiskolát végezte el, szőlészeti (botanikai) szakon. Az egyetemen 1964-ben végzett, kitüntetéssel; diplomamunkáját Szőlőfajták magvainak diagnosztikus értéke címmel írta, témavezetői dr. Csepregi Pál, dr. Terpó András és dr. Zilai János voltak. Kertészettudományi doktori címét 1968-ban szerezte az időközben egyetemmé átszervezett intézményben, summa cum laude minősítéssel, értekezésének címe A kerti szőlő (Vitis vinifera L.) magvainak fajtarendszertani jelentősége volt.

1964-től egyetemi tanársegéd lett a Kertészeti és Szőlészeti Főiskolán, ennek részeként egy éven át az egyetemi tangazdaság gyakornoka volt az egy évvel korábban alapított Soroksári Botanikus Kertben. Az intézmény oktatója maradt azután is, miután a főiskola egyetemi rangra emelkedett, Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem néven, részben annak Növénytani Tanszékén, részben továbbra is a botanikus kertben. 1973-ban kapott egyetemi adjunktusi, majd 1996-ban egyetemi docensi kinevezést. Ez utóbbi évben szerezte meg a mezőgazdasági tudomány kandidátusa fokozatot is. Értekezésének címe Magyarország vadontermő rózsái volt.

Szakmai előmenetele 
Első komolyabb szakmai sikerét még 18 évesen, 1959-ben érte el a Természettudományos Ismeretterjesztő Társulat (TIT) Herman Ottó Biológia Körének pályázatára benyújtott florisztikai dolgozatával, mellyel elnyerte a díjak egyikét. 1960-tól három éven át a Kertészeti és Szőlészeti Főiskola Növénytani Tanszékének demonstrátora lett, majd 1963-ban az Országos Tudományos Diákköri Konferencia Agrártudományi Szekciójában első helyezést ért el. 1964-től az egyetem kertészeti és kertépítészeti karain vezetett labor- és terepgyakorlatokat, ugyanabban az évben kapott egyetemi oktatói kinevezést a Növénytani Tanszéken.

1990-től hat évre a Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem Kertészeti Karának oktatási dékánhelyettese volt (erre az időszakra esett az egyetemen a kreditrendszerű oktatás bevezetése); közben 1991–1993 között ő volt a kar növénytani szakirányának kidolgozója, majd szakirányvezetője is. 1993-ban a Gödöllői Agrártudományi Egyetem kihelyezett 0. évfolyamának biológia tárgyi előadója volt.

Tudományos társasági tagságai
 1958: Magyar Biológiai Társaság Botanikai Szakosztálya;
 1973: Magyar Agrártudományi Egyesület ill. Kertészeti Társaság (Zöldterületi Szakosztály elnöksége: 1986–1989);
 1978: Deutsche Dendrologische Gesellschaft;
 1991: MBT Környezet- és Természetvédelmi Szakosztály alapító tagja;
 1993: Magyar Kertészettudományi Társaság, Botanikai Szakosztály elnöke 2000-től;
 1993: Nemzetközi Kertészeti Társaság;
 1994: Magyar Botanikus Kertek Szövetsége;
 1996: Magyar Borostyán Társaság.

Hosszabb külföldi tanulmány- vagy gyűjtőutak
 1966: Csehszlovákia – Agrártudományi Egyetem, Brno, Lednice;
 1971: Szovjetunió – Tyimirjazevi Mezőgazdasági Akadémia Moszkva; Mezőgazdasági Akadémia Kijev, Botanikus Kert, Jalta;
 1976: Német Demokratikus Köztársaság – Berlin, Humboldt Egyetem;
 1972, 1977: Csehszlovákia – a Csehszlovák Tudományos Akadémia Botanikai Kutatóintézete, Průhonice/Prága;
 1973, 1982: Bulgária – Mezőgazdasági Főiskola, Plovdiv, Szófiai Tudományos Akadémia;
 1979: Lengyelország – Lengyel Tudományos Akadémia Dendrológiai Intézet és Arborétum, Kornik; Mezőgazdasági Akadémia, Poznań;
 1980: Kelet-Németország – Martin Luther Egyetem, Halle; Friedrich Schiller Egyetem, Jena);
 1991: Nyugat-Németország – Göttingen, Bonn, Köln;
 1995, 1996: Szlovákia – Mezőgazdasági Egyetem, Nyitra;
 1995-1997: KÉE Budapest és ATE Nyitra közös kutatási programja: „Genotypdata Rosa”;
 2001: Szlovákia: Mezőgazdasági Egyetem, Nyitra, a CEEPUS program keretében: védett növények termőhelyei;
 2004: Törökország: First International Rose Hip Conference. Gümüşhane.

Kutatási szakterületei
 az őshonos dendroflóra diverzitása, különös tekintettel a Rosa és Cerasus nemzetségekre;
 Magyarország vad és elvadult Rosa taxonjainak kutatása;
 Közép-Európa Rosa fajainak citotaxonómiája, a csipkebogyók C-vitamin- és mikroelem-tartalma, a levél illóolaj-, illetve a magok zsírosolaj-tartalmának taxonómiai vizsgálata;
 recens szőlőfajták karpológiája (bogyó és mag típusrendszere);
 régészeti magleletek feldolgozása;
 védendő és ritka őshonos fajok ill. nemzetségek (Heracleum palmatum, Anemone sylvestris, Knautia kitaibelii subsp. tomentella, Helleborus spp., Vinca spp.) biológiája, előfordulása, taxonómiája;
 javaslatok értékes területek védetté nyilvánítására (pl. szigetújfalui erdő, a Duna–Ipoly Nemzeti Park bővítésének munkálatai);

Források

 Facsar Géza a Corvinus Egyetem Kertészettudományi Karának honlapján. Hozzáférés: 2017. január 15.

További információk

 Ki kicsoda a magyar mezőgazdaságban? I. kötet A-H. Szerk. Balogh Margit. Szekszárd, Babits, 1997. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 

1941-ben született személyek
Magyar botanikusok
Élő személyek
Magyar szakírók
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Facsar Géza ( Budapest , szeptember – ) magyar botanikus , több növénycsoport , elsősorban a rózsafélék nemzetközileg elismert kutatója . Élete Középiskolai tanulmányaitésközött végezte a budapesti II. Rákóczi Ferenc Gimnáziumban , ami után a Kertészeti és Szőlészeti Főiskolát végezte el , szőlészeti ( botanikai ) szakon . Az egyetemenben végzett , kitüntetéssel ; diplomamunkáját Szőlőfajták magvainak diagnosztikus értéke címmel írta , témavezetői dr. Csepregi Pál , dr. Terpó András és dr. Zilai János voltak . Kertészettudományi doktori címétban szerezte az időközben egyetemmé átszervezett intézményben , summa cum laude minősítéssel , értekezésének címe A kerti szőlő ( Vitis vinifera L. ) magvainak fajtarendszertani jelentősége volt . 1964-től egyetemi tanársegéd lett a Kertészeti és Szőlészeti Főiskolán , ennek részeként egy éven át az egyetemi tangazdaság gyakornoka volt az egy évvel korábban alapított Soroksári Botanikus Kertben . Az intézmény oktatója maradt azután is , miután a főiskola egyetemi rangra emelkedett , Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem néven , részben annak Növénytani Tanszékén , részben továbbra is a botanikus kertben.ban kapott egyetemi adjunktusi , majdban egyetemi docensi kinevezést . Ez utóbbi évben szerezte meg a mezőgazdasági tudomány kandidátusa fokozatot is . Értekezésének címe Magyarország vadontermő rózsái volt . Szakmai előmenetele Első komolyabb szakmai sikerét mégévesen, ben érte el a Természettudományos Ismeretterjesztő Társulat ( TIT ) Herman Ottó Biológia Körének pályázatára benyújtott florisztikai dolgozatával , mellyel elnyerte a díjak egyikét.tól három éven át a Kertészeti és Szőlészeti Főiskola Növénytani Tanszékének demonstrátora lett , majdban az Országos Tudományos Diákköri Konferencia Agrártudományi Szekciójában első helyezést ért el.től az egyetem kertészeti és kertépítészeti karain vezetett labor- és terepgyakorlatokat , ugyanabban az évben kapott egyetemi oktatói kinevezést a Növénytani Tanszéken . 1990-től hat évre a Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem Kertészeti Karának oktatási dékánhelyettese volt ( erre az időszakra esett az egyetemen a kreditrendszerű oktatás bevezetése ) ; közben1993 között ő volt a kar növénytani szakirányának kidolgozója , majd szakirányvezetője is.ban a Gödöllői Agrártudományi Egyetem kihelyezett évfolyamának biológia tárgyi előadója volt . Tudományos társasági tagságai Magyar Biológiai Társaság Botanikai Szakosztálya ; Magyar Agrártudományi Egyesület ill . Kertészeti Társaság ( Zöldterületi Szakosztály elnöksége : 1989 ) ; Deutsche Dendrologische Gesellschaft ; MBT Környezet- és Természetvédelmi Szakosztály alapító tagja ; Magyar Kertészettudományi Társaság , Botanikai Szakosztály elnöketől ; Nemzetközi Kertészeti Társaság ; Magyar Botanikus Kertek Szövetsége ; Magyar Borostyán Társaság . Hosszabb külföldi tanulmány- vagy gyűjtőutak Csehszlovákia – Agrártudományi Egyetem , Brno , Lednice ; Szovjetunió – Tyimirjazevi Mezőgazdasági Akadémia Moszkva ; Mezőgazdasági Akadémia Kijev , Botanikus Kert , Jalta ; Német Demokratikus Köztársaság – Berlin , Humboldt Egyetem ; Csehszlovákia – a Csehszlovák Tudományos Akadémia Botanikai Kutatóintézete , Průhonice/Prága; Bulgária – Mezőgazdasági Főiskola , Plovdiv , Szófiai Tudományos Akadémia ; Lengyelország – Lengyel Tudományos Akadémia Dendrológiai Intézet és Arborétum , Kornik ; Mezőgazdasági Akadémia , Poznań ; Kelet-Németország – Martin Luther Egyetem , Halle ; Friedrich Schiller Egyetem , Jena ) ; Nyugat-Németország – Göttingen , Bonn , Köln ; Szlovákia – Mezőgazdasági Egyetem , Nyitra ; KÉE Budapest és ATE Nyitra közös kutatási programja : „ Genotypdata Rosa” ; Szlovákia : Mezőgazdasági Egyetem , Nyitra , a CEEPUS program keretében : védett növények termőhelyei ; Törökország : First International Rose Hip Conference . Gümüşhane . Kutatási szakterületei az őshonos dendroflóra diverzitása , különös tekintettel a Rosa és Cerasus nemzetségekre ; Magyarország vad és elvadult Rosa taxonjainak kutatása ; Közép-Európa Rosa fajainak citotaxonómiája , a csipkebogyók C-vitamin- és mikroelem-tartalma , a levél illóolaj- , illetve a magok zsírosolaj-tartalmának taxonómiai vizsgálata ; recens szőlőfajták karpológiája ( bogyó és mag típusrendszere ) ; régészeti magleletek feldolgozása ; védendő és ritka őshonos fajok ill. nemzetségek ( Heracleum palmatum , Anemone sylvestris , Knautia kitaibelii subsp. tomentella , Helleborus spp. , Vinca spp. ) biológiája , előfordulása , taxonómiája ; javaslatok értékes területek védetté nyilvánítására ( pl. szigetújfalui erdő , a Duna–Ipoly Nemzeti Park bővítésének munkálatai ) ; Források Facsar Géza a Corvinus Egyetem Kertészettudományi Karának honlapján . Hozzáférés : január További információk Ki kicsoda a magyar mezőgazdaságban ? I. kötet A-H . Szerk . Balogh Margit . Szekszárd , Babits , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . 1941-ben született személyek Magyar botanikusok Élő személyek Magyar szakírók Magyar egyetemi , főiskolai oktatók