Ostrosith család
A giletinczi báró Ostrosith család egy mára már kihalt, horvát származású, evangélikus magyar főnemesi család.

Története
A család régebbi eredetét a homály fedi, annyit lehet tudni, hogy az egykori Pozsega vármegye területén található Giletinc nevű faluról vették előnevüket, így valószínű, hogy erről a vidékről származhattak. I. Ferdinánd uralkodása alatt települt át egy testvérpár Magyarországra, név szerint Miklós és János. Ezzel ők a legkorábbi ismert családtagok. Miklós Ferdinánd király seregeinek egyik kapitánya volt, 1536-ban ő szabadította fel Makovica várát, 1542-ben pedig Pest ostrománál harcolt, ahol valószínűleg el is esett, mert 1544-ben már nem élt. Testvére, János, Trencsén vármegye főispánja volt 1549-ben. János egyik fia, András, 1597-ben az országos adópénzek kezelője, 1599-ben pedig mint az országgyűlés által kinevezett határigazgatási biztos szerepelt. 1606-ban, amikor a bécsi békét aláírta, bárói címet kapott. 1609-ben már a nyolcados törvényszék bírája volt. Egyik fia, István 1618 és 1638 között fellebbezési törvényszéki bíró, eközben az Ausztriában visszaszerzett javak biztosa is. 1630-ban III. Zsigmond lengyel királynál járt követségben, 1635-ben pedig főasztalnokmesterként említik. Felesége Thököly Anna volt, Thököly Sebestyén lánya és Thököly István húga. Három fiuk született, Miklós, Pál és Mátyás. Miklóst 1647-ben koronaőrré választották. Harcolt Rákóczi ellen, és a fejedelemmel egyidőben, 1660-ban halt meg. Egyetlen leánya, Borbála, Bethlen Farkas kancellár neje lett. Mátyás elvesztette javait, de 1681-ben országos főszámvevő lett. Csatában halt meg 1701-ben. A harmadik testvér, Pál, magas termetű férfi volt. Egyetlen leányával Erzsébettel a család kihalt.

Az ismert családfa

Források
 

Magyar történelmi családok
A giletinczi báró Ostrosith család egy mára már kihalt , horvát származású , evangélikus magyar főnemesi család . Története A család régebbi eredetét a homály fedi , annyit lehet tudni , hogy az egykori Pozsega vármegye területén található Giletinc nevű faluról vették előnevüket , így valószínű , hogy erről a vidékről származhattak . I. Ferdinánd uralkodása alatt települt át egy testvérpár Magyarországra , név szerint Miklós és János . Ezzel ők a legkorábbi ismert családtagok . Miklós Ferdinánd király seregeinek egyik kapitánya volt, ban ő szabadította fel Makovica várát,ben pedig Pest ostrománál harcolt , ahol valószínűleg el is esett , mertben már nem élt . Testvére , János , Trencsén vármegye főispánja voltben . János egyik fia , András, ben az országos adópénzek kezelője, ben pedig mint az országgyűlés által kinevezett határigazgatási biztos szerepelt.ban , amikor a bécsi békét aláírta , bárói címet kapott.ben már a nyolcados törvényszék bírája volt . Egyik fia , Istvánésközött fellebbezési törvényszéki bíró , eközben az Ausztriában visszaszerzett javak biztosa is.ban III. Zsigmond lengyel királynál járt követségben, ben pedig főasztalnokmesterként említik . Felesége Thököly Anna volt , Thököly Sebestyén lánya és Thököly István húga . Három fiuk született , Miklós , Pál és Mátyás . Miklóstben koronaőrré választották . Harcolt Rákóczi ellen , és a fejedelemmel egyidőben, ban halt meg . Egyetlen leánya, Borbála, Bethlen Farkas kancellár neje lett . Mátyás elvesztette javait , deben országos főszámvevő lett . Csatában halt megben . A harmadik testvér , Pál , magas termetű férfi volt . Egyetlen leányával Erzsébettel a család kihalt . Az ismert családfa Források Magyar történelmi családok