Emilia Galotti
Az Emilia Galotti Gotthold Ephraim Lessing ötfelvonásos középfajú drámája.

1772. március 13-án Braunschweigben a hercegi operaházban Karl Theophil Döbbelin által, Filippina Sarolta hercegnő születésnapja alkalmából mutatták be. Lessing az előadásnál nem volt jelen, és az ismétléseket sem látogatta meg. Ő a tragédiájában a római nő, Verginia legendájának témáját dolgozta fel, melyet központi helyeken döntően megváltoztatott. Emilia Galotti a felderítés egy drámája, mely ellentmond az akkoriban uralkodó francia példaképnek, és levált a Johann Christoph Gottsched által megfogalmazott szabályokra épülő költészettől. Habár a szerelem egy központi témája ennek a tragédiának, és Lessing a témát a feldolgozásban meg akarta tisztítani az állami érdekeltségtől, mégis az Emilia Galotti politikai darabnak minősül. A nemesség szándékos hatalmi stílusa szemben áll a polgárság új felvilágosult erkölcsével. A szerelem és házasság régi feudális elképzelése találkozik az érzelmesség új polgári szerelemfelfogásával. Ez a konfliktusteli kombináció tette a darabot egykor oly vitát keltővé.

Cselekmény 
Hettore Gonzaga, a fiatal és az állami hivatalától teljesen túlterhelt Guastalla hercege, Emilia Galottival, a fiatal hölggyel történt első találkozása óta teljesen megszállottja annak, hogy a hölgyet kedvesévé tegye. Ezért ad a cselszövő kamarásának, Marchese Marinellinek szabad kezet, hogy meghiúsítsa Emilia közelgő esküvőjét Appiani gróffal. Ezért megtámadják Marinelli rendeletére a lovaskocsit, amelyben a jegyesek a menyasszony anyjának kíséretében az esküvőre utaznak. Appiánit lefizetett gyilkos lelövi és Emiliát édesanyjával a herceg nyári rezidenciájába, látszólagos biztonságba viszik. Emilia, ellentétben a felháborodott anyjával, aki a színlelt rajtaütést megrendezett cselszövésként kezdi értelmezni, a teljesen összezavarodott Emilia kezdetben nem is sejti a valódi összefüggéseket. Ugyanekkor megérkezik a várhoz Orsina grófnő, a herceg egykori szeretője, hogy a herceget magának visszaszerezze, azonban a herceg nem bocsátja be, Marinelli bolondnak nyilvánítja, melyet ő, aki az udvarnál az éles elméje miatt kellemetlen filozófusnőnek minősül, a következő szavakkal nyugtáz: "Aki bizonyos dolgok felett az eszét nem veszti el, annak nincs semmi vesztenivalója". A herceg visszautasítása miatti sértett becsületből és csalódásból szeretné Emilia apját, Odoardot, aki éppen most érkezett és amúgy is gyanakvó, rábeszélni, hogy Appiani gróf halálát megbosszulja és megölje a herceget. Erre a célra Orsina rátukmál egy tőrt, azonban Odoardo tétovázó marad és először azt kéri, hogy lányával, Emiliával beszélhessen négyszemközt, hogy lányának ártatlanságát ellenőrizze. 

Emilia, aki Marinelli egy további cselszövésének következtében -az esetet még állítólag előbb bírósági úton kell megvizsgálni- a herceg oltalmában kell hogy maradjon, könyörögve kéri az apját, hogy ölje meg, azért hogy a herceg gavallér hízelgésének és a herceg utólagos beállításának ellen álljon, mert attól fél, hogy túl tapasztalatlan és ezért könnyen elcsábítható. Amikor Odoardo még hezitál, megpróbálja Emilia tőle a tőrt elvenni, hogy maga oltsa ki életét. Odoardo mélyen megérintve és megrázva felismeri lányának nagy kétségbeesését és leszúrja, hogy a lányának ezzel becsületét megőrizze: "egy rózsa eltörött, mielőtt a vihar letépné a leveleit". Aztán kiszolgáltatja magát a földi igazságszolgáltatásnak. A herceget azonban és minden mást átadja az istennek és az isteni igazságszolgáltatásnak, mint legutolsó hatóságnak.

Értelmezések  

(Monika Fick: Lessing-kézikönyv, 4. kiadás, Stuttgart 2016, 347-366. oldal alapján)

Az Emilia Galotti a legtöbbet értelmezett német nyelvű irodalmi művek közé tartozik. A következő irányok határozottan képviseltek: 

1. Politikai értelmezések (ellentét a herceg ill. az abszolutista udvar és a Galotti család között) 3 csoportba összefoglalhatók: 

a, kihangsúlyozása a nemesség és a polgárság közti ellentétnek: ellentét a herceg ill. a teljes körű udvar és a Galotti család között

b, uralkodó helyzete az alattvalóhoz

c, interakció minták elemzése, melyek a kilátástalan konfrontációhoz vezetnek

a, ponthoz: különösen a marxista kutatás azonosította a Galotti családot a polgársággal és összekapcsolta az osztályellentétet a polgári oldalon az erény konfrontációjával, a nemesi oldalon a bűnnel (Mehring, Rilla)

b, ponthoz: mások úgy látják, hogy a hercegi hatalom előfeltétele a tragédiának (Alt, Nisbet)

c, ponthoz: ha az ember a figurák viselkedésében -mely az önzőség kifejeződése- Emilia halálának előfeltételét látja, az ember a drámában felfedez sokféle indítékot a kibékülésre, mely által Lessing megmutatta, hogy a tragikus kimenetel szükségtelen (Ter-Nedden)

2. Szociológiai értelmezések az udvar és család közti ellentétet hangsúlyozzák. Először: a herceg megenged magának polgári, pl. érzelgős érzelmeket, mely által a neki kijelölt szociális szerepből kiesik (Eibl). Másodszor: mivel Odoardo Galotti a világot a családon kívül bűnösnek tartja, lánya Emilia úgy érzi, hogy érzéki természete veszélyt jelent, arra nézve, hogy elcsábítsák. 

3. Eszmetörténeti értelmezésekben feltételezik a keresztény szexuális morál kétségtelen érvényességét  a 18. században, így Lessingnél is: az erénypróba ezért az érzéki örömök feláldozása az erkölcsi értékek javára (Wittkowski). Mindkét végső jelenetben Odoardo és Emilia kiállná ezt a próbát (Dilthey, von Wiese). Ezzel szemben Lessing ezen értelmezésének kritikusai a (vallás-)kritikusi hozzáállást hangsúlyozzák. Odoardo erényszigora Emiliát, mint a nevelés áldozatát feltüntetni fel (Hillen, Wierlacher, Ter-Nedden, Alt).

4. Pszichológiai értelmezések

5. Valláspszichológiai értelmezések

6. Pszichoanalitikai és feminista értelmezések

Magyarul 
 Galotti Emília. Németből Lessing után Kazinczy Ferencz. Pest, 1830 online
 Galotti Emilia. Szomorújáték; ford. Zoltán Vilmos; Gross, Győr, 1897 (Egyetemes könyvtár)
 Emilia Galotti. Szomorújáték; ford. Németh László; Magyar Rádió és Televízió–Táncsics, Bp., 1958 (Rádiószínház)

Fordítás 
 

Német drámák
18. századi irodalom
Az Emilia Galotti Gotthold Ephraim Lessing ötfelvonásos középfajú drámája . 1772. márciusán Braunschweigben a hercegi operaházban Karl Theophil Döbbelin által , Filippina Sarolta hercegnő születésnapja alkalmából mutatták be . Lessing az előadásnál nem volt jelen , és az ismétléseket sem látogatta meg . Ő a tragédiájában a római nő , Verginia legendájának témáját dolgozta fel , melyet központi helyeken döntően megváltoztatott . Emilia Galotti a felderítés egy drámája , mely ellentmond az akkoriban uralkodó francia példaképnek , és levált a Johann Christoph Gottsched által megfogalmazott szabályokra épülő költészettől . Habár a szerelem egy központi témája ennek a tragédiának , és Lessing a témát a feldolgozásban meg akarta tisztítani az állami érdekeltségtől , mégis az Emilia Galotti politikai darabnak minősül . A nemesség szándékos hatalmi stílusa szemben áll a polgárság új felvilágosult erkölcsével . A szerelem és házasság régi feudális elképzelése találkozik az érzelmesség új polgári szerelemfelfogásával . Ez a konfliktusteli kombináció tette a darabot egykor oly vitát keltővé . Cselekmény Hettore Gonzaga , a fiatal és az állami hivatalától teljesen túlterhelt Guastalla hercege , Emilia Galottival , a fiatal hölggyel történt első találkozása óta teljesen megszállottja annak , hogy a hölgyet kedvesévé tegye . Ezért ad a cselszövő kamarásának , Marchese Marinellinek szabad kezet , hogy meghiúsítsa Emilia közelgő esküvőjét Appiani gróffal . Ezért megtámadják Marinelli rendeletére a lovaskocsit , amelyben a jegyesek a menyasszony anyjának kíséretében az esküvőre utaznak . Appiánit lefizetett gyilkos lelövi és Emiliát édesanyjával a herceg nyári rezidenciájába , látszólagos biztonságba viszik . Emilia , ellentétben a felháborodott anyjával , aki a színlelt rajtaütést megrendezett cselszövésként kezdi értelmezni , a teljesen összezavarodott Emilia kezdetben nem is sejti a valódi összefüggéseket . Ugyanekkor megérkezik a várhoz Orsina grófnő , a herceg egykori szeretője , hogy a herceget magának visszaszerezze , azonban a herceg nem bocsátja be , Marinelli bolondnak nyilvánítja , melyet ő , aki az udvarnál az éles elméje miatt kellemetlen filozófusnőnek minősül , a következő szavakkal nyugtáz : " Aki bizonyos dolgok felett az eszét nem veszti el , annak nincs semmi vesztenivalója " . A herceg visszautasítása miatti sértett becsületből és csalódásból szeretné Emilia apját , Odoardot , aki éppen most érkezett és amúgy is gyanakvó , rábeszélni , hogy Appiani gróf halálát megbosszulja és megölje a herceget . Erre a célra Orsina rátukmál egy tőrt , azonban Odoardo tétovázó marad és először azt kéri , hogy lányával , Emiliával beszélhessen négyszemközt , hogy lányának ártatlanságát ellenőrizze . Emilia , aki Marinelli egy további cselszövésének következtében -az esetet még állítólag előbb bírósági úton kell megvizsgálni- a herceg oltalmában kell hogy maradjon , könyörögve kéri az apját , hogy ölje meg , azért hogy a herceg gavallér hízelgésének és a herceg utólagos beállításának ellen álljon , mert attól fél , hogy túl tapasztalatlan és ezért könnyen elcsábítható . Amikor Odoardo még hezitál , megpróbálja Emilia tőle a tőrt elvenni , hogy maga oltsa ki életét . Odoardo mélyen megérintve és megrázva felismeri lányának nagy kétségbeesését és leszúrja , hogy a lányának ezzel becsületét megőrizze : " egy rózsa eltörött , mielőtt a vihar letépné a leveleit " . Aztán kiszolgáltatja magát a földi igazságszolgáltatásnak . A herceget azonban és minden mást átadja az istennek és az isteni igazságszolgáltatásnak , mint legutolsó hatóságnak . Értelmezések ( Monika Fick : Lessing-kézikönyv , kiadás , Stuttgart oldal alapján ) Az Emilia Galotti a legtöbbet értelmezett német nyelvű irodalmi művek közé tartozik . A következő irányok határozottan képviseltek : 1. Politikai értelmezések ( ellentét a herceg ill . az abszolutista udvar és a Galotti család között) csoportba összefoglalhatók : a , kihangsúlyozása a nemesség és a polgárság közti ellentétnek : ellentét a herceg ill. a teljes körű udvar és a Galotti család között b , uralkodó helyzete az alattvalóhoz c , interakció minták elemzése , melyek a kilátástalan konfrontációhoz vezetnek a , ponthoz : különösen a marxista kutatás azonosította a Galotti családot a polgársággal és összekapcsolta az osztályellentétet a polgári oldalon az erény konfrontációjával , a nemesi oldalon a bűnnel ( Mehring , Rilla ) b , ponthoz : mások úgy látják , hogy a hercegi hatalom előfeltétele a tragédiának ( Alt , Nisbet ) c , ponthoz : ha az ember a figurák viselkedésében -mely az önzőség kifejeződése- Emilia halálának előfeltételét látja , az ember a drámában felfedez sokféle indítékot a kibékülésre , mely által Lessing megmutatta , hogy a tragikus kimenetel szükségtelen ( Ter-Nedden ) 2. Szociológiai értelmezések az udvar és család közti ellentétet hangsúlyozzák . Először : a herceg megenged magának polgári , pl. érzelgős érzelmeket , mely által a neki kijelölt szociális szerepből kiesik ( Eibl ) . Másodszor : mivel Odoardo Galotti a világot a családon kívül bűnösnek tartja , lánya Emilia úgy érzi , hogy érzéki természete veszélyt jelent , arra nézve , hogy elcsábítsák . 3. Eszmetörténeti értelmezésekben feltételezik a keresztény szexuális morál kétségtelen érvényességét a században , így Lessingnél is : az erénypróba ezért az érzéki örömök feláldozása az erkölcsi értékek javára ( Wittkowski ) . Mindkét végső jelenetben Odoardo és Emilia kiállná ezt a próbát ( Dilthey , von Wiese ) . Ezzel szemben Lessing ezen értelmezésének kritikusai a ( vallás-) kritikusi hozzáállást hangsúlyozzák . Odoardo erényszigora Emiliát , mint a nevelés áldozatát feltüntetni fel ( Hillen , Wierlacher , Ter-Nedden , Alt ) . 4. Pszichológiai értelmezések 5. Valláspszichológiai értelmezések 6 . Pszichoanalitikai és feminista értelmezések Magyarul Galotti Emília . Németből Lessing után Kazinczy Ferencz . Pest, online Galotti Emilia . Szomorújáték ; ford . Zoltán Vilmos ; Gross , Győr,( Egyetemes könyvtár ) Emilia Galotti . Szomorújáték ; ford . Németh László ; Magyar Rádió és Televízió–Táncsics, Bp.,( Rádiószínház ) Fordítás Német drámák 18. századi irodalom