Eliza Orzeszkowa
Eliza Orzeszkowa (Milkowszczyzna, 1841. június 6. – Grodno, 1910. május 18.) lengyel írónő. A lengyel pozitivizmus kiemelkedő alakja.

Élete 
Fiatalon, 1858-ban ment férjhez Piotr Orzeszkóhoz, akit az 1863. évi januári felkelésben való részvétel miatt Szibériába száműztek. Az asszony visszatért szüleinek birtokára, majd 1880-ban Vilnában könyvkereskedést nyitott, melyet azonban az orosz kormány csakhamar elnyomott. Így Orzeszkowa Grodnóban teljesen az irodalomnak élt, Lengyelország legtermékenyebb és legnépszerűbb regényírójának tartották.

Munkássága 
Munkássága első szakaszának legjellemzőbb vonása az aktualitás volt. Első cikkei, regényei időszerű társadalmi problémákra kerestek választ. Ezek még széthulló szerkezetűek, kusza stílusúak. Első regénye, amelyben a művészi színvonal és a mondanivaló összhangban áll: a Marta (Márta, 1873).

A lengyel zsidóság érdekében két regényében is síkra száll: Eli Makower (1875), Meir Ezofowicz (1878).

Második alkotó korszakának elbeszéléseit, regényeit a realista ábrázolásmód és szemlélet jellemzi.

Legjelentősebb regénye A folyó partján (1888), mely húsz év írói törekvéseinek igazi szintézise. Az 1880-as évek vidéki lengyel társadalmát mutatja be, főként a lengyel nemesség világát, mely itt teljesebb, művészibb, mint Orzeszkowa bármely korábbi regényében.

Az 1863-as felkelés eseményeit dicsőíti utolsó alkotásában, a Gloria victis (Dicsőség a legyőzötteknek, 1910) című elbeszélésében, mely az azonos című novellagyűjteményben jelent meg.

Műveiben az éles megfigyelést a humánus felfogással egyesítette és a lengyel társadalmat részleteiben mutatta be. Összegyűjtött művei 44 kötetben Varsóban jelentek meg (1884–1888).

Művei 

 Obrazek z lat głodowych (1866)
 Ostatnia miłość (1868)
 Z życia realisty (1868)
 Na prowincji (1870)
 W klatce (1870)
 Cnotliwi (1871)
 Pamiętnik Wacławy (Varsó, 1871)
 Pan Graba (Lemberg, 1872)
 Na dnie sumienia (1873)
 Marta (1873)
 Eli Makower (1875)
 Rodzina Brochwiczów (1876)
 Pompalińscy (1876)
 Maria (1877)
 Meir Ezofowicz (1878)
 Z różnych sfer (1879–1882)
 Patriotyzm i kosmopolityzm (1880)
 Widma (1881)
 Sylwek Cmentarnik (1881)
 Zygmunt Ławicz i jego koledzy (1881)
 Bańka mydlana (1882–1883)
 Pierwotni (1883)
 Niziny (1885)
 Dziurdziowie (1885)
 Mirtala (1886)
 Nad Niemnem (A folyó partján, 1888)
 Cham (1888)
 Panna Antonina (1888)
 W zimowy wieczór (1888)
 Czciciel potęgi (1891)
 Jędza (1891)
 Bene nati (1891)
 Westalka (1891)
 Dwa bieguny (1893)
 Melancholicy (1896)
 Australczyk (1896)
 Iskry (1898)
 Argonauci (1900)
 Ad astra. Dwugłos (1904)
 I pieśń niech zapłacze (1904)
 Gloria victis (Dicsőség a legyőzötteknek, 1910)

Magyarul 

Eliza Orzeszko: Harc a birtokért. Regény; ford. K. Beniczky Irma; Király, Bp., 1892 
Gloria victis. Elbeszélés; ford. Berendi Sándor; Lengyel Intézet, Bp., 1943
A folyó partján; ford. Mészáros István, bev. Kovács Endre, versford. Radó György; Új Magyar Kiadó, Bp., 1955

Jegyzetek

Források 
 
 
 Alkotói adatlapja a Moly oldalán

Kapcsolódó szócikkek 
 Lengyel költők, írók listája

Lengyel írók
Lengyel nők
1841-ben született személyek
1910-ben elhunyt személyek
Eliza Orzeszkowa ( Milkowszczyzna , június – Grodno , május ) lengyel írónő . A lengyel pozitivizmus kiemelkedő alakja . Élete Fiatalon, ban ment férjhez Piotr Orzeszkóhoz , akit az évi januári felkelésben való részvétel miatt Szibériába száműztek . Az asszony visszatért szüleinek birtokára , majdban Vilnában könyvkereskedést nyitott , melyet azonban az orosz kormány csakhamar elnyomott . Így Orzeszkowa Grodnóban teljesen az irodalomnak élt , Lengyelország legtermékenyebb és legnépszerűbb regényírójának tartották . Munkássága Munkássága első szakaszának legjellemzőbb vonása az aktualitás volt . Első cikkei , regényei időszerű társadalmi problémákra kerestek választ . Ezek még széthulló szerkezetűek , kusza stílusúak . Első regénye , amelyben a művészi színvonal és a mondanivaló összhangban áll : a Marta ( Márta , A lengyel zsidóság érdekében két regényében is síkra száll : Eli Makower Meir Ezofowicz Második alkotó korszakának elbeszéléseit , regényeit a realista ábrázolásmód és szemlélet jellemzi . Legjelentősebb regénye A folyó partján mely húsz év írói törekvéseinek igazi szintézise . Azas évek vidéki lengyel társadalmát mutatja be , főként a lengyel nemesség világát , mely itt teljesebb , művészibb , mint Orzeszkowa bármely korábbi regényében . Azas felkelés eseményeit dicsőíti utolsó alkotásában , a Gloria victis ( Dicsőség a legyőzötteknek, című elbeszélésében , mely az azonos című novellagyűjteményben jelent meg . Műveiben az éles megfigyelést a humánus felfogással egyesítette és a lengyel társadalmat részleteiben mutatta be . Összegyűjtött műveikötetben Varsóban jelentek meg1888) . Művei Obrazek z lat głodowych Ostatnia miłość Z życia realisty Na prowincji W klatce Cnotliwi Pamiętnik Wacławy ( Varsó , Pan Graba ( Lemberg , Na dnie sumienia Marta Eli Makower Rodzina Brochwiczów Pompalińscy Maria Meir Ezofowicz Z różnych sfer1882 ) Patriotyzm i kosmopolityzm Widma Sylwek Cmentarnik Zygmunt Ławicz i jego koledzy Bańka mydlana1883 ) Pierwotni Niziny Dziurdziowie Mirtala Nad Niemnem ( A folyó partján , Cham Panna Antonina W zimowy wieczór Czciciel potęgi Jędza Bene nati Westalka Dwa bieguny Melancholicy Australczyk Iskry Argonauci Ad astra . Dwugłos I pieśń niech zapłacze Gloria victis ( Dicsőség a legyőzötteknek , Magyarul Eliza Orzeszko : Harc a birtokért . Regény ; ford . K. Beniczky Irma ; Király , Bp. , Gloria victis . Elbeszélés ; ford . Berendi Sándor ; Lengyel Intézet , Bp. , A folyó partján ; ford . Mészáros István , bev . Kovács Endre , versford . Radó György ; Új Magyar Kiadó , Bp. , Jegyzetek Források Alkotói adatlapja a Moly oldalán Kapcsolódó szócikkek Lengyel költők , írók listája Lengyel írók Lengyel nők 1841-ben született személyek 1910-ben elhunyt személyek