Grubine
Grubine falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Podbablje községhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 59, közúton 80 km-re keletre, Makarskától légvonalban 19, közúton 30 km-re északkeletre, a dalmát Zagora területén, Imotska krajina középső részén, Imotski városával szemben 6 km-re délnyugatra, az Imotski-mező déli oldalán a községközpont Drum északnyugati szomszédságában, a 60-as számú főút mellett fekszik. Településrészei Mračaj, Matkovići, Žužuli, Vukovići, Karini és Jonjići.

Története   
A térség első ismert népe az illírek voltak. Jelenlétüket igazolják az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai. Az illír háborúk végeztével az 1. század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett. A horvátok ősei a 7. században vándoroltak be erre a vidékre. A középkori horvát állam közigazgatásában ez a terület Fehér-Horvátországhoz, azon belül az Imoti zsupánsághoz tartozott. A bencés atyák a 11. században Proložachoz tartozó Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat, innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését. A 14. századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át, akik az elpusztult kolostort újjáépítették. A török 1463-ban meghódította a közeli Boszniát, majd 1493-re már ez a terület is uralmuk alá került. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békével 1718-ban történt meg. Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott. A török uralom teljes ideje alatt a hívek lelki gondozását a vrljikai ferencesek látták el, kolostoruk a 17. századtól már a Prološko blato kis Manastir nevű szigetén működött. A 16. század második felében a rend a közeli Kamenmoston is letelepedett, ahol saját rendházuk és kápolnájuk is volt. A podbabljei plébániát kezdetben a ferences atyák vezették, akik 1735-ig laktak Kamenmoston, ezután építették fel az új plébániaházat a plébánia központjában. Mračaj, Matkovići, Žužuli, Vukovići, Karini és Jonjići nevű településrészeit 1718-ban említik először. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később a Jugoszláv Királyság része lett. Grubine neve csak 1931-ben bukkan fel először, amikor lakosságát először számlálják önállóan 647 fővel. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 1010 lakosa volt, akik a podbaljei plébániához tartoztak.

Lakosság 

(1857 és 1921 között lakosságát Podbablje Gornjéhoz számították.)

Nevezetességei 
Jonjići nevű településrészén áll Szűz Mária a horvátok királynője tiszteletére szentelt 1993 és 1995 között épített új temploma. 
Matkovići településrészén található Krčevac nevű forrása az emberhal kedvelt élőhelye.

Kultúra 
A település kulturális fesztiválja a Szűz Mária ünnepén megrendezett Gangafest.

Oktatás 
Mračaj nevű településrészén négyosztályos iskola működik.

Sport 
A település sportegyesülete a „Grubine” sportegyesület. A falunapon kispályás labdarúgótornát rendeznek.

Jegyzetek

Források 
Podbablje község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
A község információs portálja 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
Podbablje – turistainformációk

Irodalom 
Strategija razvoja općine Podbablje 2015-2020. Podbablje,2015.  - Podbablje község fejlesztési stratégiája  

Split-Dalmácia megye települései
Grubine falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Podbablje községhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északkeletre , a dalmát Zagora területén , Imotska krajina középső részén , Imotski városával szembenkm-re délnyugatra , az Imotski-mező déli oldalán a községközpont Drum északnyugati szomszédságában , aas számú főút mellett fekszik . Településrészei Mračaj , Matkovići , Žužuli , Vukovići , Karini és Jonjići . Története A térség első ismert népe az illírek voltak . Jelenlétüket igazolják az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai . Az illír háborúk végeztével az század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett . A horvátok ősei a században vándoroltak be erre a vidékre . A középkori horvát állam közigazgatásában ez a terület Fehér-Horvátországhoz , azon belül az Imoti zsupánsághoz tartozott . A bencés atyák a században Proložachoz tartozó Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat , innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését . A századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át , akik az elpusztult kolostort újjáépítették . A törökban meghódította a közeli Boszniát , majdre már ez a terület is uralmuk alá került . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békévelban történt meg . Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott . A török uralom teljes ideje alatt a hívek lelki gondozását a vrljikai ferencesek látták el , kolostoruk a századtól már a Prološko blato kis Manastir nevű szigetén működött . A század második felében a rend a közeli Kamenmoston is letelepedett , ahol saját rendházuk és kápolnájuk is volt . A podbabljei plébániát kezdetben a ferences atyák vezették , akikig laktak Kamenmoston , ezután építették fel az új plébániaházat a plébánia központjában . Mračaj , Matkovići , Žužuli , Vukovići , Karini és Jonjići nevű településrészeitban említik először . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később a Jugoszláv Királyság része lett . Grubine neve csakben bukkan fel először , amikor lakosságát először számlálják önállóanfővel . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt , akik a podbaljei plébániához tartoztak . Lakosság ( 1857 ésközött lakosságát Podbablje Gornjéhoz számították . ) Nevezetességei Jonjići nevű településrészén áll Szűz Mária a horvátok királynője tiszteletére szenteltésközött épített új temploma . Matkovići településrészén található Krčevac nevű forrása az emberhal kedvelt élőhelye . Kultúra A település kulturális fesztiválja a Szűz Mária ünnepén megrendezett Gangafest . Oktatás Mračaj nevű településrészén négyosztályos iskola működik . Sport A település sportegyesülete a „ Grubine” sportegyesület . A falunapon kispályás labdarúgótornát rendeznek . Jegyzetek Források Podbablje község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk A község információs portálja A spliti ferences rendtartomány honlapja Podbablje – turistainformációk Irodalom Strategija razvoja općine Podbablje Podbablje,2015. - Podbablje község fejlesztési stratégiája Split-Dalmácia megye települései