Réti rabló
A réti rabló (Lestes dryas) a rabló szitakötők családjába tartozó, Eurázsia és Észak-Amerika mérsékelt övi zónájában elterjedt szitakötőfaj.

Megjelenése
A réti rabló testhossza 35–42 mm, szárnyfesztávolsága 45–47 mm, hátsó szárnyának hossza 20–25 mm. A hímek valamivel nagyobbak és karcsúbbak a nőstényeknél. A hím szemei kékek, potroha és tora felső része fémesen csillogó zöld. Torának oldala, potroha töve és legvége (9-10. szelvény) hamvaskék. Szárnyjegyei feketék. Belső potrohfüggelékei kanálszerűen kiszélesednek. Pihenés közben szárnyait félig összezárva tartja. Ha megzavarják halottnak tettetheti magát és szárnyait-lábait összezárva a sűrű növényzetbe hullhat.

A nőstények rövidebb és vaskosabb felépítésűek, tompább zöldek, toruk oldala sárgás, a potrohról hiányzik a kék szín, helyette egyenletesen fémeszöld. Szemük zöldes vagy barnás.

Nagyon hasonlít hozzá a gyakoribb lomha rabló  (Lestes sponsa), a hímeket gyakorlatilag csak nagyítóval, potrohfüggelékeik alapján lehet megkülönböztetni.

Elterjedése
Az egész északi félteke mérsékelt övi zónájában megtalálható. Európa középső zónájában gyakori, a mediterrán régióban ritkább és inkább hegyvidéki. Észak-Afrikában jégkorszaki maradványfaj. Magyarországon országszerte előfordul, főleg az Alföldön.

Életmódja
Lárvája sekély, gyorsan átmelegedő, dús növényzetű tavacskákban, mocsarakban él, amelyek nyáron akár ki is száradnak. A részben sós brakkvizet is elviseli. Április-májusban alakulnak át imágókká. A repülő réti rablókkal leggyakrabban július-augusztusban lehet találkozni. Általában a sűrű növényzet közelében, vízparton tartózkodnak, ritkán szállnak ki a nyílt víz fölé. A párzás tandem formációban történik, ami megmaradt a peterakás közben is. A nőstény a vízparti növények szárába helyezi el megtermékenyített petéit, többnyire a vízvonal fölött; megfigyelték hogy kiszáradt tavacskák növényeire is petézhet. A peték áttelelnek, tavasszal kelnek ki a lárvák, amelyek akár két hónap alatt imágóvá fejlődhetnek.

Magyarországon nem védett.

Kapcsolódó cikkek 
Magyarország szitakötőfajainak listája

Források 

Lestes dryas KIRBY, 1890 Réti rabló Szitakötők
The Scarce Emerald Damselfly Lestes dryas Kirby 1890 British Dragonfly Society
Leste dryade – Glänzende Binsenjungfer – Leste dryade  Université de Neuchatel

További információk 
 

Rovarfajok
Rabló szitakötők
Magyarország szitakötői
A réti rabló ( Lestes dryas ) a rabló szitakötők családjába tartozó , Eurázsia és Észak-Amerika mérsékelt övi zónájában elterjedt szitakötőfaj. Megjelenése A réti rabló testhossza42 mm , szárnyfesztávolsága47 mm , hátsó szárnyának hossza25 mm . A hímek valamivel nagyobbak és karcsúbbak a nőstényeknél . A hím szemei kékek , potroha és tora felső része fémesen csillogó zöld . Torának oldala , potroha töve és legvége szelvény ) hamvaskék . Szárnyjegyei feketék . Belső potrohfüggelékei kanálszerűen kiszélesednek . Pihenés közben szárnyait félig összezárva tartja . Ha megzavarják halottnak tettetheti magát és szárnyait-lábait összezárva a sűrű növényzetbe hullhat . A nőstények rövidebb és vaskosabb felépítésűek , tompább zöldek , toruk oldala sárgás , a potrohról hiányzik a kék szín , helyette egyenletesen fémeszöld . Szemük zöldes vagy barnás . Nagyon hasonlít hozzá a gyakoribb lomha rabló ( Lestes sponsa ) , a hímeket gyakorlatilag csak nagyítóval , potrohfüggelékeik alapján lehet megkülönböztetni . Elterjedése Az egész északi félteke mérsékelt övi zónájában megtalálható . Európa középső zónájában gyakori , a mediterrán régióban ritkább és inkább hegyvidéki . Észak-Afrikában jégkorszaki maradványfaj. Magyarországon országszerte előfordul , főleg az Alföldön . Életmódja Lárvája sekély , gyorsan átmelegedő , dús növényzetű tavacskákban , mocsarakban él , amelyek nyáron akár ki is száradnak . A részben sós brakkvizet is elviseli . Április-májusban alakulnak át imágókká . A repülő réti rablókkal leggyakrabban július-augusztusban lehet találkozni . Általában a sűrű növényzet közelében , vízparton tartózkodnak , ritkán szállnak ki a nyílt víz fölé . A párzás tandem formációban történik , ami megmaradt a peterakás közben is . A nőstény a vízparti növények szárába helyezi el megtermékenyített petéit , többnyire a vízvonal fölött ; megfigyelték hogy kiszáradt tavacskák növényeire is petézhet . A peték áttelelnek , tavasszal kelnek ki a lárvák , amelyek akár két hónap alatt imágóvá fejlődhetnek . Magyarországon nem védett . Kapcsolódó cikkek Magyarország szitakötőfajainak listája Források Lestes dryas KIRBY,Réti rabló Szitakötők The Scarce Emerald Damselfly Lestes dryas KirbyBritish Dragonfly Society Leste dryade – Glänzende Binsenjungfer – Leste dryade Université de Neuchatel További információk Rovarfajok Rabló szitakötők Magyarország szitakötői