Gornji Proložac
Gornji Proložac falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Proložachoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 60, közúton 92 km-re keletre, Makarskától légvonalban 24, közúton 45 km-re északkeletre, községközpontjától 6 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, Imotska krajina északnyugati részén fekszik. Proložacnak a magasabban fekvő, északkeleti részén található, ezt fejezi ki a nevében levő „gornji” (felső) jelző is.

Története 
A térség első ismert népe az illírek voltak. Róluk mesélnek az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai. Az illír háborúk végeztével az 1. század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett. A békésebb idők gazdasági felvirágzást hoztak e vidék számára is, mely elsősorban az utak megépítésében mutatkozott meg. Ezek közül néhány ma is használatban van. A római korban építették azt a hidat is, amelynek maradványaira a község egyik jelképe a Šarampov-híd épült. A római jelenlétet az e vidéken előkerült számos régészeti lelet (pénzek, ékszerek, használati eszközök, fegyverek) is igazolja. A horvátok ősei a 7. században vándoroltak be erre a vidékre. A bencés atyák Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat, innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését. A 14. századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át, akik az elpusztult kolostort újjáépítették. Proložac első írásos említése 1444-ből Stjepan Vukčić Kosača bosnyák herceg okleveléből származik. A török 1463-ban meghódította a közeli Boszniát, majd néhány évvel később már ez a terület is uralmuk alá került. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békével 1718-ban történt meg. Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. A lakosság elvándorlása az 1970-es évektől vette kezdetét. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 346 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Munkás Szent József tiszteletére szentelt temploma 1985-ben épült a podi településrészen. Mivel csakhamar kicsinek bizonyult 1987-ben öt méterrel meghosszabbították.
Bušanji nevű településrészén áll a Mária szíve templom, melyet 1995-ben a helyiek és az innen elszármazottak anyagi támogatásával építettek Vinko Grabovac tervei szerint. Harangtornyában egy harang található. 1995. augusztus 14-én szentelte fel Ante Jurić érsek.

Jegyzetek

Források 
Prolozac község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
A község információs portálja 
A spliti ferences rendtartomány honlapja

Irodalom 
Vlade Dragun – Bože Ujević: Legende imotskog krša, Zagreb/Split 2014.

Split-Dalmácia megye települései
Gornji Proložac falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Proložachoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , Imotska krajina északnyugati részén fekszik . Proložacnak a magasabban fekvő , északkeleti részén található , ezt fejezi ki a nevében levő „ gornji” ( felső ) jelző is . Története A térség első ismert népe az illírek voltak . Róluk mesélnek az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai . Az illír háborúk végeztével az század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett . A békésebb idők gazdasági felvirágzást hoztak e vidék számára is , mely elsősorban az utak megépítésében mutatkozott meg . Ezek közül néhány ma is használatban van . A római korban építették azt a hidat is , amelynek maradványaira a község egyik jelképe a Šarampov-híd épült . A római jelenlétet az e vidéken előkerült számos régészeti lelet ( pénzek , ékszerek , használati eszközök , fegyverek ) is igazolja . A horvátok ősei a században vándoroltak be erre a vidékre . A bencés atyák Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat , innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését . A századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át , akik az elpusztult kolostort újjáépítették . Proložac első írásos említéseből Stjepan Vukčić Kosača bosnyák herceg okleveléből származik . A törökban meghódította a közeli Boszniát , majd néhány évvel később már ez a terület is uralmuk alá került . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békévelban történt meg . Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került . A lakosság elvándorlása azes évektől vette kezdetét.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Munkás Szent József tiszteletére szentelt templomaben épült a podi településrészen . Mivel csakhamar kicsinek bizonyultben öt méterrel meghosszabbították . Bušanji nevű településrészén áll a Mária szíve templom , melyetben a helyiek és az innen elszármazottak anyagi támogatásával építettek Vinko Grabovac tervei szerint . Harangtornyában egy harang található . augusztusén szentelte fel Ante Jurić érsek . Jegyzetek Források Prolozac község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk A község információs portálja A spliti ferences rendtartomány honlapja Irodalom Vlade Dragun – Bože Ujević : Legende imotskog krša , Zagreb/Split Split-Dalmácia megye települései