MK 6. Nagy Lajos király Gyalogezred
A Magyar Királyi 6. Nagy Lajos király Gyalogezred a Magyar Királyi Honvédség Kaposváron és környékén szervezett szárazföldi katonai szervezete volt 1932-től a második világháború végéig. Az ezred névadója Nagy Lajos király volt.

Története 
Az első világháborút lezáró trianoni békeszerződés értelmében Magyarország csupán  hadsereget tarthatott fent. Somogy vármegyében ekkor a 7. sorszámú gyalogezredet alakították meg. Majd 1932-ben, amikor átszervezték a honvédséget, a pécsi alárendeltségből a szombathelyihez került a kaposvári gyalogezred. Sorszámát a kecskeméti Zrínyi Miklós Gyalogezrednek adták át. A kaposvári ezred ekkor kapta meg a 6-os sorszámot. Ezredtulajdonosa pedig III. Viktor Emánuel, Olaszország királya, Etiópia császára volt. Az ezred első két zászlóalja Kaposváron, a 3. pedig Nagyatádon állomásozott.

1938-ban Magyarország visszanyerte fegyverkezési önállóságát, aminek következtében beindult a Huba-hadrend. A Magyar Királyi Honvédség nagyméretű fejlesztése. A korábbi vegyesdandárokból összesen 9 hadtestet szerveztek meg, melyekből – a közben visszacsatolt területekkel együtt – 3 hadsereg-parancsnokságot alakítottak ki. 1938-1939-ben, Somogy vármegyében is megalakították a 10. Gyalogdandárt, melynek részét képezte a 6-ik, valamint a 36. Gyalogezred, továbbá a hozzájuk rendelt 10. Tüzérosztály. A 10. Gyalogdandárból, valamint a pécsi 11. és a szekszárdi 12. Gyalogdandárból szerveződött a IV. Hadtest, amely kisebb módosításokkal – egészen 1943. közepéig működött.

A gyalogezredet mozgósították az első és második bécsi döntések során, de végül csak az erdélyi és délvidéki bevonulásokban vett részt.

1942. február 12-től kezdték meg az ún. könnyűhadosztályok szervezését, melyek egyenként 2 gyalogezredből, 1 fogatolt tábori tüzérezredből és hadosztályközvetlen alakulatokból álltak. A 10. Gyalogdandárt így alakították át a 10. Könnyű Hadosztállyá, aminek továbbra is részét képezte a 6. Gyalogezred. A hadosztályt 1942. június 2-14. között a keleti frontra szállítottak ki. A 6. Gyalogezred parancsnoka Ákosy Károly ezredes volt 1942. október 2-án bekövetkezett haláláig. Őt Ludányi Antal ezredes követte 1942. december 3-ig, majd Pallay Jenő alezredes. A hadosztály részt vett a Don-kanyar harcaiban, majd 1943. január közepén az orosz támadás következtében nagy része megsemmisült.

1943-ban az alakulatot újjászervezték és a déli határszakaszra vezényelték erődítési munkálatok elvégzésére. Alig egy évvel később, 1944. augusztusában már az Északkeleti-Kárpátokban harcolt a szovjet támadás megakadályozására. A román kiugrást követően a magyar hadsereget kiszorították Erdélyből az Alföldre, majd részt vettek 1944-45 telén Budapest szovjet ostromában. 1945. február 11-én délelőtt a 10. Gyaloghadosztály 10. Híradózászlóalja és a 6. gyalogezred szinte teljes felszerelésével együtt szovjet hadifogságba esett. Az önként jelentkezőket a szovjetek beosztották saját alakulataik mellé, így részt vettek a német–magyar kitörés elhárításában. Teljesítményük elismeréseképpen a szovjetek megengedték, hogy a Budavári Palotára a magyar zászlót is kitűzhessék. A Magyar Királyi 6. Nagy Lajos király Gyalogezred csapatzászlaja a budai önkéntesek ideiglenes zászlója is lett. Ezzel a gyalogezred végleg befejezte katonai működését és megszűnt.

Szervezeti felépítés

Források 

Szabó Péter: Don-kanyar, Zrínyi Kiadó, Budapest, 1994
Ungváry Krisztián: Budapest ostroma. Corvina. Budapest, 1998.
Lukács Bence Ákos - Szabó Péter: A somogyi rosseb hadosztály a Don-kanyarban, Zrínyi Kiadó, Budapest, 2015.

Magyar Királyi Honvédség alakulatai
Kaposvár
Magyar katonai alakulatok a második világháborúban
A Magyar Királyi Nagy Lajos király Gyalogezred a Magyar Királyi Honvédség Kaposváron és környékén szervezett szárazföldi katonai szervezete volttől a második világháború végéig . Az ezred névadója Nagy Lajos király volt . Története Az első világháborút lezáró trianoni békeszerződés értelmében Magyarország csupán hadsereget tarthatott fent . Somogy vármegyében ekkor a sorszámú gyalogezredet alakították meg . Majdben , amikor átszervezték a honvédséget , a pécsi alárendeltségből a szombathelyihez került a kaposvári gyalogezred . Sorszámát a kecskeméti Zrínyi Miklós Gyalogezrednek adták át . A kaposvári ezred ekkor kapta meg aos sorszámot . Ezredtulajdonosa pedig III. Viktor Emánuel , Olaszország királya , Etiópia császára volt . Az ezred első két zászlóalja Kaposváron , a pedig Nagyatádon állomásozott . 1938-ban Magyarország visszanyerte fegyverkezési önállóságát , aminek következtében beindult a Huba-hadrend . A Magyar Királyi Honvédség nagyméretű fejlesztése . A korábbi vegyesdandárokból összesenhadtestet szerveztek meg , melyekből – a közben visszacsatolt területekkel együtt –hadsereg-parancsnokságot alakítottak ki.ben , Somogy vármegyében is megalakították a Gyalogdandárt , melynek részét képezte aik , valamint a Gyalogezred , továbbá a hozzájuk rendelt Tüzérosztály . A Gyalogdandárból , valamint a pécsi és a szekszárdi Gyalogdandárból szerveződött a IV . Hadtest , amely kisebb módosításokkal – egészen közepéig működött . A gyalogezredet mozgósították az első és második bécsi döntések során , de végül csak az erdélyi és délvidéki bevonulásokban vett részt . 1942. februártől kezdték meg az ún. könnyűhadosztályok szervezését , melyek egyenkéntgyalogezredből, fogatolt tábori tüzérezredből és hadosztályközvetlen alakulatokból álltak . A Gyalogdandárt így alakították át a Könnyű Hadosztállyá , aminek továbbra is részét képezte a Gyalogezred . A hadosztályt június között a keleti frontra szállítottak ki . A Gyalogezred parancsnoka Ákosy Károly ezredes volt októberán bekövetkezett haláláig . Őt Ludányi Antal ezredes követte decemberig , majd Pallay Jenő alezredes . A hadosztály részt vett a Don-kanyar harcaiban , majd január közepén az orosz támadás következtében nagy része megsemmisült . 1943-ban az alakulatot újjászervezték és a déli határszakaszra vezényelték erődítési munkálatok elvégzésére . Alig egy évvel később , augusztusában már az Északkeleti-Kárpátokban harcolt a szovjet támadás megakadályozására . A román kiugrást követően a magyar hadsereget kiszorították Erdélyből az Alföldre , majd részt vettektelén Budapest szovjet ostromában . februárén délelőtt a Gyaloghadosztály Híradózászlóalja és a gyalogezred szinte teljes felszerelésével együtt szovjet hadifogságba esett . Az önként jelentkezőket a szovjetek beosztották saját alakulataik mellé , így részt vettek a német–magyar kitörés elhárításában . Teljesítményük elismeréseképpen a szovjetek megengedték , hogy a Budavári Palotára a magyar zászlót is kitűzhessék . A Magyar Királyi Nagy Lajos király Gyalogezred csapatzászlaja a budai önkéntesek ideiglenes zászlója is lett . Ezzel a gyalogezred végleg befejezte katonai működését és megszűnt . Szervezeti felépítés Források Szabó Péter : Don-kanyar , Zrínyi Kiadó, Budapest , Ungváry Krisztián : Budapest ostroma . Corvina . Budapest , Lukács Bence Ákos - Szabó Péter : A somogyi rosseb hadosztály a Don-kanyarban , Zrínyi Kiadó, Budapest , Magyar Királyi Honvédség alakulatai Kaposvár Magyar katonai alakulatok a második világháborúban