Párkányi Mihály
Párkányi Mihály (Budapest, 1924. január 1. – Budapest, 1991. január 28.) építészmérnök, címzetes egyetemi tanár, a műszaki tudományok doktora.

Életpályája 
Gimnáziumi tanulmányainak befejezése után a Budapesti Műszaki Egyetem Építészmérnöki karán szerzett diplomát. 1949-től az Építéstudományi Intézetnél tervezőként dolgozott. 1952-1954-ig a Budapesti Eötvös Loránd Tudományegyetem történelem szakát végezte el, esti tagozaton. Ezután az Építészeti Tanács titkárságán főmérnökként dolgozott 1955-ig, majd Országos Műemléki Felügyelőség igazgatóhelyettese volt 1959-ig.

1961-1962-ig a Londoni Városi Tanács Lakásépítési Osztályán tervezőként tevékenykedett. 1962-től 1970-ig a Lakótervnél folytatott tervező-kutató tevékenységet. 1970-1974-ig a Magyar Tudományos Akadémia Természettudományi Főosztályán vezetőként dolgozott. Ez után a Budapesti Műszaki Egyetem Épületszerkezeti Intézetébe került tanárként és Dr. Gábor László intézet igazgató alkotó partnereként.

Munkássága 

A szerkezetelmélet és építéstechnológia-elmélet területén folytatott több évtizedes kiemelkedő tudományos kutatási és kísérleti és irodalmi tevékenysége az alábbi fő témákra terjed ki:

A modern építés (építészet) technológiai mozgástörvényeinek feltárása: a modulkoordináció alapjai, a gyártás nyílt műveletté tétele;

Az építészeti és városépítészeti variációk elmélete;

A kettős koordináció rendszere: az építés automatizálásának specifikus kérdései;

A vakgyártás elmélete: a Gutenberg-elv alkalmazása az építőiparra, az építés modellje;

A szilikátbázisú könnyűszerkezetes nem-tektonikus rendszerek elmélete és gyakorlata: a nem-tektonikus elvű építés sajátszerűségének felderítése, laboratóriumi és félüzemi szinten való kikísérletezése;

A vaktervezés elmélete: az információ továbbítása és vétele az iparosított építésben;

A tömeges lakásépítés problémái a fejlődő országokban.

Számos publikációja jelent meg, ezek jelentős része angolul. A tanulmányok, jelentések, terv- és filmdokumentációk, publikációk, kísérleti egységek és épületek stb. jegyzékét a díj odaítélésére javasolt művek tételesen is felsorolják.

A nem-tektonikus rendszerek építészeti, szerkezeti és technológiai szempontból egyaránt nyíltak, mert a tervezésben nem kötik meg, hogy mit tervezzünk, a gyártásban nem kötik meg egyértelműen, hogy miként gyártsunk, az összeállításban pedig nem kötik meg egyértelműen, hogy az épületet hogyan építsük meg. Ebben rejlik e kutatói munkásság nemzetközi jelentősége is.

Tudományos munkássága egészében a gyártás nyílt műveletté való tételével foglalkozik.
Az alkatrész-elvűség problémái alapján dolgozta ki a vakgyártás elméletét, amelyet először a nem-tektonikus rendszerek elméleti kimunkálásában alkalmazott, majd azok technológiai megvalósításával igazolt. Ezen alapszik a vaktervezés elméletének kimunkálása is, amely már az építészet és az információ elmélet kapcsolatát elemzi.

Könyvei, publikációi, tanulmányai 

 dr. Párkányi Mihály: A modulkoordináció alapjai. Kandidátus értekezés, 1963. 160 oldal
 Párkányi-Sámsondi-Zoltán: Moduláris változatok egy szövet-szerkezetes cellarendszeres építési módra. I-III. 375 oldal, LAKÓTERV, Budapest, 1964-66.
 Párkányi M: A városépítészeti variációk elméleti kérdései. LAKÓTERV, Budapest, 1966. 211 oldal
 Párkányi M: A vakgyártás elmélete. Doktori értekezés I-II. kötet, 286 oldal; Vakgyártás I. Automatizálási módszer kettős koordinációra Vakgyártás II. A Gutenberg-elv alkalmazása az építőiparra, LAKÓTERV, Budapest, 1967-69
 Párkányi M: Az építőipar szerkezeti megváltoztatásának néhány technológiai és gazdasági kérdése a fejlődő országokban. LAKÓTERV, Budapest, 1969. 33 oldal
 Párkányi M. Nem-tektonikus szerkezetek. I.-II. Építés-Építészettudomány I. kötet 1-2. szám, 75-102. oldal és 3-4. szám 371-380. oldal, Budapest, 1969-70.
 Párkányi M: Az építés modellje. Az építés, mint Gutenberg-elvű technológia. Építés-Építészettudomány III. kötet 2-3. szám, 271-302. oldal, Budapest, 1971.
 Párkányi M: Non-tectonic systems. Structural variation on a system of non-tectonic bricks. Report for UNIDO. Kézirat Budapest, 1971. 88 oldal és 52 oldal foto.
 Párkányi-Hajdu-Schindler: Nem-tektonikus szerkezetek II. Kutatási zárójelentés az MTA részére. Kézirat 99 oldal, fotók, táblázatok, Budapest, 1973. (Kísérleti maisonette építkezés, Budafok 1972-73. Tervdokumentáció: 90 db 70 x 125 cm méretű tervlap, 56 lap elemkonszignáció) (Kísérleti szövetszerkezetes maisonette építkezés, Budafok 1972-73. Filmdokumentáció 16 mm-es színes 32 perces magyar és angol változatban)
 Garay-Párkányi: Trends towards synthesis in structural engineering. CIB 6th Congress, Budapest 1974. Subject Theme II/3. 453-463 pp.
 Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Rajk: „Lift-field” prototípus épület. Kutatási jelentés. Budapest 1975. 155 oldal
 Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Rajk: Non-tectonic systems. Case studies in low-cost housing. (Abu-Dhabi, Egypt) Budapest, 1975. 71 pp.
 Párkányi M: Non-tectonic systems. An illustrated report of the Light-weight, silicate-based, heat-storing building systems. Report for UNIDO. October 1978. Budapest,33 p.
 Gábor-Párkányi: Az információ továbbítása és vétele az iparosított építésben. Bevezetés a vaktervezés elméletébe. Akadémiai Kiadó Budapest, 1979. 141 oldal.
 Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Szirmai: Feasibility study: Adaptation of the Non-tectonic System in the People’s Democratic Republic of Yemen. 1981. Aden-Budapest.

Tudományos fokozatai 
 A műszaki tudományok kandidátusa fokozatot 1965-ben nyerte el. „A modulkoordináció alapjai” c. kandidátusi értekezést 1963-64-ben készítette el és 1965-ben védte meg.
 A „Doctor Technicae” (műszaki doktor) címet 1966. május 17-én nyerte el a Budapesti Műszaki Egyetemen.
 A műszaki tudományok doktora fokozatot 1971-ben nyerte el. „A vakgyártás elmélete” c. doktori értekezését 1966-69. években készítette el.

Tevékenysége a Magyar Tudományos Akadémián 

1962-től a Magyar Tudományos Akadémia Műszaki Tudományok Osztályán, mint Építészettudományi Bizottság és az Építészetelméleti Bizottság tagja.

1972-től az UNIDO szakértői tagja. Ebben a minőségben számos UNIDO szimpóziumon tartott előadást Európában és Afrikában.

1976-tól 1990-ig a Magyar Tudományos Akadémia Tudományos Minősítő Bizottságának tagja.

Jegyzetek

Források 
 Kultúra.hu: Szövetszerkezet - építészeti kiállítás az N&n Galériában
 Építés – Építészettudomány 43 (1–2) 1–54
 A második félévszázad építészete
 Soproni Szemle 14. évf. 4. sz. (1960.)
 Magyar Műemlékvédelem 1949-1959 (Országos Műemléki Felügyelőség Kiadványai 1. Budapest, 1960) - Könyvtár - Hungaricana

Magyar építészek
1924-ben született személyek
1991-ben elhunyt személyek
Párkányi Mihály ( Budapest , január – Budapest , január ) építészmérnök , címzetes egyetemi tanár , a műszaki tudományok doktora . Életpályája Gimnáziumi tanulmányainak befejezése után a Budapesti Műszaki Egyetem Építészmérnöki karán szerzett diplomát.től az Építéstudományi Intézetnél tervezőként dolgozott.ig a Budapesti Eötvös Loránd Tudományegyetem történelem szakát végezte el , esti tagozaton . Ezután az Építészeti Tanács titkárságán főmérnökként dolgozottig , majd Országos Műemléki Felügyelőség igazgatóhelyettese voltig . 1961-1962-ig a Londoni Városi Tanács Lakásépítési Osztályán tervezőként tevékenykedett.tőlig a Lakótervnél folytatott tervező-kutató tevékenységet.ig a Magyar Tudományos Akadémia Természettudományi Főosztályán vezetőként dolgozott . Ez után a Budapesti Műszaki Egyetem Épületszerkezeti Intézetébe került tanárként és Dr . Gábor László intézet igazgató alkotó partnereként . Munkássága A szerkezetelmélet és építéstechnológia-elmélet területén folytatott több évtizedes kiemelkedő tudományos kutatási és kísérleti és irodalmi tevékenysége az alábbi fő témákra terjed ki : A modern építés ( építészet ) technológiai mozgástörvényeinek feltárása : a modulkoordináció alapjai , a gyártás nyílt műveletté tétele ; Az építészeti és városépítészeti variációk elmélete ; A kettős koordináció rendszere : az építés automatizálásának specifikus kérdései ; A vakgyártás elmélete : a Gutenberg-elv alkalmazása az építőiparra , az építés modellje ; A szilikátbázisú könnyűszerkezetes nem-tektonikus rendszerek elmélete és gyakorlata : a nem-tektonikus elvű építés sajátszerűségének felderítése , laboratóriumi és félüzemi szinten való kikísérletezése ; A vaktervezés elmélete : az információ továbbítása és vétele az iparosított építésben ; A tömeges lakásépítés problémái a fejlődő országokban . Számos publikációja jelent meg , ezek jelentős része angolul . A tanulmányok , jelentések , terv- és filmdokumentációk , publikációk , kísérleti egységek és épületek stb. jegyzékét a díj odaítélésére javasolt művek tételesen is felsorolják . A nem-tektonikus rendszerek építészeti , szerkezeti és technológiai szempontból egyaránt nyíltak , mert a tervezésben nem kötik meg , hogy mit tervezzünk , a gyártásban nem kötik meg egyértelműen , hogy miként gyártsunk , az összeállításban pedig nem kötik meg egyértelműen , hogy az épületet hogyan építsük meg . Ebben rejlik e kutatói munkásság nemzetközi jelentősége is . Tudományos munkássága egészében a gyártás nyílt műveletté való tételével foglalkozik . Az alkatrész-elvűség problémái alapján dolgozta ki a vakgyártás elméletét , amelyet először a nem-tektonikus rendszerek elméleti kimunkálásában alkalmazott , majd azok technológiai megvalósításával igazolt . Ezen alapszik a vaktervezés elméletének kimunkálása is , amely már az építészet és az információ elmélet kapcsolatát elemzi . Könyvei , publikációi , tanulmányai dr. Párkányi Mihály : A modulkoordináció alapjai . Kandidátus értekezés, oldal Párkányi-Sámsondi-Zoltán : Moduláris változatok egy szövet-szerkezetes cellarendszeres építési módra . I-III.oldal , LAKÓTERV, Budapest , Párkányi M : A városépítészeti variációk elméleti kérdései . LAKÓTERV, Budapest,oldal Párkányi M : A vakgyártás elmélete . Doktori értekezés I-II. kötet, oldal ; Vakgyártás I. Automatizálási módszer kettős koordinációra Vakgyártás II. A Gutenberg-elv alkalmazása az építőiparra , LAKÓTERV, Budapest , Párkányi M : Az építőipar szerkezeti megváltoztatásának néhány technológiai és gazdasági kérdése a fejlődő országokban . LAKÓTERV, Budapest,oldal Párkányi M. Nem-tektonikus szerkezetek . I.-II. Építés-Építészettudomány I. kötet szám , oldal és szám oldal , Budapest , Párkányi M : Az építés modellje . Az építés , mint Gutenberg-elvű technológia . Építés-Építészettudomány III. kötet szám , oldal , Budapest , Párkányi M : Non-tectonic systems . Structural variation on a system of non-tectonic bricks . Report for UNIDO . Kézirat Budapest,oldal ésoldal foto . Párkányi-Hajdu-Schindler : Nem-tektonikus szerkezetek II. Kutatási zárójelentés az MTA részére . Kéziratoldal , fotók , táblázatok , Budapest , ( Kísérleti maisonette építkezés , Budafok Tervdokumentáció: dbxcm méretű tervlap,lap elemkonszignáció ) ( Kísérleti szövetszerkezetes maisonette építkezés , Budafok Filmdokumentációmm-es színesperces magyar és angol változatban ) Garay-Párkányi : Trends towards synthesis in structural engineering . CIBh Congress , Budapest Subject Theme II/3.pp . Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Rajk : „ Lift-field” prototípus épület . Kutatási jelentés . Budapestoldal Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Rajk : Non-tectonic systems . Case studies in low-cost housing . ( Abu-Dhabi , Egypt ) Budapest,pp . Párkányi M : Non-tectonic systems . An illustrated report of the Light-weight , silicate-based , heat-storing building systems . Report for UNIDO. October Budapest,33 p. Gábor-Párkányi : Az információ továbbítása és vétele az iparosított építésben . Bevezetés a vaktervezés elméletébe . Akadémiai Kiadó Budapest,oldal . Párkányi-Hajdu-Barcza-Kövesdi-Szirmai : Feasibility study : Adaptation of the Non-tectonic System in the People’s Democratic Republic of Yemen . Aden-Budapest . Tudományos fokozatai A műszaki tudományok kandidátusa fokozatotben nyerte el . „ A modulkoordináció alapjai” c. kandidátusi értekezéstben készítette el ésben védte meg . A „ Doctor Technicae” ( műszaki doktor ) címet májusén nyerte el a Budapesti Műszaki Egyetemen . A műszaki tudományok doktora fokozatotben nyerte el . „ A vakgyártás elmélete” c. doktori értekezését években készítette el . Tevékenysége a Magyar Tudományos Akadémián 1962-től a Magyar Tudományos Akadémia Műszaki Tudományok Osztályán , mint Építészettudományi Bizottság és az Építészetelméleti Bizottság tagja . 1972-től az UNIDO szakértői tagja . Ebben a minőségben számos UNIDO szimpóziumon tartott előadást Európában és Afrikában . 1976-tólig a Magyar Tudományos Akadémia Tudományos Minősítő Bizottságának tagja . Jegyzetek Források Kultúra.hu : Szövetszerkezet - építészeti kiállítás az N&n Galériában Építés – Építészettudomány( 1–2) 54 A második félévszázad építészete Soproni Szemle évf. sz . ) Magyar Műemlékvédelem ( Országos Műemléki Felügyelőség Kiadványai Budapest,- Könyvtár - Hungaricana Magyar építészek 1924-ben született személyek 1991-ben elhunyt személyek