Leltározás
A leltározás széles körű ismerete hozzásegít ahhoz, hogy megfelelő szakmaisággal választhassuk ki a mennyiségi felvétel eljárásrendjét. A módszertanok közötti választásnak alapvetően két fő mérlegelési tényezője van, ez pedig a leltározási módszertan által biztosított pontosság, a másik a lebonyolításhoz kapcsolódó költség. A gazdaságossági tényezőktől függetlenül minden mennyiségi felvételnek a 100%-os, folyamat szinten garantált, valós készletmennyiség pontos számbavétele kell, hogy a célja legyen. A módszertan kiválasztásának egy fontos szempontja a racionális pontosság-költség tényezők érzékeny egyensúlya mellett, az aktuális törvénykezésnek való mindenkori megfelelés.

Vak leltár

Vak leltár esetén a számolási tevékenység teljes körű egyeztetés nélkül fejeződik be. Az ellenőrzés csak mintavétellel  történik.

A vak leltár mind a pontosság, mind a költségek tekintetében az alacsony színvonalat képviseli. Így ennek alkalmazása alacsony értéksűrűségű, tömegtermékek esetén ajánlatos.

Ikerleltár

Ikerleltár végzésekor egymástól függetlenül két különböző leltározó ugyanazt a terméket egyszer-egyszer megszámolja. A számolási eredmények összevetését követően a különbözőségeket még egyszer - egy harmadik - leltározó megszámolja. Ha a harmadszorra számolt mennyiség az első kettő valamelyikével megegyezik, akkor az elfogadható végleges eredménynek, ha nincs egyezés, akkor egy negyedik ember is megszámolja, szuperellenőrzi, és az ő számolási eredménye tekinthető véglegesnek.

Az ikerleltár alkalmazása akkor célszerű, amikor nincs folyamatos elektronikus készletnyilvántartás, vagy annak működtetése meglehetősen laza keretek között történik. Az ikerleltár erőforrás igénye a többi módszertanhoz képest nagyobb mértékben függ a számolók pontosságától, monotonitástűrő képességétől. Ezen leltártípus költségterhe legalább közepes értéksűrűségű termékek esetén javaslatos.

Tükörleltár

A vállalatirányítási rendszer elméleti készletértékeivel kell összevetni a számolt értékeket (lokáció, vagy termék alapon), és ezután a különbözőségeket újra számolni.

A tükörleltár közepes költség mellett magas pontosságot biztosít, így alkalmazási területét tekintve elsősorban raktárakban célszerű, de kiskereskedelemben is erősen ajánlott. A kiskereskedelemben a hatékony lebonyolítás szakszerű előkészítést igényel a leltári szempontból könnyen kezelhető tárhely szintű készletinformációk hiánya miatt.

Statisztikai mintavételes leltár

Matematikai-statisztikai alapon választott cikkszám/lokáció kerül kiválasztásra, majd mennyiségi felvételre. A kiválasztott számolt eredményeket össze kell vetni az elméleti készletértékkel, és amennyiben a különbözőségek mértéke nem sérti a készlet teljességére vetített eltérés előzetesen várt mértékét, akkor a leltár befejezhető.

A statisztikai mintavételes leltárhoz elengedhetetlen a pontos elektronikus készletnyilvántartás, következésképpen a könyv szerinti érték és az aktuális érték maximum 2%-ban térhet el. Jellemzően raktárakban használható ez a módszertan, ahol a készletmennyiség igen magas (minimum 1000 db-os szortiment, termékféleség), és fennáll a Pareto-elv, azaz, hogy ebben az esetben a szortiment 20%-a képviselje a készletérték 80%-át. Előnye, hogy alacsony költség mellett számos esetben elfogadható pontosságot nyújt.

Források
Szamkó Józsefné – Sándorné Új Éva: Számviteli és gazdálkodási változások az államháztartás területén, Budapest 2015

További információk
momentin.hu

Kapcsolódó szócikkek
 Leltár
 Leltárhiányért való felelősség

Számvitel
Logisztika
A leltározás széles körű ismerete hozzásegít ahhoz , hogy megfelelő szakmaisággal választhassuk ki a mennyiségi felvétel eljárásrendjét . A módszertanok közötti választásnak alapvetően két fő mérlegelési tényezője van , ez pedig a leltározási módszertan által biztosított pontosság , a másik a lebonyolításhoz kapcsolódó költség . A gazdaságossági tényezőktől függetlenül minden mennyiségi felvételnek a-os , folyamat szinten garantált , valós készletmennyiség pontos számbavétele kell , hogy a célja legyen . A módszertan kiválasztásának egy fontos szempontja a racionális pontosság-költség tényezők érzékeny egyensúlya mellett , az aktuális törvénykezésnek való mindenkori megfelelés . Vak leltár Vak leltár esetén a számolási tevékenység teljes körű egyeztetés nélkül fejeződik be . Az ellenőrzés csak mintavétellel történik . A vak leltár mind a pontosság , mind a költségek tekintetében az alacsony színvonalat képviseli . Így ennek alkalmazása alacsony értéksűrűségű , tömegtermékek esetén ajánlatos . Ikerleltár Ikerleltár végzésekor egymástól függetlenül két különböző leltározó ugyanazt a terméket egyszer-egyszer megszámolja . A számolási eredmények összevetését követően a különbözőségeket még egyszer - egy harmadik - leltározó megszámolja . Ha a harmadszorra számolt mennyiség az első kettő valamelyikével megegyezik , akkor az elfogadható végleges eredménynek , ha nincs egyezés , akkor egy negyedik ember is megszámolja , szuperellenőrzi , és az ő számolási eredménye tekinthető véglegesnek . Az ikerleltár alkalmazása akkor célszerű , amikor nincs folyamatos elektronikus készletnyilvántartás , vagy annak működtetése meglehetősen laza keretek között történik . Az ikerleltár erőforrás igénye a többi módszertanhoz képest nagyobb mértékben függ a számolók pontosságától , monotonitástűrő képességétől . Ezen leltártípus költségterhe legalább közepes értéksűrűségű termékek esetén javaslatos . Tükörleltár A vállalatirányítási rendszer elméleti készletértékeivel kell összevetni a számolt értékeket ( lokáció , vagy termék alapon ) , és ezután a különbözőségeket újra számolni . A tükörleltár közepes költség mellett magas pontosságot biztosít , így alkalmazási területét tekintve elsősorban raktárakban célszerű , de kiskereskedelemben is erősen ajánlott . A kiskereskedelemben a hatékony lebonyolítás szakszerű előkészítést igényel a leltári szempontból könnyen kezelhető tárhely szintű készletinformációk hiánya miatt . Statisztikai mintavételes leltár Matematikai-statisztikai alapon választott cikkszám/ lokáció kerül kiválasztásra , majd mennyiségi felvételre . A kiválasztott számolt eredményeket össze kell vetni az elméleti készletértékkel , és amennyiben a különbözőségek mértéke nem sérti a készlet teljességére vetített eltérés előzetesen várt mértékét , akkor a leltár befejezhető . A statisztikai mintavételes leltárhoz elengedhetetlen a pontos elektronikus készletnyilvántartás , következésképpen a könyv szerinti érték és az aktuális érték maximum-ban térhet el . Jellemzően raktárakban használható ez a módszertan , ahol a készletmennyiség igen magas ( minimumdb-os szortiment , termékféleség ) , és fennáll a Pareto-elv , azaz , hogy ebben az esetben a szortiment-a képviselje a készletérték-át . Előnye , hogy alacsony költség mellett számos esetben elfogadható pontosságot nyújt . Források Szamkó Józsefné – Sándorné Új Éva : Számviteli és gazdálkodási változások az államháztartás területén , Budapest További információk momentin.hu Kapcsolódó szócikkek Leltár Leltárhiányért való felelősség Számvitel Logisztika