Bethlen-kastély (Bún)
Bún erdélyi falu Románia Maros megyéjében. Mai elnevezése Kisbún és Nagybún egyesítése után keletkezett. Segesvártól 8 km-re északkeletre, a Nagy-Küküllő folyó partján fekszik. Egykor a települések a Bethlen, majd a Haller család birtokaihoz tartoztak, akárcsak a mára már Segesvárral egybeolvadt Fehéregyháza. Az itt található, ma már kastély helyett inkább romos udvarházhoz hasonlító épület a kisbúni Bethlen kastély. A négyszög alaprajzú épület sarkain sokszögű tornyokkal megerősített késő reneszánsz stílusú kastélyt Bethlen Farkas (1639–1679) építette a 17. század első felében. Később 1640-ben Haller Gábor tanácsára és tervei alapján kőfallal vették körül. Ennek sarkain korszerű, úgynevezett olaszbástyákat építettek. Bethlen János (1612–1678) kancellár 1669-ben tovább alakította, majd végső formáját a 19. század első harmadában nyerte el, amikor megépült a bethlenszentmiklósi kastélyra emlékeztető árkádos főhomlokzata. Az épület jó állapotban vészelte át a 20. század történelmi viharait.

A második világháború után a fehéregyházi állami gazdaság irodáinak adott otthont, egészen a Nagy-Küküllő 1970-es kiöntéséig. A történtek után határozták el, hogy gátat emelnek a kastély szomszédságában, ám mire az elkészült az állami gazdaság kiköltözött az épületből. A gazdátlanná vált kastély azonban még az 1980-as években is épen állt. Pusztulása a 90-es években kezdődött. Gerendáit, nyílászáróit elvitték, bástyáit megbontották. Az egykori festői kastély helyén ma már csak egy használhatatlan rom maradt. A romániai műemlékek jegyzékében az MS-II-m-A-15610 sorszámon szerepel.

Források 
 Bicsok Zoltán, Orbán Zsolt: „Isten segedelmével udvaromat megépítettem…” Történelmi családok kastélyai Erdélyben. Csíkszereda: Gutenberg kiadó, 2012.
 
 https://web.archive.org/web/20170105001104/http://hereditatum.ro/muemlekek/adatok.html?muemlek=2479

Románia kastélyai, palotái
Románia 16. századi építményei
Maros megye műemlékei
Bún erdélyi falu Románia Maros megyéjében . Mai elnevezése Kisbún és Nagybún egyesítése után keletkezett . Segesvártólkm-re északkeletre , a Nagy-Küküllő folyó partján fekszik . Egykor a települések a Bethlen , majd a Haller család birtokaihoz tartoztak , akárcsak a mára már Segesvárral egybeolvadt Fehéregyháza . Az itt található , ma már kastély helyett inkább romos udvarházhoz hasonlító épület a kisbúni Bethlen kastély . A négyszög alaprajzú épület sarkain sokszögű tornyokkal megerősített késő reneszánsz stílusú kastélyt Bethlen Farkas1679 ) építette a század első felében . Későbbben Haller Gábor tanácsára és tervei alapján kőfallal vették körül . Ennek sarkain korszerű , úgynevezett olaszbástyákat építettek . Bethlen János1678 ) kancellárben tovább alakította , majd végső formáját a század első harmadában nyerte el , amikor megépült a bethlenszentmiklósi kastélyra emlékeztető árkádos főhomlokzata . Az épület jó állapotban vészelte át a század történelmi viharait . A második világháború után a fehéregyházi állami gazdaság irodáinak adott otthont , egészen a Nagy-Küküllőes kiöntéséig . A történtek után határozták el , hogy gátat emelnek a kastély szomszédságában , ám mire az elkészült az állami gazdaság kiköltözött az épületből . A gazdátlanná vált kastély azonban még azas években is épen állt . Pusztulása aes években kezdődött . Gerendáit , nyílászáróit elvitték , bástyáit megbontották . Az egykori festői kastély helyén ma már csak egy használhatatlan rom maradt . A romániai műemlékek jegyzékében az MS-II-m-A-15610 sorszámon szerepel . Források Bicsok Zoltán , Orbán Zsolt : „ Isten segedelmével udvaromat megépítettem…” Történelmi családok kastélyai Erdélyben . Csíkszereda : Gutenberg kiadó , https://web.archive.org/web/20170105001104/http://hereditatum.ro/muemlekek/adatok.html?muemlek=2479 Románia kastélyai , palotái Románia századi építményei Maros megye műemlékei