Koreai nyelvtan
A koreai nyelv agglutináló nyelv, nyelvtana lényegesen különbözik az európai nyelvek többségétől, de mutat hasonlóságokat például a törökkel, illetve a japánnal. A koreai nyelvben nincs névelő, elöljárószó, sem személyragozás, és nem ismeri a nyelvtani nemeket. Szórendje SOV (alany–tárgy–ige), és viszonylag kötött. Nagy hangsúlyt kap a tiszteletiség, amely különféle toldalékokkal fejezi ki a beszélő és a hallgató közötti társadalmi viszonyt.

Ábécé és hangtan

A koreai ábécé, a hangul úgynevezett gyökökből (betűkből) illetve digráfokból áll, melyek koreai elnevezése  (자모). A 24 gyök (betű) 27 digráfot alkothat. A 24 gyökből 14 mássalhangzót (자음, ) és tíz magánhangzót (모음, moum) jelöl. Öt mássalhangzó megkettőződik, ezzel jelölve az erőteljesebb, „kemény” ejtést. A tíz magánhangzó segítségével 11 további kettőshangzó alkotható.

Főnév
A koreai főnevek nem használnak névelőket, a számot, a személyt és a nemet sem fejezik ki, bár a többes számnak van toldaléka. Egyes főneveknek tiszteleti megfelelője van, melyet bizonyos szituációkban használnak.

Névelők hiánya
A névelők hiánya miatt a főnév határozott vagy határozatlan jellegét más nyelvtani elemek segítségével oldják meg, ilyenek a mutató névmások vagy az egyes szám. Ha semmi nem áll a főnév előtt, akkor a szövegkörnyezettől, a beszélgetés előzményeitől függ, hogy határozott vagy határozatlan jelentést kap-e.
 지용이 그 여자를 만났어요.  →  azzal a nővel találkozott.
 지용이 한 여자를 만났어요  →  egy nővel találkozott.
 지용이 여자를 만났어요  →  a / egy nővel találkozott.

Többes szám

A koreai nyelvben a főnevek többes száma nem mindig egyértelmű a főnév alakjából, legtöbbször a szövegkörnyezetből lehet következtetni rá.

 책을 받았어요.  → Megkaptam a könyvet/könyveket.

Amennyiben muszáj a többes számot kifejezni, azt a -들 (-) toldalékkal fejezik ki.

 책들을 받았어요.  → Megkaptam a könyveket.

Nyelvtani nem

A koreai nyelv nem jelöli a nyelvtani nemet, egyes szavak esetében a férfit és a nőt a 남자 / 여자  szavakkal, illetve ezek rövidített változatával különböztetik meg, például:

 여자 경찰관 : rendőrnő
 남자 판매원 : férfi eladó
 남학생 : diákfiú
 여학생 : diáklány

Névmás

Személyes névmások
A személyes névmások a koreai nyelvben valamivel bonyolultabb rendszert alkotnak, mint az európai nyelvekben, köszönhetően részben a tiszteleti rendszernek, részben pedig a névmások gyakori elhagyásának. Az alapvető névmások a következők:

A magyar te/ti, illetve ön/önök névmásoknak nincs pontos koreai megfelelője, az alkalmazott kifejezés erősen függ attól, ki a beszélő, kihez szól vagy kiről beszél, milyen társadalmi kapcsolat van a beszélő és a hallgató között. A második személyű személyes névmásokat emiatt gyakorta el is hagyják, szokásos helyette a megszólított személy nevét és beosztását használni („Kim doktor úr”, „tanárnő”, „igazgató úr”). A legáltalánosabban használt megszólítás egykorúak között a -ssi (-씨) végződés, melyet teljes névhez (권지용씨 ) vagy keresztnévhez (지용씨 ) lehet kapcsolni, utóbbi esetben közvetlenebb a hangnem.

Második személyű személyes névmások
 너 (): bizalmas viszonyt feltételez, egykorúak egymás közt, vagy fiatalabbak felé használják, illetve gyerekek megszólításához.
 자네 (): idősebbek (30 év felettiek) használják fiatalabbak felé.
 당신 (: a modern koreai nyelvben leginkább házastársak használják egymás közt; egyébként durva inzultusnak számít mások felé a használata, leginkább viták során a másik megsértésére alkalmazzák, pl.: 당신이 뭔데? ? („Kinek képzeled te magad?”)
 자기 (: az eredetileg visszaható névmásként használt kifejezés nem rég óta használatos személyes névmásként, főként fiatal, még nem házas párok között.
 그쪽 (): szó szerint azt jelenti, „az az oldal”. Hasonló korúak között alkalmazható, amennyiben nem biztos benne a beszélő, hogyan szólítsa meg az illetőt. Pl. 그쪽은요? ? („És te/ön?”)

Megjegyzések

Jegyzetek

Források
  
  
  

Koreai nyelv
Egyes nyelvek nyelvtana
A koreai nyelv agglutináló nyelv , nyelvtana lényegesen különbözik az európai nyelvek többségétől , de mutat hasonlóságokat például a törökkel , illetve a japánnal . A koreai nyelvben nincs névelő , elöljárószó , sem személyragozás , és nem ismeri a nyelvtani nemeket . Szórendje SOV ( alany–tárgy–ige ) , és viszonylag kötött . Nagy hangsúlyt kap a tiszteletiség , amely különféle toldalékokkal fejezi ki a beszélő és a hallgató közötti társadalmi viszonyt . Ábécé és hangtan A koreai ábécé , a hangul úgynevezett gyökökből ( betűkből ) illetve digráfokból áll , melyek koreai elnevezése ( 자모 ) . Agyök ( betű) digráfot alkothat . Agyökbőlmássalhangzót ( 자음 , ) és tíz magánhangzót ( 모음 , moum ) jelöl . Öt mássalhangzó megkettőződik , ezzel jelölve az erőteljesebb , „ kemény” ejtést . A tíz magánhangzó segítségéveltovábbi kettőshangzó alkotható . Főnév A koreai főnevek nem használnak névelőket , a számot , a személyt és a nemet sem fejezik ki , bár a többes számnak van toldaléka . Egyes főneveknek tiszteleti megfelelője van , melyet bizonyos szituációkban használnak . Névelők hiánya A névelők hiánya miatt a főnév határozott vagy határozatlan jellegét más nyelvtani elemek segítségével oldják meg , ilyenek a mutató névmások vagy az egyes szám . Ha semmi nem áll a főnév előtt , akkor a szövegkörnyezettől , a beszélgetés előzményeitől függ , hogy határozott vagy határozatlan jelentést kap-e . 지용이 그 여자를 만났어요 . → azzal a nővel találkozott . 지용이 한 여자를 만났어요 → egy nővel találkozott . 지용이 여자를 만났어요 → a / egy nővel találkozott . Többes szám A koreai nyelvben a főnevek többes száma nem mindig egyértelmű a főnév alakjából , legtöbbször a szövegkörnyezetből lehet következtetni rá . 책을 받았어요 . → Megkaptam a könyvet/könyveket . Amennyiben muszáj a többes számot kifejezni , azt a -들 ( - ) toldalékkal fejezik ki . 책들을 받았어요 . → Megkaptam a könyveket . Nyelvtani nem A koreai nyelv nem jelöli a nyelvtani nemet , egyes szavak esetében a férfit és a nőt a 남자 / 여자 szavakkal , illetve ezek rövidített változatával különböztetik meg , például : 여자 경찰관 \ : rendőrnő 남자 판매원 \ : férfi eladó 남학생 \ : diákfiú 여학생 \ : diáklány Névmás Személyes névmások A személyes névmások a koreai nyelvben valamivel bonyolultabb rendszert alkotnak , mint az európai nyelvekben , köszönhetően részben a tiszteleti rendszernek , részben pedig a névmások gyakori elhagyásának . Az alapvető névmások a következők : A magyar te/ti , illetve ön/önök névmásoknak nincs pontos koreai megfelelője , az alkalmazott kifejezés erősen függ attól , ki a beszélő , kihez szól vagy kiről beszél , milyen társadalmi kapcsolat van a beszélő és a hallgató között . A második személyű személyes névmásokat emiatt gyakorta el is hagyják , szokásos helyette a megszólított személy nevét és beosztását használni ( „ Kim doktor úr” , „ tanárnő” , „ igazgató úr” ) . A legáltalánosabban használt megszólítás egykorúak között a -ssi ( -씨 ) végződés , melyet teljes névhez ( 권지용씨 ) vagy keresztnévhez ( 지용씨 ) lehet kapcsolni , utóbbi esetben közvetlenebb a hangnem . Második személyű személyes névmások 너 ( ) : bizalmas viszonyt feltételez , egykorúak egymás közt , vagy fiatalabbak felé használják , illetve gyerekek megszólításához . 자네 ( ) : idősebbekév felettiek ) használják fiatalabbak felé . 당신 ( : a modern koreai nyelvben leginkább házastársak használják egymás közt ; egyébként durva inzultusnak számít mások felé a használata , leginkább viták során a másik megsértésére alkalmazzák , pl . : 당신이 뭔데 ? ? ( „ Kinek képzeled te magad?” ) 자기 ( : az eredetileg visszaható névmásként használt kifejezés nem rég óta használatos személyes névmásként , főként fiatal , még nem házas párok között . 그쪽 ( ) : szó szerint azt jelenti , „ az az oldal” . Hasonló korúak között alkalmazható , amennyiben nem biztos benne a beszélő , hogyan szólítsa meg az illetőt . Pl . 그쪽은요 ? ? ( „ És te/ön?” ) Megjegyzések Jegyzetek Források Koreai nyelv Egyes nyelvek nyelvtana