Baráth Endre
Baráth Endre (Jászberény, 1888. augusztus 8. – Jászberény, 1955. március 21.) mezőgazdász, kisgazda politikus, Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja.

Élete
Katolikus, kisparaszti családba született Jászberényben. Szülővárosában végezte el a mezőgazdasági szakiskolát, majd gazdálkodással foglalkozott. 1930-ban belépett az FKGP-be, majd hamarosan a párt megyei szervezetének elnöke lett. 1930 és 1944 között Jászberény város képviselő-testületének munkájában vett részt. Az 1939-es választásokon egyéni jelöltként indult a jászapáti kerületben, de végül sem egyéniként, sem listáról nem sikerült mandátumot szereznie. 1944. december 21-étől Jászberény delegáltjaként az Ideiglenes Nemzetgyűlés tagja volt. 1945 februárjától a vármegye főispánjává nevezték ki a szolnoki városi főjegyzői székbe távozó Veres József helyére. Kisgazdaként főispáni hivatalában nem félt kifogást emelni a kommunista irányítású rendőrség és egyéb pártszervezetek és szervek túlkapásai ellen, de összetűzésbe keveredett több olyan bizottsággal is, amelyek jogszabályellenesen beavatkoztak a közigazgatás ügyeibe. Hivatala idején Jász-Nagykun-Szolnok vármegye közellátási gondjai jelentősen növekedtek, mivel Budapest ostroma után javarészt e vármegyére hárult nem csak a főváros, de a bányavidékek és az átvonuló szovjet csapatok ellátása is. Mivel Vas Zoltán Budapest közellátási kormánybiztosa, majd később polgármestere egyben a Gazdasági Főtanács vezetője is volt, az általa kiadott ellátási utasítások azonnali teljesítése elől Baráth semmilyen esetben sem térhetett ki. Egy alkalommal Vas minden felvásárolható lisztet és étolajat a fővárosba szállíttatott, miközben az összes Szolnokra irányuló élelmiszer-szállítást megtiltotta. Ez utóbbi rendelkezését Baráth körlevélben hatálytalanítani volt kénytelen, hogy a város munkásai egyáltalán élelemhez juthassanak. Áprilisra már odáig romlott a helyzet, hogy Szolnok ellátása már csak napokra volt biztosított. Ekkor azonban már nem csak a megyeszékhelyen, hanem szinte az összes településen jelentkeztek hasonló gondok. Szeptember 7-én egy munkásküldöttséggel tárgyalt, amelyen az SZDP szolnoki elnöke, a korábbi főispán Veres József is részt vett, és ahol a küldöttek sztrájkkal fenyegetőztek, amennyiben az ellátás nem javul. Ezt követően Baráth újból nyomatékosan kérte a Közellátásügyi Minisztériumot, hogy vármegyéjét mentesítsék a további kenyérgabona-beszolgáltatás kötelezettsége alól, de kérését elutasították. Október 15-én egy tömeges tüntetés volt Szolnokon, ahol az élelmiszer-ellátás javítását és Baráth távozását követelték. Baráth így a mintegy tízezer fős tömeg előtt kénytelen volt bejelenteni lemondását. A parasztpárti belügyminiszter, Erdei Ferenc azonban e lemondást nem fogadta el, és felszólította Baráthot, hogy újból foglalja el hivatalát, ám a munkáspártok hallani sem akartak a kisgazda főispán visszatéréséről. A patthelyzetet végül az döntötte el, hogy Baráthot országgyűlési képviselővé választották, illetve hogy a Belügyminisztérium vezetője novembertől a kommunista Nagy Imre lett. Utódja dr. Kovács Kálmán, egy a politika iránt érdeklődő jogász lett. 1948-is volt képviselő, közben az FKGP Szolnok megyei, majd 1947-is jászberényi városi szervezetének elnöke is volt. 1947-től pártja parlamenti frakcióvezetője, majd Politikai Bizottságának tagja, eközben pedig a Tejtermelők és Tejszövetkezetek Országos Központja igazgatója is volt. 1948 februárjának végén távozott frakcióvezetői tisztéből, majd április 15-én képviselői mandátumáról is lemondott. Ezután teljesen visszavonult a politikai élettől, a Portelek határában lévő földjén gazdálkodott haláláig.

Források
 Library Hungaricana – A Szolnok Megyei Levéltár Évkönyve
 Baráth Endre rövid életrajza a Történelmi tár adatbázisában

1888-ban született személyek
1955-ben elhunyt személyek
FKGP-tagok
Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjai
Országgyűlési képviselők (Ideiglenes Nemzetgyűlés)
Országgyűlési képviselők (1945–1947)
Országgyűlési képviselők (1947–1949)
Baráth Endre ( Jászberény , augusztus – Jászberény , március ) mezőgazdász , kisgazda politikus , Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja . Élete Katolikus , kisparaszti családba született Jászberényben . Szülővárosában végezte el a mezőgazdasági szakiskolát , majd gazdálkodással foglalkozott.ban belépett az FKGP-be , majd hamarosan a párt megyei szervezetének elnöke lett.ésközött Jászberény város képviselő-testületének munkájában vett részt . Azes választásokon egyéni jelöltként indult a jászapáti kerületben , de végül sem egyéniként , sem listáról nem sikerült mandátumot szereznie. decemberétől Jászberény delegáltjaként az Ideiglenes Nemzetgyűlés tagja volt.febru árjától a vármegye főispánjává nevezték ki a szolnoki városi főjegyzői székbe távozó Veres József helyére . Kisgazdaként főispáni hivatalában nem félt kifogást emelni a kommunista irányítású rendőrség és egyéb pártszervezetek és szervek túlkapásai ellen , de összetűzésbe keveredett több olyan bizottsággal is , amelyek jogszabályellenesen beavatkoztak a közigazgatás ügyeibe . Hivatala idején Jász-Nagykun-Szolnok vármegye közellátási gondjai jelentősen növekedtek , mivel Budapest ostroma után javarészt e vármegyére hárult nem csak a főváros , de a bányavidékek és az átvonuló szovjet csapatok ellátása is . Mivel Vas Zoltán Budapest közellátási kormánybiztosa , majd később polgármestere egyben a Gazdasági Főtanács vezetője is volt , az általa kiadott ellátási utasítások azonnali teljesítése elől Baráth semmilyen esetben sem térhetett ki . Egy alkalommal Vas minden felvásárolható lisztet és étolajat a fővárosba szállíttatott , miközben az összes Szolnokra irányuló élelmiszer-szállítást megtiltotta . Ez utóbbi rendelkezését Baráth körlevélben hatálytalanítani volt kénytelen , hogy a város munkásai egyáltalán élelemhez juthassanak . Áprilisra már odáig romlott a helyzet , hogy Szolnok ellátása már csak napokra volt biztosított . Ekkor azonban már nem csak a megyeszékhelyen , hanem szinte az összes településen jelentkeztek hasonló gondok . Szeptemberén egy munkásküldöttséggel tárgyalt , amelyen az SZDP szolnoki elnöke , a korábbi főispán Veres József is részt vett , és ahol a küldöttek sztrájkkal fenyegetőztek , amennyiben az ellátás nem javul . Ezt követően Baráth újból nyomatékosan kérte a Közellátásügyi Minisztériumot , hogy vármegyéjét mentesítsék a további kenyérgabona-beszolgáltatás kötelezettsége alól , de kérését elutasították . Októberén egy tömeges tüntetés volt Szolnokon , ahol az élelmiszer-ellátás javítását és Baráth távozását követelték . Baráth így a mintegy tízezer fős tömeg előtt kénytelen volt bejelenteni lemondását . A parasztpárti belügyminiszter , Erdei Ferenc azonban e lemondást nem fogadta el , és felszólította Baráthot , hogy újból foglalja el hivatalát , ám a munkáspártok hallani sem akartak a kisgazda főispán visszatéréséről . A patthelyzetet végül az döntötte el , hogy Baráthot országgyűlési képviselővé választották , illetve hogy a Belügyminisztérium vezetője novembertől a kommunista Nagy Imre lett . Utódja dr. Kovács Kálmán , egy a politika iránt érdeklődő jogász lett.is volt képviselő , közben az FKGP Szolnok megyei , majdis jászberényi városi szervezetének elnöke is volt.től pártja parlamenti frakcióvezetője , majd Politikai Bizottságának tagja , eközben pedig a Tejtermelők és Tejszövetkezetek Országos Központja igazgatója is volt.febru árjának végén távozott frakcióvezetői tisztéből , majd áprilisén képviselői mandátumáról is lemondott . Ezután teljesen visszavonult a politikai élettől , a Portelek határában lévő földjén gazdálkodott haláláig . Források Library Hungaricana – A Szolnok Megyei Levéltár Évkönyve Baráth Endre rövid életrajza a Történelmi tár adatbázisában 1888-ban született személyek 1955-ben elhunyt személyek FKGP-tagok Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjai Országgyűlési képviselők ( Ideiglenes Nemzetgyűlés ) Országgyűlési képviselők1947 ) Országgyűlési képviselők1949 )