Sürele
A sürele vagy surala, csurala, csürele a baskír és tatár mitológia erdei szelleme. Nagyrészt azonos, de részleteiben kissé eltérő a csuvas arsura és a szibériai tatár pitszen.

Legendái szerint az erdőt és lakóit védelmező lény. Ember alakú, teste szőrös, ujjai és körmei hosszúak, zöld szakállt, hajat és piros sálat visel, homloka közepén szarva van, a cipőit fordítva, ruháit kifordítva hordja. A sürele barátságos az emberekkel, akivel jó viszonyba kerül, annak megtanítja, hogyan védheti meg a nyáját. A favágókat viszont nem szereti. Az a favágó, aki egy sürele útját keresztezi, eltéved az erdőben, és a sűrűben a sürele akár meg is ölheti. Gyilkolási módszere különleges: áldozatait halálra csiklandozza. Ezt csak azzal lehet elkerülni, ha az eltévedt ember felcseréli a cipőit és kifordítva veszi fel az összes ruháját. Úgy beszél, mint az emberek, és szeret kérdéseket feltenni az embereknek.

A sürele mítoszát egy tatár költő, Gabdullah Tukai dolgozta fel egy híres versben.

A sürele szó etimológiáját sokféleképp próbálják megadni. Ezek közül a „víz” jelentésű szu- tő kapcsolata kevéssé életszerű, a legvalószínűbb a csuvas süre és köztörök jorı (mindkettő jelentése: „jár”, és mindkettő megvan a magyarban is) alapján a „járkáló” jelentés (süre+le). A csuvas arsura és arcsura nevet a szláv nyelvekből is próbálják levezetni, de ebben is az ar+sura összetétel ismerhető fel, ahol az ar- tag férfi, ember, férj jelentésű, a -sura pedig a süre mély hangrendű párja. Az előtag azért kerülhetett a névbe, mert a csuvas mítoszokban arsura alakváltó és előszeretettel vesz feleségül embernőket.

Jegyzetek

Források 
 Tatar Türklerinde mitolojik varlıklarla ilgili mitler ve inanıslar, Çulpan Zaritova, Muğla Üniversitesi Fen-Edebiyat Fakültesi
 The myth of Surale, Sabyrzian Badretdin, The Tatar Gazette

Török mitológia
Természetistenek
A sürele vagy surala , csurala , csürele a baskír és tatár mitológia erdei szelleme . Nagyrészt azonos , de részleteiben kissé eltérő a csuvas arsura és a szibériai tatár pitszen . Legendái szerint az erdőt és lakóit védelmező lény . Ember alakú , teste szőrös , ujjai és körmei hosszúak , zöld szakállt , hajat és piros sálat visel , homloka közepén szarva van , a cipőit fordítva , ruháit kifordítva hordja . A sürele barátságos az emberekkel , akivel jó viszonyba kerül , annak megtanítja , hogyan védheti meg a nyáját . A favágókat viszont nem szereti . Az a favágó , aki egy sürele útját keresztezi , eltéved az erdőben , és a sűrűben a sürele akár meg is ölheti . Gyilkolási módszere különleges : áldozatait halálra csiklandozza . Ezt csak azzal lehet elkerülni , ha az eltévedt ember felcseréli a cipőit és kifordítva veszi fel az összes ruháját . Úgy beszél , mint az emberek , és szeret kérdéseket feltenni az embereknek . A sürele mítoszát egy tatár költő , Gabdullah Tukai dolgozta fel egy híres versben . A sürele szó etimológiáját sokféleképp próbálják megadni . Ezek közül a „ víz” jelentésű szu- tő kapcsolata kevéssé életszerű , a legvalószínűbb a csuvas süre és köztörök jorı ( mindkettő jelentése : „ jár” , és mindkettő megvan a magyarban is ) alapján a „ járkáló” jelentés ( süre+le ) . A csuvas arsura és arcsura nevet a szláv nyelvekből is próbálják levezetni , de ebben is az ar+sura összetétel ismerhető fel , ahol az ar- tag férfi , ember , férj jelentésű , a -sura pedig a süre mély hangrendű párja . Az előtag azért kerülhetett a névbe , mert a csuvas mítoszokban arsura alakváltó és előszeretettel vesz feleségül embernőket . Jegyzetek Források Tatar Türklerinde mitolojik varlıklarla ilgili mitler ve inanıslar , Çulpan Zaritova , Muğla Üniversitesi Fen-Edebiyat Fakültesi The myth of Surale , Sabyrzian Badretdin , The Tatar Gazette Török mitológia Természetistenek