OSINT
Az OSINT (Open Source Intelligence) a nyílt forrású hírszerzés nemzetközileg is elfogadott angol nyelvű rövidítése. A globális információs robbanás a 20. század végén, a 21. század elején gyökeresen átformálta a hírszerzés feladatrendszerét, mert a nyílt információk tömegében kell megtalálnia az ellenfél igazi titkait. Ezért a hírszerző központok fontos feladata lett a nyílt információk elemzése és feldolgozása is az érdeklődésükbe tartozó területeken. A nyílt forrású információk valószínűleg soha nem fogják helyettesíteni a titkokat, a minősített információkat, azonban segítséget nyújthatnak az elemzőknek ahhoz, hogy a titkos információgyűjtő tevékenységet arra koncentrálják, ami más módon nem szerezhető meg. Egy magyar definíció szerint az OSINT a nyilvánosan. legális eszközökkel megszerezhető, vagy korlátozott körben terjesztett, de nem minősített adatoknak a hírszerzés szakmai szempontjai alapján történő felkutatását, gyűjtését, szelektálását. elemzését-értékelését és felhasználását jelenti.

Története
A kémkedés, hírszerzés által megszerzett titkokat értelemszerűen mindig a nyílt forrásokból megszerzett ismeretek keretébe kellett elhelyezni. Ennek lehetőségét és fontosságát illusztrálja az az 1935-ös példa, amikor egy német újságíró 172 oldalas tanulmányt publikált a német hadsereg szervezetéről, a vezérkar és a hadműveleti szintű parancsnokságok vezető állományáról. A Gestapo letartóztatta, de az újságíró bizonyítani tudta, hogy mindent, amit könyvében leírt, a német napi sajtó közleményeiből vett.

A hidegháborús katonai szembenállás időszakában az amerikaiak saját adataik szerint az információk 40%-át szerezték be nyílt forrásokból. Allen Dulles, az amerikai Központi Hírszerző Ügynökség igazgatója viszont egy kongresszusi meghallgatás alkalmával már akkoriban is 80%-ra becsülte a nyílt forrásból származó információik arányát. A 21. század elejére ez a mutató 80-90% közé emelkedett.

Forrásai 
Az OSINT fő forrásait a NATO OSINT kézikönyve a következők szerint határozza meg:
 nyomtatott és elektronikus média;
 internet, beleértve a láthatatlan web információit;
 kereskedelmi (fizetős) online szolgáltatók tanulmányai, adattárai;
 „szürke irodalom”, azaz nem publikált, de nem is minősített, szűk körben hozzáférhető, nyomtatott és digitális dokumentumok, tanulmányok;
 tudományos előadások, konferenciák;
 személyes tapasztalatok;
 kereskedelmi műholdak felvételei. Ezek pontossága a 21. században gyakran megközelíti a katonai műholdak teljesítményét;
 tudományos-kutató szervezetek, egyetemek.

A világ számos távoli, de fontos térségében, Afrikában, Ázsia sok országában gyakran előfordul, hogy alig szerezhetőek be publikált nyílt információk bizonyos helyszínekről és az azokat jellemző körülményekről. Ezeken a területeken a legjobb forrásnak a nemzetközi nem-kormányzati szervek (NGO) (Nemzetközi Vöröskereszt, Orvosok Határok Nélkül, Amnesty International, stb.) alkalmazottai, szakemberei számítanak, továbbá a kereskedők, utazó üzletemberek.

Amennyiben azonban a nyílt információkat a különböző helyszíneken a hírszerzés hivatásos tagjai, hálózati személyei gyűjtik be, akkor az már a HUMINT, azaz az emberi erőforrásokkal folytatott hírszerzés felé közelít.

Jegyzetek

Források 
 
 

Hírszerzés
Az OSINT ( Open Source Intelligence ) a nyílt forrású hírszerzés nemzetközileg is elfogadott angol nyelvű rövidítése . A globális információs robbanás a század végén , a század elején gyökeresen átformálta a hírszerzés feladatrendszerét , mert a nyílt információk tömegében kell megtalálnia az ellenfél igazi titkait . Ezért a hírszerző központok fontos feladata lett a nyílt információk elemzése és feldolgozása is az érdeklődésükbe tartozó területeken . A nyílt forrású információk valószínűleg soha nem fogják helyettesíteni a titkokat , a minősített információkat , azonban segítséget nyújthatnak az elemzőknek ahhoz , hogy a titkos információgyűjtő tevékenységet arra koncentrálják , ami más módon nem szerezhető meg . Egy magyar definíció szerint az OSINT a nyilvánosan. legális eszközökkel megszerezhető , vagy korlátozott körben terjesztett , de nem minősített adatoknak a hírszerzés szakmai szempontjai alapján történő felkutatását , gyűjtését , szelektálását. elemzését-értékelését és felhasználását jelenti . Története A kémkedés , hírszerzés által megszerzett titkokat értelemszerűen mindig a nyílt forrásokból megszerzett ismeretek keretébe kellett elhelyezni . Ennek lehetőségét és fontosságát illusztrálja az azös példa , amikor egy német újságíróoldalas tanulmányt publikált a német hadsereg szervezetéről , a vezérkar és a hadműveleti szintű parancsnokságok vezető állományáról . A Gestapo letartóztatta , de az újságíró bizonyítani tudta , hogy mindent , amit könyvében leírt , a német napi sajtó közleményeiből vett . A hidegháborús katonai szembenállás időszakában az amerikaiak saját adataik szerint az információk-át szerezték be nyílt forrásokból . Allen Dulles , az amerikai Központi Hírszerző Ügynökség igazgatója viszont egy kongresszusi meghallgatás alkalmával már akkoriban is-ra becsülte a nyílt forrásból származó információik arányát . A század elejére ez a mutató közé emelkedett . Forrásai Az OSINT fő forrásait a NATO OSINT kézikönyve a következők szerint határozza meg : nyomtatott és elektronikus média ; internet , beleértve a láthatatlan web információit ; kereskedelmi ( fizetős ) online szolgáltatók tanulmányai , adattárai ; „ szürke irodalom” , azaz nem publikált , de nem is minősített , szűk körben hozzáférhető , nyomtatott és digitális dokumentumok , tanulmányok ; tudományos előadások , konferenciák ; személyes tapasztalatok ; kereskedelmi műholdak felvételei . Ezek pontossága a században gyakran megközelíti a katonai műholdak teljesítményét ; tudományos-kutató szervezetek , egyetemek . A világ számos távoli , de fontos térségében , Afrikában , Ázsia sok országában gyakran előfordul , hogy alig szerezhetőek be publikált nyílt információk bizonyos helyszínekről és az azokat jellemző körülményekről . Ezeken a területeken a legjobb forrásnak a nemzetközi nem-kormányzati szervek ( NGO ) ( Nemzetközi Vöröskereszt , Orvosok Határok Nélkül , Amnesty International , stb. ) alkalmazottai , szakemberei számítanak , továbbá a kereskedők , utazó üzletemberek . Amennyiben azonban a nyílt információkat a különböző helyszíneken a hírszerzés hivatásos tagjai , hálózati személyei gyűjtik be , akkor az már a HUMINT , azaz az emberi erőforrásokkal folytatott hírszerzés felé közelít . Jegyzetek Források Hírszerzés