Sinabelkirchen
Sinabelkirchen osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában. 2018 januárjában 4223 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Sinabelkirchen a Kelet-stájerországi dombságon fekszik, az Ilz folyó mentén, kb. 34 km-re keletre Graztól. Az önkormányzat 9 települést egyesít: Egelsdorf (550 lakos 2018-ban), Frösau (300), Fünfing bei Gleisdorf (205), Gnies (587), Nagl (79), Obergroßau (442), Sinabelkirchen (981), Untergroßau (729) és Unterrettenbach (350).

A környező önkormányzatok: délre Markt Hartmannsdorf, délnyugatra Hofstätten an der Raab, nyugatra Gleisdorf, északnyugatra Ilztal, északkeletre Gersdorf an der Feistritz, délkeletre Ilz.

Története
Az emberi tevékenység legrégebbi nyomai a római időkig vezethetők vissza. Bár a helynevek egy része szláv eredetű, így feltehetőleg a népvándorlás végén itt is letelepedtek az alpesi szlávok, Sinabelkirchen területén a jelentősebb betelepülés és erdőirtás csak a 12. században kezdődött el. 

Sinabelkirchent először 1351-ben említik az oklevelek. Neve kerek templomot jelent. Földrajzi elhelyezkedése folytán (Kelet-Stájerország ekkor Magyarországgal volt határos) a veszedelmek általában keletről érték a települést. 1418-ban a magyarok, 1529-ben a törökök, 1605-ben Bocskai hajdúi, 1704-ben pedig Rákóczi kurucai dúlták fel a környéket. Ezenfelül a pestisjárványok több alkalommal is szedtek áldozatokat; az áldozatoknak állítanak emléket az Unterrettenbachban, Egelsdorfban, Gniesben és Fünfingben állított ún. pestiskeresztek. 1782-ben sáskajárás pusztította el a termést, 1805-ben pedig Napóleon megszálló hadai rekviráltak. 

1848-ban felszámolták a feudális birtokrendszert, röviddel később pedig megalakult Sinabelkirchen önkormányzata. A második világháborúig kizárólag mezőgazdaságból élő település gazdasága sikeresen diverzifikálódott és gyors fejlődésnek indult. 1953-ban, illetve 1967-ben a szomszédos Unterrettenbach, Gnies, Frösau, Untergroßau, Obergroßau, Fünfing és Egelsdorf községeket egyesítették sinabelkirchennel, amelyet 1977-ben mezővárosi rangra emeltek.

Lakosság
A sinabelkircheni önkormányzat területén 2018 januárjában 4223 fő élt. A lakosságszám 1961 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 93,7%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,6% a régi (2004 előtti), 4,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 92,3%-a római katolikusnak, 2,1% evangélikusnak, 3,4% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 11 magyar élt a mezővárosban.

Látnivalók
a Szt. Bertalan-plébániatemplom
a 17. századi barokk kápolna
a világháborús emlékmű
Gnieß Szt. Osvald-temploma

Testvértelepülések
 Somberek (Magyarország)

Jegyzetek

Források 
 A település honlapja
 61748 – Sinabelkirchen. Statistik Austria

Fordítás 

Stájerország települései
Sinabelkirchen osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Sinabelkirchen a Kelet-stájerországi dombságon fekszik , az Ilz folyó mentén , kb.km -re keletre Graztól . Az önkormányzattelepülést egyesít : Egelsdorflakosban ) , Frösau Fünfing bei Gleisdorf Gnies Nagl Obergroßau Sinabelkirchen Untergroßaués Unterrettenbach A környező önkormányzatok : délre Markt Hartmannsdorf , délnyugatra Hofstätten an der Raab , nyugatra Gleisdorf , északnyugatra Ilztal , északkeletre Gersdorf an der Feistritz , délkeletre Ilz . Története Az emberi tevékenység legrégebbi nyomai a római időkig vezethetők vissza . Bár a helynevek egy része szláv eredetű , így feltehetőleg a népvándorlás végén itt is letelepedtek az alpesi szlávok , Sinabelkirchen területén a jelentősebb betelepülés és erdőirtás csak a században kezdődött el . Sinabelkirchent előszörben említik az oklevelek . Neve kerek templomot jelent . Földrajzi elhelyezkedése folytán ( Kelet-Stájerország ekkor Magyarországgal volt határos ) a veszedelmek általában keletről érték a települést.ban a magyarok, ben a törökök, ben Bocskai hajdúi, ben pedig Rákóczi kurucai dúlták fel a környéket . Ezenfelül a pestisjárványok több alkalommal is szedtek áldozatokat ; az áldozatoknak állítanak emléket az Unterrettenbachban , Egelsdorfban , Gniesben és Fünfingben állított ún . pestiskeresztek.ben sáskajárás pusztította el a termést, ben pedig Napóleon megszálló hadai rekviráltak . 1848-ban felszámolták a feudális birtokrendszert , röviddel később pedig megalakult Sinabelkirchen önkormányzata . A második világháborúig kizárólag mezőgazdaságból élő település gazdasága sikeresen diverzifikálódott és gyors fejlődésnek indult.ban , illetveben a szomszédos Unterrettenbach , Gnies , Frösau , Untergroßau , Obergroßau , Fünfing és Egelsdorf községeket egyesítették sinabelkirchennel , amelyetben mezővárosi rangra emeltek . Lakosság A sinabelkircheni önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben a helybeliek7%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül6 % a régielőtti ) ,9 % az új EU-tagállamokból érkezett.ben a lakosok3%-a római katolikusnak,1 % evangélikusnak,4 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a mezővárosban . Látnivalók a Szt . Bertalan-plébániatemplom a századi barokk kápolna a világháborús emlékmű Gnieß Szt . Osvald-temploma Testvértelepülések Somberek ( Magyarország ) Jegyzetek Források A település honlapja – Sinabelkirchen . Statistik Austria Fordítás Stájerország települései