Szondzsongnung
A  Szöul  kerületében található -kori koreai királysírcsoport, melybe  és  királyokat temették. A sírok területe ma közpark, mely reggel 6 és este 9 óra között van nyitva és több metróvonallal is könnyen megközelíthető.

Története

A 20. századi japán uralom idején a területet kiadták megművelésre, a környező erdőket kivágták. A koreai háború után a föld megművelése felgyorsult, a terület egy magángazdaság része lett. 1960-ban Szöul terjeszkedésével a fővárosé lett a terület, az 1970-es években pedig a környéken megkezdődött a lakónegyedek építése.

A király és második királynéja külön sírhalmokat kaptak. 1592-ben, a japán megszállás idején a sírokat megrongálták, a rituálékra használt épületet porig égették. 1625-ben és 1626-ban is tűz ütött ki az épületekben. A sírokat később teljesen helyreállították. A király sírját körülvevő kerítés kőtábláin a 12 állatövi jegy ábrázolása látható, a királyné sírját nem övezi ilyen kerítés.

király sírját eredetileg ban építették meg és nek (희릉, 禧陵) nevezték. Később első felesége,  királyné sírja mellé helyezték, ekkor lett a sír neve . 1562-ben második felesége, a régensként uralkodó  királyné (문정왕후) parancsára jelenlegi helyére temették át, geomanciális okokra hivatkozva. A királysírok között összesen három olyan van, ahol a király nem a királyné mellett nyugszik.  nagyon alacsonyan fekszik, emiatt különleges védelemre szorul heves esőzések idején.

Források

A Csoszon-dinasztia királysírjai
Szöul építményei
A Szöul kerületében található -kori koreai királysírcsoport , melybe és királyokat temették . A sírok területe ma közpark , mely reggelés esteóra között van nyitva és több metróvonallal is könnyen megközelíthető . Története A századi japán uralom idején a területet kiadták megművelésre , a környező erdőket kivágták . A koreai háború után a föld megművelése felgyorsult , a terület egy magángazdaság része lett.ban Szöul terjeszkedésével a fővárosé lett a terület , azes években pedig a környéken megkezdődött a lakónegyedek építése . A király és második királynéja külön sírhalmokat kaptak.ben , a japán megszállás idején a sírokat megrongálták , a rituálékra használt épületet porig égették.ben ésban is tűz ütött ki az épületekben . A sírokat később teljesen helyreállították . A király sírját körülvevő kerítés kőtábláin aállatövi jegy ábrázolása látható , a királyné sírját nem övezi ilyen kerítés. király sírját eredetileg ban építették meg és nek ( 희릉 , 禧陵 ) nevezték . Később első felesége , királyné sírja mellé helyezték , ekkor lett a sír neve\.ben második felesége , a régensként uralkodó királyné ( 문정왕후 ) parancsára jelenlegi helyére temették át , geomanciális okokra hivatkozva . A királysírok között összesen három olyan van , ahol a király nem a királyné mellett nyugszik. nagyon alacsonyan fekszik , emiatt különleges védelemre szorul heves esőzések idején . Források A Csoszon-dinasztia királysírjai Szöul építményei