Lukács János (ügyvéd)
Lukács János (1818 – Borostyánkő, 1861. október 18.) ügyvéd és gyorsíró.

Élete

1842-ben mint királyi táblai hitesjegyző működött. Minthogy azonban ez időben könnyebben elsajátítható rendszer nem volt elterjedve, a Gabelsberger- és a Novák-féle gyorsírási rendszereket vette vizsgálat alá és sikerült neki e két rendszerből oly írásmódot megállapítania, mellyel a gyakorlati nehézségeket leküzdte. Ennek eredményeként az 1843-1844. évi országgyűlésen mint nyilvános gyorsíró működött, még pedig oly sikerrel, hogy a követi kar néhány tagja (köztük Szentkirályi Móric) kiváló kitüntetésben is részesítette. Az országgyűlés befejeztével Zala és Vas vármegyében, majd Győrött és Komáromban foglalkozott a gyorsírás tanításával. Részt vett az 1847-es erdélyi, az 1847-48-as pozsonyi és az 1848-as pesti országgyűléseken, oly sikerrel, hogy a lapoknak részletes tudósitásait ez időben nagyrészben neki köszönhetjük. A világosi gyásznapok után Angliába készült kimenni gyorsírónak és Szigligeten báró Puteani házánál vonta meg magát; de pénzéből kifogyván, időközben nevelősködni kezdett, mígnem 1852-ben ügyvédi irodát nyitott Szombathelyt (Vas megye). Habár több uradalom rendes ügyésze volt és főleg a bűnügyekben tevékenyen működött, a jövedelmező ügyvédi pályával felhagyott és Pestre ment gyorsírónak. 1861. október 18-án reggeli fél 11-kor Borostyánkőn (Vas megye), ahol barátjával Horváth Boldizsárral találkozást rendezett, agyvérömlés következtében hirtelen meghalt 43. évében. 1861. október 20-án helyezték örök nyugalomra a szombathelyi városi sírkertben.

Gyorsírási rendszerén folyton javítgatott, anélkül, hogy közreadhatta volna.

Jegyzetek

Források

 
 Gyászjelentése

További információk

 Pesti Napló 1861. 246. sz.
 Kapczy, A gyorsirás fejlődése és irodalmának rövid vázlata. Györ, 1876. 16. old.
 Gopcsa László, A magyar gyorsirás története. Budapest, 1893. 40. old.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar jogászok
Magyar gyorsírók
1818-ban született személyek
1861-ben elhunyt személyek
Lukács János– Borostyánkő , október ) ügyvéd és gyorsíró . Élete 1842-ben mint királyi táblai hitesjegyző működött . Minthogy azonban ez időben könnyebben elsajátítható rendszer nem volt elterjedve , a Gabelsberger- és a Novák-féle gyorsírási rendszereket vette vizsgálat alá és sikerült neki e két rendszerből oly írásmódot megállapítania , mellyel a gyakorlati nehézségeket leküzdte . Ennek eredményeként az évi országgyűlésen mint nyilvános gyorsíró működött , még pedig oly sikerrel , hogy a követi kar néhány tagja ( köztük Szentkirályi Móric ) kiváló kitüntetésben is részesítette . Az országgyűlés befejeztével Zala és Vas vármegyében , majd Győrött és Komáromban foglalkozott a gyorsírás tanításával . Részt vett azes erdélyi , azas pozsonyi és azas pesti országgyűléseken , oly sikerrel , hogy a lapoknak részletes tudósitásait ez időben nagyrészben neki köszönhetjük . A világosi gyásznapok után Angliába készült kimenni gyorsírónak és Szigligeten báró Puteani házánál vonta meg magát ; de pénzéből kifogyván , időközben nevelősködni kezdett , mígnemben ügyvédi irodát nyitott Szombathelyt ( Vas megye ) . Habár több uradalom rendes ügyésze volt és főleg a bűnügyekben tevékenyen működött , a jövedelmező ügyvédi pályával felhagyott és Pestre ment gyorsírónak. októberán reggeli félkor Borostyánkőn ( Vas megye ) , ahol barátjával Horváth Boldizsárral találkozást rendezett , agyvérömlés következtében hirtelen meghalt évében. októberán helyezték örök nyugalomra a szombathelyi városi sírkertben . Gyorsírási rendszerén folyton javítgatott , anélkül , hogy közreadhatta volna . Jegyzetek Források Gyászjelentése További információk Pesti Napló sz . Kapczy , A gyorsirás fejlődése és irodalmának rövid vázlata . Györ , old . Gopcsa László , A magyar gyorsirás története . Budapest , old . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar jogászok Magyar gyorsírók 1818-ban született személyek 1861-ben elhunyt személyek