Beremendi-kristálybarlang
A Beremendi-kristálybarlang 1988 óta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Villányi-hegységben, a Duna–Dráva Nemzeti Park területén található. A hegységben még egy fokozottan védett barlang van, a Nagyharsányi-kristálybarlang. A hegység második leghosszabb barlangja.

Leírása 
A beremendi Szőlő-hegyen nyílik, a Duna-Dráva Cement Kft. Beremendi Cementgyára, a korábbi Beremendi Cement Művek mészkőbányájában. A hévizek hozták létre bonyolult járatrendszerét kréta időszaki mészkőben. A barlangot kisebb-nagyobb kürtők, aknák, fülkék és tágas termek tagolják. A langyos karsztvíz most is megfigyelhető alsó járataiban, 19,5 °C-os barlangi tavak formájában. A Tavas-terem tava 10 m² vízfelületű.

Levegőjének hőmérséklete a hazai barlangi átlaghoz viszonyítva sokkal magasabb, 15–19 °C. Felfedezése óta le van zárva. Bejárásának megkönnyítése miatt alumíniumlétrákat szereltek be. A Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, tudományos céllal látogatható, amihez elég a barlangjáró alapfelszerelés. A képződmények megóvása miatt tiszta ruhát kell viselni és elektromos világítóeszközt kell használni. A természetvédelmi törvénynek köszönheti a megmaradását. Egy védőpillér szolgálja a védelmét a működő bánya területén.

A több szintben elhelyezkedő járataiban gömbfülkék találhatók. A kiválásainak a leglátványosabb elemei a hófehér borsókövek és a tűs aragonitkristályok, az utóbbinak a jól fejlett, fennőtt kristályaira utal a kristálybarlang név. Az ásványtani különlegessége a borsókövek tetején megjelenő, helyenként tejfehér hegyitej, aminek az anyagát egy ritka ásvány, a nagyon lágy huntit alkotja. A barlangi környezetben megjelenő huntitot először Magyarországon írták le, Dorogról. Jelentősek még a karfiol alakú képződményei és a borsókővel borított felszínű függőcseppkövei is, a víz alatt pedig bárányfelhőkre hasonlító, vastag, gömbszerű kalcitbevonatok vannak.

Innen került elő a legteljesebb magyarországi kardfogú tigris maradvány, amit Epimachairodus latidensnek határoztak meg. Jánossy Dénes és Topál György, a Természettudományi Múzeum munkatársai végezték az őslénytani leletek vizsgálatát, amiből alsó pleisztocén kori cickányleleteket és pocokmaradványokat azonosítottak. A Villányi-hegység térségének lelőhelyei közül először a Beremendi-kristálybarlangból mutattak ki jelentős denevérfaunát és nagyemlősök viszonylag ép maradványai is előkerültek. Magyarországon azelőtt ismeretlen vadjuhfaj és antilopfaj csontok is napvilágot láttak.

Előfordul a barlang az irodalmában Beremend 16. sz. lelőhely, Beremend Crystal Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989), Beremend Crystal-cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989) és Beremendi kőbánya 116-os szint új barlangja neveken is.

Megközelítése 
A Magyarbólytól Beremend központjáig húzódó 5706-os út felől közelíthető meg a legegyszerűbben, a kőbánya üzemi útjain, majd turistaösvényeken keresztül.

Kutatástörténet 

1984. november 12-én fedezték fel a barlangot kőfejtés során. Elsőként a bánya üzemvezetője, Magusics Mihály járt benne, majd a bejelentése után a Barlangtani Osztály két munkatársa, Kárpát József és Takácsné Bolner Katalin vizsgálták meg az új barlangot. A barlang először, 1984. november 23-án lett említve nyomtatásban, a Dunántúli Naplóban. A Csont-ág bejárásakor karvastagságú végtagcsontok meredtek elő az agyagkitöltésből. Az év végére elérte a barlang hossza a 400 m-t. 1985-ben Kárpát József készítette el a barlang térképét. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Beremendi-kristálybarlang néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 29. leghosszabb barlangja a 4150 barlangkataszteri egységben lévő, 700 m hosszú Beremendi-kristálybarlang. A 30. leghosszabb barlang (Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang) szintén 700 m hosszú. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Beremendi-kristálybarlang nincs benne. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 56. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja a 4150 barlangkataszteri egységben lévő, 53 m függőleges kiterjedésű Beremendi-kristálybarlang. Az 57. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang (Rákóczi 2. sz. barlang) szintén 53 m függőleges kiterjedésű. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Beremendi-kristálybarlang nincs benne. Függőleges kiterjedése az 1985-ben készült hosszmetszeti térkép alapján lett megállapítva. A barlang a térkép szerint 15 m magas, 38 m mély és a vízszinttől mérve 9 m mély.

1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 2. pont, illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Villányi-hegységben lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang genetikai, morfológiai, hidrológiai, ásványtani és őslénytani jelentősége, valamint mérete miatt lett. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a Villányi-hegységben elhelyezkedő Beremendi-kristálybarlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé. Magyarországon a Beremendi-kristálybarlanggal együtt 108 barlang van fokozottan védve.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Villányi-hegység legjelentősebb barlangjai a hegység előterében fekvő Beremendi-rögben vannak. A környező síkságból alig 50 m-re kiemelkedő kis mészkőrögben a kőbányászat tárta fel a melegvizes keletkezésű, jelenleg is (részben) langyos karsztvízzel kitöltött üregek, aknák tucatját. Közülük legnagyobb az 1984-ben megnyílt Beremendi-kristálybarlang. A 700 m hosszú, szövevényes üregrendszer meghatározó formaelemei a gömbfülkék. Gazdag ásványegyüttesében megtalálható, a hófehér borsókövek és tűs aragonitok mellett, a ritkaságnak számító, tejfehér masszacsomókat alkotó huntit is. A barlang felső részein talált csontleletek alapján megállapítható, hogy a barlang minden bizonnyal elérte fejlődése során, egy régebbi nyitott hasadék kitöltését. (Hasonló kronológiai jelentőségű leletanyagot szolgáltató, kitöltött hasadékok a hegység más pontjain is vannak.)

A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Beremend Crystal Cave a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Villányi-hegységben fekvő, 700 m hosszú Beremendi-kristálybarlang (Beremend Crystal-cave) 1988-ban Magyarország 29. leghosszabb barlangja.

1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Villányi-hegységben található Beremendi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Villányi-hegység területén lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Villányi-hegységben lévő és 4150-1 barlangkataszteri számú Beremendi-kristálybarlang Magyarország 35. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 700 m hosszú barlang 1987-ben is 700 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Villányi-hegységben lévő és 4150-1 barlangkataszteri számú Beremendi-kristálybarlang Magyarország 68. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 53 m mély barlang 1987-ben is 53 m mély volt.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A könyv szerint a Beremendi-kristálybarlangnak a Villányi-hegységben lévő beremendi Szőlő-hegyen, 124 m tszf. magasságban van a bejárata. 1988 óta fokozottan védett barlang. A Beremendi Cement Művek mészkőbányájában 1984-ben bányaműveléssel feltárt szövevényes barlang. Hévizek hozták létre. Alsó járatai a langyos karsztvizekkel jelenleg is közvetlen kapcsolatban vannak. A kréta mészkőben keletkezett, 700 m hosszú, több szintes barlangot tág termek, kisebb-nagyobb fülkék, aknák és kürtők tagolják. Legszebb formaeleme a gömbfülke. Ásványkiválásai a hófehér borsókövek, a tömegesen előforduló tűs aragonit, a huntit (tejfehér, lágy ásványritkaság) és a borsókővel díszített cseppkövek.

Langyos, 19,5 °C-os karsztvíz van a mélypontján található tavakban. A magyarországi átlagnál sokkal magasabb a léghőmérséklete, 15–19 °C. Üledékéből alsó pleisztocén pocok- és cickánylelet mellett, a hegységben elsőként került elő jelentős denevérfauna, illetve kardfogú tigris és egy, az országban korábban ismeretlen vadjuh- és antilopfaj csontanyaga is. A természetvédelmi törvénynek köszönheti a barlang a megmaradását. Az aktív bányán belül kialakított védőpillér biztosítja megóvását. Csak engedéllyel, szakmai indokok alapján tekinthető meg a lezárt barlang. Surányi Csaba búvár-barlangkutató szócikkében meg van említve, hogy Surányi Csaba részt vett a beremendi mészkőbánya víz alatti barlangjainak kutatásában.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Villányi-hegységben található Beremendi-kristálybarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Villányi-hegységben lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Villányi-hegységben elhelyezkedő Beremendi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang (Villányi-hegység, Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang (Villányi-hegység) fokozottan védett barlang. A 2017 novemberében megjelent Földalatti Magyarország Naptár 2018 januári oldalán a barlang egyik részlete látható. A fényképet Kovács Richárd készítette. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang (Villányi-hegység, Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Ambrus Gergely szerk.: Földalatti Magyarország Naptár 2018. Budapest, 2017. november. A januári kép.
 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Cseri Rezső: Ezerarcú kristálybirodalom. Búvár, 1985. (40. évf.) 3. sz. 98–100. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64210. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20922. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Jánossy Dénes: Lower Pleistocene Bird Remains from Beremend (S-Hungary, Loc. 15. and 16.). Aquila, 1992. (99. évf.) 9–25. old.
 Jánossy Dénes: Lower Pleistocene vertebrate faunas from the localities 16 and 17 of Beremend (Southern Hungary). Fragmenta Mineralogica et Palaeontologica, 1996. (18.) 91–102. old.
 Kosztra Barbara: Népszerű a kölcsönözhető társulati CO2 mérő. MKBT Tájékoztató, 2020. július–augusztus. 6. old.
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1073. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2341. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 48., 403. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Rónaki László: Mecseki Karsztkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1984. 114. old.
 Rónaki László: A Villányi-hegység és a Beremendi-rög barlangjai. Beremend, 2000. 7., 8., 11., 77–80., 84., 85., 88–89. oldalak és az első két fénykép a címoldalon, valamint az alsó fénykép a hátlapon 
 Rónaki László: Természetes és mesterséges üregek megismerésének dél-dunántúli kronológiája. II. rész. Napjaink katasztere 2005-ig. Karszt és Barlang, 2010. 1–2. félév. 79. old.
 Rónaki László: Sárkány és ördög elnevezések a Mecsek-villányi karszton. Pécs, 2012. 75. old. 
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 82. old.
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Szunyogh Gábor: A barlangi állékonyságvizsgálatok módszere és tapasztalatai. Karszt és Barlang, 1993. 1–2. félév. 10., 14. old.
 Takácsné Bolner Katalin: A Beremendi-kristálybarlang. Karszt és Barlang, 1985. 1–2. félév. 3–12. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 52., 56. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. (Special Issue) 18., 26., 29. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 60. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Beremendi-kristálybarlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 399–404. old. 
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3488. old.
 Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs: A Beremendi- és a Nagyharsányi-kristálybarlang. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 241–249. old.
 Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs – Demény Attila: A Nagyharsányi- és a Beremendi-kristálybarlang és képződményeik genetikai vizsgálata. Földtani Közlöny, 2010. (140. köt.) 1. sz. 73–88. old.
 Zalán Béla: Pro Natura Karszt- és Barlangkutató Csoport kutatási jelentés 1992. Kézirat. Orfű, 1992. december 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További információk 
 A barlangok védelmében
 Beremendi-kristálybarlang
 Országos Barlangnyilvántartás
 A beremendi kristálybarlang (film)

Barlangok a Villányi-hegységben
A Beremendi-kristálybarlangóta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Villányi-hegységben , a Duna–Dráva Nemzeti Park területén található . A hegységben még egy fokozottan védett barlang van , a Nagyharsányi-kristálybarlang . A hegység második leghosszabb barlangja . Leírása A beremendi Szőlő-hegyen nyílik , a Duna-Dráva Cement Kft. Beremendi Cementgyára , a korábbi Beremendi Cement Művek mészkőbányájában . A hévizek hozták létre bonyolult járatrendszerét kréta időszaki mészkőben . A barlangot kisebb-nagyobb kürtők , aknák , fülkék és tágas termek tagolják . A langyos karsztvíz most is megfigyelhető alsó járataiban,5 °C-os barlangi tavak formájában . A Tavas-terem tavam² vízfelületű . Levegőjének hőmérséklete a hazai barlangi átlaghoz viszonyítva sokkal magasabb, 19 °C. Felfedezése óta le van zárva . Bejárásának megkönnyítése miatt alumíniumlétrákat szereltek be . A Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , tudományos céllal látogatható , amihez elég a barlangjáró alapfelszerelés . A képződmények megóvása miatt tiszta ruhát kell viselni és elektromos világítóeszközt kell használni . A természetvédelmi törvénynek köszönheti a megmaradását . Egy védőpillér szolgálja a védelmét a működő bánya területén . A több szintben elhelyezkedő járataiban gömbfülkék találhatók . A kiválásainak a leglátványosabb elemei a hófehér borsókövek és a tűs aragonitkristályok , az utóbbinak a jól fejlett , fennőtt kristályaira utal a kristálybarlang név . Az ásványtani különlegessége a borsókövek tetején megjelenő , helyenként tejfehér hegyitej , aminek az anyagát egy ritka ásvány , a nagyon lágy huntit alkotja . A barlangi környezetben megjelenő huntitot először Magyarországon írták le , Dorogról . Jelentősek még a karfiol alakú képződményei és a borsókővel borított felszínű függőcseppkövei is , a víz alatt pedig bárányfelhőkre hasonlító , vastag , gömbszerű kalcitbevonatok vannak . Innen került elő a legteljesebb magyarországi kardfogú tigris maradvány , amit Epimachairodus latidensnek határoztak meg . Jánossy Dénes és Topál György , a Természettudományi Múzeum munkatársai végezték az őslénytani leletek vizsgálatát , amiből alsó pleisztocén kori cickányleleteket és pocokmaradványokat azonosítottak . A Villányi-hegység térségének lelőhelyei közül először a Beremendi-kristálybarlangból mutattak ki jelentős denevérfaunát és nagyemlősök viszonylag ép maradványai is előkerültek . Magyarországon azelőtt ismeretlen vadjuhfaj és antilopfaj csontok is napvilágot láttak . Előfordul a barlang az irodalmában Beremend sz. lelőhely , Beremend Crystal Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Kraus Beremend Crystal-cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Krausés Beremendi kőbányaos szint új barlangja neveken is . Megközelítése A Magyarbólytól Beremend központjáig húzódóos út felől közelíthető meg a legegyszerűbben , a kőbánya üzemi útjain , majd turistaösvényeken keresztül . Kutatástörténet 1984. novemberén fedezték fel a barlangot kőfejtés során . Elsőként a bánya üzemvezetője , Magusics Mihály járt benne , majd a bejelentése után a Barlangtani Osztály két munkatársa , Kárpát József és Takácsné Bolner Katalin vizsgálták meg az új barlangot . A barlang először , novemberán lett említve nyomtatásban , a Dunántúli Naplóban . A Csont-ág bejárásakor karvastagságú végtagcsontok meredtek elő az agyagkitöltésből . Az év végére elérte a barlang hossza am-t.ben Kárpát József készítette el a barlang térképét . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Beremendi-kristálybarlang néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja abarlangkataszteri egységben lévő,m hosszú Beremendi-kristálybarlang . A leghosszabb barlang ( Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang ) szinténm hosszú . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Beremendi-kristálybarlang nincs benne . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja abarlangkataszteri egységben lévő,m függőleges kiterjedésű Beremendi-kristálybarlang . Az legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang ( Rákóczi sz. barlang ) szinténm függőleges kiterjedésű . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Beremendi-kristálybarlang nincs benne . Függőleges kiterjedése azben készült hosszmetszeti térkép alapján lett megállapítva . A barlang a térkép szerintm magas,m mély és a vízszinttől mérvem mély . 1988. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont , illetve sz. melléklet ) értelmében a Villányi-hegységben lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang genetikai , morfológiai , hidrológiai , ásványtani és őslénytani jelentősége , valamint mérete miatt lett . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a Villányi-hegységben elhelyezkedő Beremendi-kristálybarlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé . Magyarországon a Beremendi-kristálybarlanggal együttbarlang van fokozottan védve . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Villányi-hegység legjelentősebb barlangjai a hegység előterében fekvő Beremendi-rögben vannak . A környező síkságból aligm-re kiemelkedő kis mészkőrögben a kőbányászat tárta fel a melegvizes keletkezésű , jelenleg is ( részben ) langyos karsztvízzel kitöltött üregek , aknák tucatját . Közülük legnagyobb azben megnyílt Beremendi-kristálybarlang . Am hosszú , szövevényes üregrendszer meghatározó formaelemei a gömbfülkék . Gazdag ásványegyüttesében megtalálható , a hófehér borsókövek és tűs aragonitok mellett , a ritkaságnak számító , tejfehér masszacsomókat alkotó huntit is . A barlang felső részein talált csontleletek alapján megállapítható , hogy a barlang minden bizonnyal elérte fejlődése során , egy régebbi nyitott hasadék kitöltését . ( Hasonló kronológiai jelentőségű leletanyagot szolgáltató , kitöltött hasadékok a hegység más pontjain is vannak . ) A publikációban lévő ábrán ( Magyarország térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Beremend Crystal Cave a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Villányi-hegységben fekvő,m hosszú Beremendi-kristálybarlang ( Beremend Crystal-cave) ban Magyarország leghosszabb barlangja . 1998. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Villányi-hegységben található Beremendi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Villányi-hegység területén lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Villányi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Beremendi-kristálybarlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben ism hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Villányi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Beremendi-kristálybarlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ism mély volt . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A könyv szerint a Beremendi-kristálybarlangnak a Villányi-hegységben lévő beremendi Szőlő-hegyen,m tszf. magasságban van a bejárata.óta fokozottan védett barlang . A Beremendi Cement Művek mészkőbányájábanben bányaműveléssel feltárt szövevényes barlang . Hévizek hozták létre . Alsó járatai a langyos karsztvizekkel jelenleg is közvetlen kapcsolatban vannak . A kréta mészkőben keletkezett,m hosszú , több szintes barlangot tág termek , kisebb-nagyobb fülkék , aknák és kürtők tagolják . Legszebb formaeleme a gömbfülke . Ásványkiválásai a hófehér borsókövek , a tömegesen előforduló tűs aragonit , a huntit ( tejfehér , lágy ásványritkaság ) és a borsókővel díszített cseppkövek . Langyos,5 °C-os karsztvíz van a mélypontján található tavakban . A magyarországi átlagnál sokkal magasabb a léghőmérséklete, 19 °C. Üledékéből alsó pleisztocén pocok- és cickánylelet mellett , a hegységben elsőként került elő jelentős denevérfauna , illetve kardfogú tigris és egy , az országban korábban ismeretlen vadjuh- és antilopfaj csontanyaga is . A természetvédelmi törvénynek köszönheti a barlang a megmaradását . Az aktív bányán belül kialakított védőpillér biztosítja megóvását . Csak engedéllyel , szakmai indokok alapján tekinthető meg a lezárt barlang . Surányi Csaba búvár-barlangkutató szócikkében meg van említve , hogy Surányi Csaba részt vett a beremendi mészkőbánya víz alatti barlangjainak kutatásában . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Villányi-hegységben található Beremendi-kristálybarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Villányi-hegységben lévő Beremendi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Villányi-hegységben elhelyezkedő Beremendi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang ( Villányi-hegység , Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang ( Villányi-hegység ) fokozottan védett barlang . Anovemberében megjelent Földalatti Magyarország Naptárjanuári oldalán a barlang egyik részlete látható . A fényképet Kovács Richárd készítette. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Beremendi-kristálybarlang ( Villányi-hegység , Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Ambrus Gergely szerk . : Földalatti Magyarország Naptár Budapest , november . A januári kép . Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Cseri Rezső : Ezerarcú kristálybirodalom . Búvár , évf. ) sz.100. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Jánossy Dénes : Lower Pleistocene Bird Remains from Beremend ( S-Hungary , Loc. and ) . Aquila , évf.) 25. old . Jánossy Dénes : Lower Pleistocene vertebrate faunas from the localitiesandof Beremend ( Southern Hungary ) . Fragmenta Mineralogica et Palaeontologica,) 102. old . Kosztra Barbara : Népszerű a kölcsönözhető társulati CO2 mérő . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Rónaki László : Mecseki Karsztkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . Rónaki László : A Villányi-hegység és a Beremendi-rög barlangjai . Beremend , , ,,80. ,,,89. oldalak és az első két fénykép a címoldalon , valamint az alsó fénykép a hátlapon Rónaki László : Természetes és mesterséges üregek megismerésének dél-dunántúli kronológiája . II. rész . Napjaink katasztereig . Karszt és Barlang,2. félév. old . Rónaki László : Sárkány és ördög elnevezések a Mecsek-villányi karszton . Pécs , old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Szunyogh Gábor : A barlangi állékonyságvizsgálatok módszere és tapasztalatai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin : A Beremendi-kristálybarlang . Karszt és Barlang,2. félév.12. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , ( Special Issue ) , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin : Beremendi-kristálybarlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,404. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs : A Beremendi- és a Nagyharsányi-kristálybarlang . Karsztfejlődés , köt.) 249. old . Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs – Demény Attila : A Nagyharsányi- és a Beremendi-kristálybarlang és képződményeik genetikai vizsgálata . Földtani Közlöny , köt . ) sz.88. old . Zalán Béla : Pro Natura Karszt- és Barlangkutató Csoport kutatási jelentés Kézirat . Orfű , december ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További információk A barlangok védelmében Beremendi-kristálybarlang Országos Barlangnyilvántartás A beremendi kristálybarlang ( film ) Barlangok a Villányi-hegységben