Hollabrunn
Hollabrunn osztrák város Alsó-Ausztriában, a Hollabrunni járás központja. Lakossága 2022-ben 12 084 fő volt.

Fekvése

Hollabrunn a tartomány Weinviertel régiójában fekszik, a Duna bal mellékfolyója, a Göllersbach völgyében, közvetlenül nyugatra az Ernstbrunni-erdőtől. A városi önkormányzathoz 152,43 km2 fölött rendelkezik, amelyből 32,07% erdő. Az önkormányzathoz a következő települések és városrészek tartoznak: Altenmarkt im Thale (134 lakos 2022-ben), Aspersdorf (445), Breitenwaida (794), Dietersdorf (194), Eggendorf im Thale (134), Enzersdorf im Thale (213), Groß (108), Hollabrunn (7215), Kleedorf (99), Kleinkadolz (128), Kleinstelzendorf (101), Kleinstetteldorf (128), Magersdorf (467), Mariathal (138), Oberfellabrunn (290), Puch (103), Raschala (332), Sonnberg (590), Suttenbrunn (195), Weyerburg (109), Wieselsfeld (115) és Wolfsbrunn (52). 

A környező önkormányzatok: nyugatra Ziersdorf és Heldenberg, északnyugatra Sitzendorf an der Schmida, északra Grabern, Wullersdorf és Nappersdorf-Kammersdorf, északkeletre Stronsdorf, keletre Gnadendorf és Ernstbrunn, délkeletre Großmugl, délre Göllersdorf, délnyugatra Rußbach és Großweikersdorf.

Története
Hollabrun első írásos említése 1135-ből származik, amikor III. Diepold von Vohburg őrgróf birtokot adományozott egy bajor kolostornak. Plébániája 1220 óta létezik. 1288-tól Oberhollabrunn néven említik, hogy megkülönböztessék Niederhollabrunntól (Felső- és Alsóhollabrunn). Valamikor 1377 előtt uruk, a Sonnbergek vásárjogot adományoztak a településnek. 1336-ban János cseh király feldúlta a falut és a templomot újjá kellett építeni. 

A Sonnbergek a 14. században tönkrementek és a birtok többször gazdát cserélt, míg a 16. században a Gilleis grófokhoz került. 1530 körül postaállomást létesítettek itt a Bécs-Prága útvonalon.  

A reformáció során a falu lakossága döntően lutheránus lett. 1662-ben a Dietrichstein-család szerezte meg Hollabrunnt és megindította az itt lakók rekatolizálását. 1667-ben kapucinus kolostort alapítottak, amelyet II. József 1783-ban bezáratott. 

A napóleoni háborúk idején 1805-ben Oberhollabrunn mellett zajlott a francia és osztrák-orosz erők egyik csatája, így neve szerepel a párizsi Diadalíven. 

1824-ben itt alakult meg Ausztria egyik legrégebbi takarékpénztára. A vasút 1872-ben érte el (Süd-Norddeutsche Verbindungsbahn), 1875-ben pedig kórház épült a településen. Oberhollabrunn 1908-ban városi státuszt kapott. 1928-ban nevét a mai Hollabrunnra változtatták.

Lakosság
A hollabrunni önkormányzat területén 2022 januárjában 12 084 fő élt. A lakosságszám 1981 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 89,65%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,2% a régi (2004 előtti), 3% az új EU-tagállamokból érkezett. 4% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2,2% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 87,4%-a római katolikusnak, 1,4% evangélikusnak, 3,3% mohamedánnak, 5,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 10 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (93,2%) mellett a horvátok alkották 0,9%-kal.

A népesség változása:

Látnivalók
a főtéren látható az 1681-ben emelt pestisemlékmű a Mária-szoborral. 1713-ban négy szent (Szt. Sebestyén, Szt. Rókus, Xavéri Szt. Ferenc és Nepomuki Szt. János) szobrával egészítették ki. A közelben található az 1862-es Flórián-kút Szt. Flórián szobrával. 
a Szt. Ulriknak szentelt katolikus plébániatemplom eredetileg a 11. században épült román stílusban, majd 1336-os lerombolása után gótikus stílusban építették újjá. A 17. században barokk stílusú renovációt kapott. 1828-ban eltávolították barokk főoltárát. A mai neogótikus főoltár 1908-ból származik. A templom körüli temetőt 1784-ben felszámolták, egyes sírköveket beépítettek a templom külső falába. 
az Alte Hofmühle eredetileg nemesi kúria volt, amelyet később malomként hasznosítottak. Ma múzeum. 
a sonnbergi vár

Híres hollabrunniak
Felix von Luschan (1854–1924) régész, etnológus
Johanna Mikl-Leitner (1964–) politikus, 2011-2016 között belügyminiszter
Markus Suttner (1987–) labdarúgó

Testvérvárosok
  Csinhua, Kína
  Kyjov, Csehország
  Holics, Szlovákia

Források
 Herta Burger-Ringer: Drogerie zum Schwarzen Hund. Böhlau, 2005, 
 Ernst Bezemek u. Willibald Rosner (Hrsg.): Vergangenheit und Gegenwart. Der Bezirk Hollabrunn und seine Gemeinden. Hollabrunn, 1993
 Alfred Fehringer: »Ihr müsst hier weg«. Die jüdische Gemeinde Hollabrunn von 1850 bis 1938. Mandelbaum, Wien, 2008, 
 Werner Lamm: Hollabrunn. Geschichte in Bildern. Sutton, Erfurt, 2001, 
 Werner Lamm: Hollabrunn in alten Ansichten. Europäische Bibliothek, Zaltbommel, 1994, 
 Werner Lamm: Kirchliche Kunst in Hollabrunn. Niederösterreichisches Pressehaus, St. Pölten, 1984, 
 Werner Lamm: Vom Flüchtlingslager zur Gartenstadt. Hollabrunner Museumsverein, Hollabrunn, 1999
 Dr. Ernst Ritter: So war’s einmal in Hollabrunn. Stadtgemeinde Hollabrunn, 1982 PDF-Datei
 Sparkasse Hollabrunn (Hrsg.): Bezirkskunde Hollabrunn. Sparkassenverlag, Wien, 1974
31022 – Hollabrunn Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Hollabrunn osztrák város Alsó-Ausztriában , a Hollabrunni járás központja . Lakosságaben084 fő volt . Fekvése Hollabrunn a tartomány Weinviertel régiójában fekszik , a Duna bal mellékfolyója , a Göllersbach völgyében , közvetlenül nyugatra az Ernstbrunni-erdőtől . A városi önkormányzathoz43 km2 fölött rendelkezik , amelyből07 % erdő . Az önkormányzathoz a következő települések és városrészek tartoznak : Altenmarkt im Thalelakosben ) , Aspersdorf Breitenwaida Dietersdorf Eggendorf im Thale Enzersdorf im Thale Groß Hollabrunn Kleedorf Kleinkadolz Kleinstelzendorf Kleinstetteldorf Magersdorf Mariathal Oberfellabrunn Puch Raschala Sonnberg Suttenbrunn Weyerburg Wieselsfeldés Wolfsbrunn A környező önkormányzatok : nyugatra Ziersdorf és Heldenberg , északnyugatra Sitzendorf an der Schmida , északra Grabern , Wullersdorf és Nappersdorf-Kammersdorf , északkeletre Stronsdorf , keletre Gnadendorf és Ernstbrunn , délkeletre Großmugl , délre Göllersdorf , délnyugatra Rußbach és Großweikersdorf . Története Hollabrun első írásos említéseből származik , amikor III. Diepold von Vohburg őrgróf birtokot adományozott egy bajor kolostornak . Plébániájaóta létezik.tól Oberhollabrunn néven említik , hogy megkülönböztessék Niederhollabrunntól ( Felső- és Alsóhollabrunn ) . Valamikorelőtt uruk , a Sonnbergek vásárjogot adományoztak a településnek.ban János cseh király feldúlta a falut és a templomot újjá kellett építeni . A Sonnbergek a században tönkrementek és a birtok többször gazdát cserélt , míg a században a Gilleis grófokhoz került.körül postaállomást létesítettek itt a Bécs-Prága útvonalon . A reformáció során a falu lakossága döntően lutheránus lett.ben a Dietrichstein-család szerezte meg Hollabrunnt és megindította az itt lakók rekatolizálását.ben kapucinus kolostort alapítottak , amelyet II. Józsefban bezáratott . A napóleoni háborúk idejénben Oberhollabrunn mellett zajlott a francia és osztrák-orosz erők egyik csatája , így neve szerepel a párizsi Diadalíven . 1824-ben itt alakult meg Ausztria egyik legrégebbi takarékpénztára . A vasútben érte el ( Süd-Norddeutsche Verbindungsbahn ) , ben pedig kórház épült a településen . Oberhollabrunnban városi státuszt kapott.ban nevét a mai Hollabrunnra változtatták . Lakosság A hollabrunni önkormányzat területénjanuárjában084 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók65%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül2 % a régielőtti ) , az új EU-tagállamokból érkezett . az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,2 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok4%-a római katolikusnak,4 % evangélikusnak,3 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek2 % ) mellett a horvátok alkották9%-kal . A népesség változása : Látnivalók a főtéren látható azben emelt pestisemlékmű a Mária-szoborral.ban négy szent ( Szt . Sebestyén , Szt . Rókus , Xavéri Szt . Ferenc és Nepomuki Szt . János ) szobrával egészítették ki . A közelben található azes Flórián-kút Szt . Flórián szobrával. a Szt . Ulriknak szentelt katolikus plébániatemplom eredetileg a században épült román stílusban , majdos lerombolása után gótikus stílusban építették újjá . A században barokk stílusú renovációt kapott.ban eltávolították barokk főoltárát . A mai neogótikus főoltárból származik . A templom körüli temetőtben felszámolták , egyes sírköveket beépítettek a templom külső falába . az Alte Hofmühle eredetileg nemesi kúria volt , amelyet később malomként hasznosítottak . Ma múzeum. a sonnbergi vár Híres hollabrunniak Felix von Luschan1924 ) régész , etnológus Johanna Mikl-Leitner ) politikus,között belügyminiszter Markus Suttner ) labdarúgó Testvérvárosok Csinhua , Kína Kyjov , Csehország Holics , Szlovákia Források Herta Burger-Ringer : Drogerie zum Schwarzen Hund . Böhlau , Ernst Bezemek u . Willibald Rosner ( Hrsg . ) : Vergangenheit und Gegenwart . Der Bezirk Hollabrunn und seine Gemeinden . Hollabrunn , Alfred Fehringer : »Ihr müsst hier weg« . Die jüdische Gemeinde Hollabrunn vonbis Mandelbaum , Wien , Werner Lamm : Hollabrunn . Geschichte in Bildern . Sutton , Erfurt , Werner Lamm : Hollabrunn in alten Ansichten . Europäische Bibliothek , Zaltbommel , Werner Lamm : Kirchliche Kunst in Hollabrunn . Niederösterreichisches Pressehaus , St . Pölten , Werner Lamm : Vom Flüchtlingslager zur Gartenstadt . Hollabrunner Museumsverein , Hollabrunn , Dr . Ernst Ritter : So war’s einmal in Hollabrunn . Stadtgemeinde Hollabrunn,PDF-Datei Sparkasse Hollabrunn ( Hrsg. ) : Bezirkskunde Hollabrunn . Sparkassenverlag , Wien , 31022 – Hollabrunn Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Alsó-Ausztria települései