Grab (Trilj)
Grab falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 30, közúton 45 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 11, közúton 13 km-re délkeletre, községközpontjától 5 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, a Sinji mező délkeleti szélén, a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál fekszik. A településen a Ruda bal oldali mellékvize a Grab-patak folyik át.

Története 
Ez a terület már régen is gazdag volt vízfolyásokban, mely kedvezett az emberi letelepedésnek. A régészeti leletek tanúsága szerint a mai Grab területe már a késő ókorban és a kora középkorban is lakott volt. Erről tanúskodik a Grebčine településrészen az iskola épülete mellett talált jellegzetes ószláv fonott díszítéssel faragott három kőtöredék, egy oltárépítmény pilaszterének maradványai. Ezen a helyen egy épület apszisának a nyomait is megtalálták. Grebčine neve maga is a greb – grob (temető) főnévből származik. A régi temető maradványai meg is találhatók a mai temető területén. A grabi plébániához tartozó Velić falu területén egy ószláv templom maradványait is megtalálták. Ez a kereszténység korai megjelenéséről tanúskodik. Területe 1686-ban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól, de a karlócai béke ismét török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követően 1718-ban történt meg, mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg. A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. A török alóli felszabadulás után 1720 körül épült fel a település első temploma. A régi templom egészen 1750-ig náddal volt fedve, ekkor a nádat leszedték és kőlapokra cserélték. Mindezeket Bizza érsek 1750-es egyházlátogatási leírásából tudjuk. Plébániája formálisan a živogošćei ferences kolostorhoz tartozott. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 74, 1910-ben 383 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 546 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A falu közepén áll Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma előtti a szent szobrával Stipa Sikirica akadémiai szobrászművész munkájával. A templomot 1874-ben építették faragott kövekből. Egyhajós épület apszissal és a homlokzat feletti harangtoronnyal. A szentélyben a márványból készült barokk főoltár mögött található a sekrestye. A szentségtartó fölött 2001-ben helyezték el Keresztelő Szent János vászonra festett képét a falu ábrázolásával a hátterében. Az oltárkép Josip Delić helyi művész munkája. A hajó jobb oldalán található a Fájdalmas Szűzanya márávny oltára az oltárképpel, míg a bal oldalon egy fából faragott oltár található Keresztelő Szent János képével, mely szintén helyi munka. A hajó falán fából faragott barokk kereszt látható. A keresztelőmedence valószínűleg a régi templomból került át. A mai templom építése előtt ugyanis egy szintén Keresztelő Szent Jánosnak szentelt régi templom állt ezen a helyen.

Védett műemlék a Samadžić családnak a Grab-patak jobb partján álló malma. Nagyméretű kövekből épített kanalas típusú malom, vízszintes malomkerékkel. A hat őrlőkő még ma is használatban van. A malom melletti híd két félköríves nyílással rendelkezik, a két boltív találkozásánál épített hullámtörővel. A híd a gyalogos közlekedésre szolgál. Másik védett malomépület a Bugarin-malom, mely szintén kanalas, vízszintesen elhelyezett malomkerékkel ellátott malom. Eredetileg egyemeletes ház volt, faragott kőből építve, hornyolt cserepekkel borított nyeregtetővel. A malom mellett egy emeletes épület található a földszinten istállóval, míg az első emeleten a molnár lakása volt. A Čosić-malom a Grab-patak jobb oldalán áll. A beltéri és kültéri malomüzem megmaradt, és a malom még ma is használatban van.  A malom mellett egy kis kőhíd található, amely gyalogos átkelőként szolgált a környező helyekről a malom és Grab falu felé.

A falu mellett az azonos nevű patakon kőhíd található, melynek öt, boltíves nyílása van. Az ívek négyszögletes keresztmetszetű kőoszlopokon nyugszanak, felfelé és lefelé lekerekített hullámtörővel. a 19. század első felében épített híd felépítménye megváltozott, amikor az úttestet szélesítették és az eredeti kő mellvédet vaskorlátra cserélték.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Stare crkve u Cetinskoj krajini – A Građevinar építészeti folyóirat 2008. évi 5. száma 451. oldal

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Grab falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , a Sinji mező délkeleti szélén , a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál fekszik . A településen a Ruda bal oldali mellékvize a Grab-patak folyik át . Története Ez a terület már régen is gazdag volt vízfolyásokban , mely kedvezett az emberi letelepedésnek . A régészeti leletek tanúsága szerint a mai Grab területe már a késő ókorban és a kora középkorban is lakott volt . Erről tanúskodik a Grebčine településrészen az iskola épülete mellett talált jellegzetes ószláv fonott díszítéssel faragott három kőtöredék , egy oltárépítmény pilaszterének maradványai . Ezen a helyen egy épület apszisának a nyomait is megtalálták . Grebčine neve maga is a greb – grob ( temető ) főnévből származik . A régi temető maradványai meg is találhatók a mai temető területén . A grabi plébániához tartozó Velić falu területén egy ószláv templom maradványait is megtalálták . Ez a kereszténység korai megjelenéséről tanúskodik . Területeban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól , de a karlócai béke ismét török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követőenban történt meg , mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg . A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . A török alóli felszabadulás utánkörül épült fel a település első temploma . A régi templom egészenig náddal volt fedve , ekkor a nádat leszedték és kőlapokra cserélték . Mindezeket Bizza érsekes egyházlátogatási leírásából tudjuk . Plébániája formálisan a živogošćei ferences kolostorhoz tartozott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei A falu közepén áll Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma előtti a szent szobrával Stipa Sikirica akadémiai szobrászművész munkájával . A templomotben építették faragott kövekből . Egyhajós épület apszissal és a homlokzat feletti harangtoronnyal . A szentélyben a márványból készült barokk főoltár mögött található a sekrestye . A szentségtartó fölöttben helyezték el Keresztelő Szent János vászonra festett képét a falu ábrázolásával a hátterében . Az oltárkép Josip Delić helyi művész munkája . A hajó jobb oldalán található a Fájdalmas Szűzanya márávny oltára az oltárképpel , míg a bal oldalon egy fából faragott oltár található Keresztelő Szent János képével , mely szintén helyi munka . A hajó falán fából faragott barokk kereszt látható . A keresztelőmedence valószínűleg a régi templomból került át . A mai templom építése előtt ugyanis egy szintén Keresztelő Szent Jánosnak szentelt régi templom állt ezen a helyen . Védett műemlék a Samadžić családnak a Grab-patak jobb partján álló malma . Nagyméretű kövekből épített kanalas típusú malom , vízszintes malomkerékkel . A hat őrlőkő még ma is használatban van . A malom melletti híd két félköríves nyílással rendelkezik , a két boltív találkozásánál épített hullámtörővel . A híd a gyalogos közlekedésre szolgál . Másik védett malomépület a Bugarin-malom , mely szintén kanalas , vízszintesen elhelyezett malomkerékkel ellátott malom . Eredetileg egyemeletes ház volt , faragott kőből építve , hornyolt cserepekkel borított nyeregtetővel . A malom mellett egy emeletes épület található a földszinten istállóval , míg az első emeleten a molnár lakása volt . A Čosić-malom a Grab-patak jobb oldalán áll . A beltéri és kültéri malomüzem megmaradt , és a malom még ma is használatban van . A malom mellett egy kis kőhíd található , amely gyalogos átkelőként szolgált a környező helyekről a malom és Grab falu felé . A falu mellett az azonos nevű patakon kőhíd található , melynek öt , boltíves nyílása van . Az ívek négyszögletes keresztmetszetű kőoszlopokon nyugszanak , felfelé és lefelé lekerekített hullámtörővel . a század első felében épített híd felépítménye megváltozott , amikor az úttestet szélesítették és az eredeti kő mellvédet vaskorlátra cserélték . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja Stare crkve u Cetinskoj krajini – A Građevinar építészeti folyóirat évi száma oldal További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései