Xiphorhynchus spixii
A Xiphorhynchus spixii a madarak (Aves) osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, valamint a fazekasmadár-félék (Furnariidae) családjába és a fahágóformák (Dendrocolaptinae) alcsaládjába tartozó faj.

Rendszerezése 
A fajt René Primevère Lesson francia ornitológus írta le 1830-ban, a Picolaptes nembe  Picolaptes Spixii néven, innen helyezték jelenlegi nemébe. Tudományos faji nevét Johann Baptist von Spix német biológusról kapta.

Előfordulása 
Dél-Amerikában, Bolívia, Brazília, Kolumbia, Ecuador és Peru területén honos. Egyes források csak Brazíliában említik.  A természetes élőhelye a szubtrópusi és trópusi síkvidéki esőerdők és mocsári erdők. Állandó, nem vonuló faj.

Megjelenése 
Átlagos testhossza 21 centiméter, testtömege 27-36 gramm.

Életmódja 
Rovarokkal táplálkozik.

Jegyzetek

Források

Külső hivatkozás
Képek az interneten a fajról

Xiphorhynchus
Madárfajok
Bolívia madarai
Brazília madarai
Kolumbia madarai
Ecuador madarai
Peru madarai
A Xiphorhynchus spixii a madarak ( Aves ) osztályának verébalakúak ( Passeriformes ) rendjébe , valamint a fazekasmadár-félék ( Furnariidae ) családjába és a fahágóformák ( Dendrocolaptinae ) alcsaládjába tartozó faj. Rendszerezése A fajt René Primevère Lesson francia ornitológus írta leban , a Picolaptes nembe Picolaptes Spixii néven , innen helyezték jelenlegi nemébe . Tudományos faji nevét Johann Baptist von Spix német biológusról kapta . Előfordulása Dél-Amerikában , Bolívia, Brazília , Kolumbia , Ecuador és Peru területén honos . Egyes források csak Brazíliában említik . A természetes élőhelye a szubtrópusi és trópusi síkvidéki esőerdők és mocsári erdők . Állandó , nem vonuló faj. Megjelenése Átlagos testhosszacentiméter , testtömegegramm . Életmódja Rovarokkal táplálkozik . Jegyzetek Források Külső hivatkozás Képek az interneten a fajról Xiphorhynchus Madárfajok Bolívia madarai Brazília madarai Kolumbia madarai Ecuador madarai Peru madarai