Szenger Ede
Szenger Ede (Eduard) (Pest, 1834. szeptember 23. – Budapest, 1904. augusztus 6.) orvos, sebész.

Élete 
Apja, Josephus Senger (1809. július 29., Pest), szabómester, anyja Maria Radits eperjesi születésű volt, (†1869. április 1.). Születésekor Pesten éltek, lakásuk a Dob u. 4. szám alatt volt. Két testvére, Paulina (1836–1876) és Julianna (sz.: 1838) Sátoraljaújhelyen született (a család ekkoriban odaköltözött), Antal testvére 1847-ben pedig már Pesten született. Volt még egy Josefina nevű testvére is (1833-1881. április 26.), aki szintén a Kerepesi temetőben van eltemetve, férje Kaul Szilárd órásmester volt. A család neve Senger, ami arra enged következtetni, hogy valószínűleg német nyelvterületről telepedtek át Magyarországra – de ez nem egészen biztos –, viszont nagyszülei már Pesten kötöttek házasságot 1806. augusztus 2-án (Josephus Senger, 25 éves – Catherina Majezin, 24 éves).

Egyetemi évei 
1852-ben iratkozott be a bécsi egyetem téli szemeszterére, az orvosi fakultására, de 1853 nyári szemeszteréről kiiratkozott. A bécsi beiratkozási anyakönyvben szerepel apja foglalkozása, és az ő kora, vallása (18 éves, vallása római katolikus). Az innen nyert adatokból lehetett a születési anyakönyvekben megtalálni a fenti helyes születési dátumát és szüleit, a levéltárban. A sírján sem pontos a születési évszám, ugyanis ott is 1833 szerepel. A halotti anyakönyvben is 70 évesként van feltüntetve, ami nem mond ellent a születési anyakönyvben megtalált 1834. évi születési évszámával, ebben nőtlenként, szülei ismeretlenként vannak feltüntetve. Halálakor az Ó utca 36. sz. alatt lakott.

Pesti évei
A pesti Orvosegyetemen folytatta tanulmányait, és 1858. április 14-én kapta meg az orvosi diplomáját.
Itt a végzettek anyakönyvében a koraként 24 év van megjelölve, ami szintén az 1834-es születési évét erősíti meg. Nevét az egyetemi vizsgajegyzőkönyvekben hol Szengernek, hol Sengernek írták.

Egyes adatok szerint utána a Rókus kórházban dolgozott,1860- ban szüleinél lakott a Dob u 4. szám alatt ahol apja Senger József mint német szabó dolgozott. 1861-ben a Gróf Schlick huszárezred főorvosa volt, ekkor adományozott 2 korona 50 kr.-t a Széchenyi-emlékre, és a Magyar Tudományos Akadémiára 5 Ft-ot, Petőfi emlékre 2 korona 50 kr-t amit a Vasárnapi Ujság gyűjtött. Rendszeresen fejtette meg a sakkrejtvényeket ebben az újságban. Ekkoriban Jánosiban, Tordán, Sarkadon élt, ahol orvosként szolgálhatott a huszárezredben.

Mexikói évei
1865-ben indult Saint-Nazaire-ből hajóval Mexikóba, hogy részt vegyen Miksa császár szerencsétlenül végződött mexikói vállalkozásában. A háború alatt katonakórházakat vezetett. Miksa császár elfogása és halálra ítélése után szemtanúja volt kivégzésének is. Bebalzsamozását is többed magával végezte 1867-ben, mert felkérték rá. 36 órát utazott egyfolytában, hogy odaérjen idejében, a kivégzés előtt megengedték neki, hogy beszéljen a császárral. 

A császár bukása után egy ideig Mexikóban maradt, orvosként dolgozott San Luis Potosíban. A Sociedad Medica Potosoma megalapítójának egyike volt, ezért a Guadalupei rend lovagjának is megválasztották. Végül kb. 10 éves mexikói tartózkodása után hazatért.

Hazatérése
Hazaútja során a feljegyzései nagy része megsemmisültek, olvashatatlanná váltak egy szerencsétlen baleset miatt, ami az iratok hajóra pakolása közben történt. Itthon 1876-ban kéri felvételét a Budapesti Királyi Orvosegyesületbe, és még abban az évben tagjává is választották. Ebben az évben 32 darab mexikói ásványt, köztük 2 darab szép opált adományozott a Nemzeti Múzeumnak. Mexicói néprajzi tárgyaiból a Néprajzi múzeumnak is adományoz,(a Néprajzi múzeum online gyűjteményében 37 db mexicói tárgya található).  1877-ben kiadta könyvét Mexicó felvidéke élet- és kórtani tekintetben címmel. A könyv a kinti orvosi eseteinek, tapasztalatainak feljegyzéseit tartalmazza, és részben útleírás. Ezután itthon eleinte magánorvosként dolgozhatott Pesten mert a lakcímnyilvántartásban orvosként van feltüntetve , és házat vett a Király utcában 1884-ben.
 
1903 decemberében részt vesz a Kairóban rendezett első nemzetközi orvoskongresszuson is. Haláláig tagja volt a Magyar Turista Egyesületnek, amit támogatott, rendszeresen részt vett a túrákon is, járt a Máramarosi-havasokban, a Szádelői-völgyben, az Aggteleki-barlangban. Halálakor hosszabb megemlékezést írtak újságjukban róla, ebben megemlítik, hogy különc egyéniség volt.

Végrendelete
Végrendeletét 1888. június 7-én írja meg, vagyonát jótékonysági célokra hagyja, indoklásul leírja, hogy „mivel semmi közelebbi rokonom már nincsen, nem akarom, hogy halálom bekövetkeztével zavar és kétség támadjon az iránt, hogy hagyatékommal mi történjék”. A jótékonyságra szétosztott vagyona halálakor 1904-ben több mint 273 ezer korona volt. Végül kérte, hogy hamvasszák el ha van már hamvasztókemence halálakor, és hogy a síremléke egyszerű legyen. Sírja a Kerepesi temetőben van (parcella 29/2-3-24).

Műve 
 Mexico felvidéke élet és kórtani tekintetben. Budapest, 1877.

Jegyzetek

Források 

 Fővárosi Levéltár: anyakönyvek, közjegyzői okiratok végrendeletek,
 Semmelweis Orvosegyetem Levéltára: Egyetemi anyakönyvek, vizsgajegyzőkönyvek
 Szögi László Bp. 2004. -Budai pesti óbudai diákok külföldi egyetemi tanulása I. 1526-1867. 54 old/447 számon
 Budapesti Közlöny évfolyamai
 Fővárosi közgyűlés jegyzőkönyvei 1907 május.24./903 sz.
 Venkovits Balázs: „A császárságnak buknia kellett” 2014 tanulmány . 35-36 old.
 Vasárnapi Ujság (hetilap, 1854–1921) évfolyamai
 Budapesti Hírlap évfolyamai
 Turisták lapja évfolyamai, 1904
 Természettudományi közlöny évfolyamai
 Orvosi Hetilap évfolyama
 Főváros lapok 1876.június 20/ 139. szám
 Girókúti Képes naptára 1860 év. 45.és 55. old.

További információk 
 Sírja a Kerepesi temetőben

1834-ben született személyek
1904-ben elhunyt személyek
Magyar orvosok
Szenger Ede ( Eduard ) ( Pest , szeptember – Budapest , augusztus ) orvos , sebész . Élete Apja , Josephus Senger július , Pest ) , szabómester , anyja Maria Radits eperjesi születésű volt , ( †1869. április ) . Születésekor Pesten éltek , lakásuk a Dob u. szám alatt volt . Két testvére , Paulina1876 ) és Julianna ( sz.: Sátoraljaújhelyen született ( a család ekkoriban odaköltözött ) , Antal testvéreben pedig már Pesten született . Volt még egy Josefina nevű testvére is április ) , aki szintén a Kerepesi temetőben van eltemetve , férje Kaul Szilárd órásmester volt . A család neve Senger , ami arra enged következtetni , hogy valószínűleg német nyelvterületről telepedtek át Magyarországra – de ez nem egészen biztos – , viszont nagyszülei már Pesten kötöttek házasságot augusztusán ( Josephus Senger,éves – Catherina Majezin,éves ) . Egyetemi évei 1852-ben iratkozott be a bécsi egyetem téli szemeszterére , az orvosi fakultására , denyári szemeszteréről kiiratkozott . A bécsi beiratkozási anyakönyvben szerepel apja foglalkozása , és az ő kora , vallásaéves , vallása római katolikus ) . Az innen nyert adatokból lehetett a születési anyakönyvekben megtalálni a fenti helyes születési dátumát és szüleit , a levéltárban . A sírján sem pontos a születési évszám , ugyanis ott isszerepel . A halotti anyakönyvben isévesként van feltüntetve , ami nem mond ellent a születési anyakönyvben megtalált évi születési évszámával , ebben nőtlenként , szülei ismeretlenként vannak feltüntetve . Halálakor az Ó utca sz. alatt lakott . Pesti évei A pesti Orvosegyetemen folytatta tanulmányait , és áprilisén kapta meg az orvosi diplomáját . Itt a végzettek anyakönyvében a korakéntév van megjelölve , ami szintén azes születési évét erősíti meg . Nevét az egyetemi vizsgajegyzőkönyvekben hol Szengernek , hol Sengernek írták . Egyes adatok szerint utána a Rókus kórházban dolgozott,1860- ban szüleinél lakott a Dob u szám alatt ahol apja Senger József mint német szabó dolgozott.ben a Gróf Schlick huszárezred főorvosa volt , ekkor adományozottkoronakr.-t a Széchenyi-emlékre , és a Magyar Tudományos AkadémiáraFt-ot , Petőfi emlékrekoronakr-t amit a Vasárnapi Ujság gyűjtött . Rendszeresen fejtette meg a sakkrejtvényeket ebben az újságban . Ekkoriban Jánosiban , Tordán , Sarkadon élt , ahol orvosként szolgálhatott a huszárezredben . Mexikói évei 1865-ben indult Saint-Nazaire-ből hajóval Mexikóba , hogy részt vegyen Miksa császár szerencsétlenül végződött mexikói vállalkozásában . A háború alatt katonakórházakat vezetett . Miksa császár elfogása és halálra ítélése után szemtanúja volt kivégzésének is . Bebalzsamozását is többed magával végezteben , mert felkérték rá.órát utazott egyfolytában , hogy odaérjen idejében , a kivégzés előtt megengedték neki , hogy beszéljen a császárral . A császár bukása után egy ideig Mexikóban maradt , orvosként dolgozott San Luis Potosíban . A Sociedad Medica Potosoma megalapítójának egyike volt , ezért a Guadalupei rend lovagjának is megválasztották . Végül kb.éves mexikói tartózkodása után hazatért . Hazatérése Hazaútja során a feljegyzései nagy része megsemmisültek , olvashatatlanná váltak egy szerencsétlen baleset miatt , ami az iratok hajóra pakolása közben történt . Itthonban kéri felvételét a Budapesti Királyi Orvosegyesületbe , és még abban az évben tagjává is választották . Ebben az évbendarab mexikói ásványt , köztükdarab szép opált adományozott a Nemzeti Múzeumnak . Mexicói néprajzi tárgyaiból a Néprajzi múzeumnak is adományoz , ( a Néprajzi múzeum online gyűjteményébendb mexicói tárgya található) . ben kiadta könyvét Mexicó felvidéke élet- és kórtani tekintetben címmel . A könyv a kinti orvosi eseteinek , tapasztalatainak feljegyzéseit tartalmazza , és részben útleírás . Ezután itthon eleinte magánorvosként dolgozhatott Pesten mert a lakcímnyilvántartásban orvosként van feltüntetve , és házat vett a Király utcábanben . 1903 decemberében részt vesz a Kairóban rendezett első nemzetközi orvoskongresszuson is . Haláláig tagja volt a Magyar Turista Egyesületnek , amit támogatott , rendszeresen részt vett a túrákon is , járt a Máramarosi-havasokban , a Szádelői-völgyben , az Aggteleki-barlangban . Halálakor hosszabb megemlékezést írtak újságjukban róla , ebben megemlítik , hogy különc egyéniség volt . Végrendelete Végrendeletét júniusén írja meg , vagyonát jótékonysági célokra hagyja , indoklásul leírja , hogy „ mivel semmi közelebbi rokonom már nincsen , nem akarom , hogy halálom bekövetkeztével zavar és kétség támadjon az iránt , hogy hagyatékommal mi történjék” . A jótékonyságra szétosztott vagyona halálakorben több mintezer korona volt . Végül kérte , hogy hamvasszák el ha van már hamvasztókemence halálakor , és hogy a síremléke egyszerű legyen . Sírja a Kerepesi temetőben van ( parcella2-3-24 ) . Műve Mexico felvidéke élet és kórtani tekintetben . Budapest , Jegyzetek Források Fővárosi Levéltár : anyakönyvek , közjegyzői okiratok végrendeletek , Semmelweis Orvosegyetem Levéltára : Egyetemi anyakönyvek , vizsgajegyzőkönyvek Szögi László Bp. -Budai pesti óbudai diákok külföldi egyetemi tanulása I.old/447 számon Budapesti Közlöny évfolyamai Fővárosi közgyűlés jegyzőkönyveimájus.24./903 sz . Venkovits Balázs : „ A császárságnak buknia kellett”tanulmány\.old . Vasárnapi Ujság ( hetilap, 1921 ) évfolyamai Budapesti Hírlap évfolyamai Turisták lapja évfolyamai , Természettudományi közlöny évfolyamai Orvosi Hetilap évfolyama Főváros lapokjúnius szám Girókúti Képes naptáraév.és old . További információk Sírja a Kerepesi temetőben 1834-ben született személyek 1904-ben elhunyt személyek Magyar orvosok