Szegő Gizi
Szegő Gizi, születési nevén Schlesinger Gizella (Závada, Nógrád vármegye, 1902. november 20. – Budapest, 1985. augusztus 2.) magyar grafikus, karikaturista.

Életrajza 
Szegő Sándor (1863–1938) és Blau Eszter (1874–1960) gyermekeként született. Az Iparművészeti Főiskola grafikai szakosztályán tanult, majd 1930 és 1932 között Párizsban dolgozott mint alkalmazott grafikus. Aloysius Bertrand Gaspard de la Nuit című könyvéhez készített illusztrációkat. 1932-től 1934-ig Algériában, Oránban tartózkodott, ahol karikatúrarajzolással kezdett el foglalkozni. 1934-ben visszatért Magyarországra, divatlapoknak rajzolt és festett ruhaterveket, majd 1945-től a Ludas Matyi című lap alapítója, illetve belső munkatársa volt. A kezdeti időszakban sok címlapot rajzolt. Ezek általában mozgósító, agitáló jellegű és témájú alkotások voltak, a humor kevésbé volt rájuk jellemző. A témái között szerepelt például a silózás, a betakarítás, szemveszteség a búzatáblákban, az ipari tanulók képzése stb. Főként gyerekek és fiatalok szerepeltek konvencionális rajzain – közkedvelt sorozata „A Legifjabbak Szabad Szagszervezete” –, de voltak politikai karikatúrái is. Külsősként publikálási lehetőséget kapott még: a Nők Lapja, Film Színház Muzsika, Ország-világ, Magyar Ifjúság című lapokban és több megyei újságban is. Finom humorral előadott rajzait, karikatúráit rendszeresen közölte a Pest Megyei Hírlap és a Népszabadság is. A karikaturisták között viszonylag kevés hölgyet találunk, de akárcsak Vasvári Anna, Szegő Gizi is gyakran rajzolt női témákról. Ezek általában különféle alkalmi kiadványokban (Plajbász és Paróka, Tollasbál, BÚÉK) jelentek meg. Nyugdíjasként is foglalkoztatták a Ludas Matyinál.

Szignója: „gis” volt.

Díjai, elismerései
Szocialista Kultúráért Érem (1955)
Ezüstgerely díj (1964)
Aranytoll (1980)

Válogatott csoportos kiállításai 
 1950. – I. Magyar Képzőművészeti kiállítás, Műcsarnok, Budapest
 1951. – III. Magyar Karikatúra Kiállítás, Műcsarnok, Budapest
 1968. – V. Országos Karikatúra Kiállítás, Műcsarnok, Budapest

Fontosabb könyvei illusztrációival  
 Paprika. Antológia. (London, 1959)
 A békéért (karikatúra)
 Keszthelyi Zoltán: Repülő levélke (Országos Béketanács (Budapest) Leporelló kötés , 12 oldal)

Publikációi

Jegyzetek

Források 
 Humorlexikon, Tarsoly Kiadó, 2001
 

…== További információk ==
 Gyöngy Kálmán: Magyar karikaturisták adat- és szignótára 1848-2007, (Karikaturisták, animációs báb- és rajzfilmesek, illusztrátorok, portrérajzolók), Ábra Kkt., Budapest, 2008
 
 Magyar festők és grafikusok adattára, (a kutató-, föltáró- s gyűjtőmunkát végezte: Seregélyi György),  Szegedi nyomda, 1988 
 

Magyar grafikusok
Magyar karikaturisták
Aranytoll díjasok
1902-ben született személyek
1985-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Szegő Gizi , születési nevén Schlesinger Gizella ( Závada , Nógrád vármegye , november – Budapest , augusztus ) magyar grafikus , karikaturista . Életrajza Szegő Sándor1938 ) és Blau Eszter1960 ) gyermekeként született . Az Iparművészeti Főiskola grafikai szakosztályán tanult , majdésközött Párizsban dolgozott mint alkalmazott grafikus . Aloysius Bertrand Gaspard de la Nuit című könyvéhez készített illusztrációkat.tőlig Algériában , Oránban tartózkodott , ahol karikatúrarajzolással kezdett el foglalkozni.ben visszatért Magyarországra , divatlapoknak rajzolt és festett ruhaterveket , majdtől a Ludas Matyi című lap alapítója , illetve belső munkatársa volt . A kezdeti időszakban sok címlapot rajzolt . Ezek általában mozgósító , agitáló jellegű és témájú alkotások voltak , a humor kevésbé volt rájuk jellemző . A témái között szerepelt például a silózás , a betakarítás , szemveszteség a búzatáblákban , az ipari tanulók képzése stb . Főként gyerekek és fiatalok szerepeltek konvencionális rajzain – közkedvelt sorozata „ A Legifjabbak Szabad Szagszervezete” – , de voltak politikai karikatúrái is . Külsősként publikálási lehetőséget kapott még : a Nők Lapja , Film Színház Muzsika , Ország-világ , Magyar Ifjúság című lapokban és több megyei újságban is . Finom humorral előadott rajzait , karikatúráit rendszeresen közölte a Pest Megyei Hírlap és a Népszabadság is . A karikaturisták között viszonylag kevés hölgyet találunk , de akárcsak Vasvári Anna , Szegő Gizi is gyakran rajzolt női témákról . Ezek általában különféle alkalmi kiadványokban ( Plajbász és Paróka , Tollasbál , BÚÉK ) jelentek meg . Nyugdíjasként is foglalkoztatták a Ludas Matyinál . Szignója : „ gis” volt . Díjai , elismerései Szocialista Kultúráért Érem Ezüstgerely díj Aranytoll Válogatott csoportos kiállításai – I. Magyar Képzőművészeti kiállítás , Műcsarnok , Budapest – III. Magyar Karikatúra Kiállítás , Műcsarnok , Budapest – V . Országos Karikatúra Kiállítás , Műcsarnok , Budapest Fontosabb könyvei illusztrációival Paprika . Antológia . ( London , A békéért ( karikatúra ) Keszthelyi Zoltán : Repülő levélke ( Országos Béketanács ( Budapest ) Leporelló kötés, oldal ) Publikációi Jegyzetek Források Humorlexikon , Tarsoly Kiadó , …== További információk == Gyöngy Kálmán : Magyar karikaturisták adat- és szignótára ( Karikaturisták , animációs báb- és rajzfilmesek , illusztrátorok , portrérajzolók ) , Ábra Kkt . , Budapest , Magyar festők és grafikusok adattára , ( a kutató- , föltáró- s gyűjtőmunkát végezte : Seregélyi György ) , Szegedi nyomda , Magyar grafikusok Magyar karikaturisták Aranytoll díjasok 1902-ben született személyek 1985-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek