Brusje
Brusje falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Hvarhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 35 km-re délre, Hvar városától légvonalban 4, közúton 9 km-re északkeletre, a Hvar-sziget nyugati részén fekszik. Szétszórt szerkezetű település, egyes településrészei a Malo Bonda, Velo Bonda, Mandrač, Priko és Glavica neveket viselik. 30,2 hektáros területéből 14,4 hektár a beépített, 15,8 hektár a beépítetlen rész. A talaj a sziget többi részéhez hasonlóan karsztos mészkő és dolomit.

Története 
Brusje a 16. században keletkezett pásztorkunyhókból álló kis pásztorfaluként. A szomszédos Velo és Malo Grabljéval együtt évszázadokig Hvar elővárosának számított. Lakói a hvari plébániához tartoztak, melyet a hvari plébánia anyakönyvei is igazolnak. Kezdetben a hvari Szent Rókus templom szolgált a brusjaiak templomaként, melyet ezért brusjai templomnak is neveztek. 1676-ban felépítették a Szent György templomot, melyet a lakosság növekvő száma miatt 1731-ben és 1793-ban is bővíteni kellett. A helyi temető 1826-ban létesült. Brusje a többi hvari településsel együtt a Velencei Köztársasághoz tartozott. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. A 19. század elején kisebb és nagyobb házcsoportokból állt, melyek általában egy családhoz tartoztak. A házcsoportokat mezőgazdasági területek, legelők szegélyezték és utak kötötték össze. A település északi részén haladt át a Hvar városát Stari Graddal összekötő út. A falu magasabban fekvő déli részén állt a templom. A szétszórt jellegű településekhez hasonlóan Brusjénak sem volt központi közösségi része, ahova az emberek összegyűltek volna. Az élet az egyes házcsoportokon belül zajlott. Szabadon álló házak csak a század végén kezdtek el épülni. 1900-ban még ezer fölött volt a lakosság száma. A 20. század elején kezdődő tömeges kivándorlás miatt egyre több ház maradt üresen. A település 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1991 óta a független Horvátország része. 2011-ben a településnek már csak 194 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Házainak mintegy fele ma is elhagyatottan, romosan áll.

Népesség

Nevezetességei  
Szent György tiszteletére szentelt temploma 1676-ban épült. 1731-ben és 1793-ban bővítették, legutóbbi megújítása 2010-ben történt. A felújított templomot az új oltárral 2014. április 28-án szentelte fel Slobodan Štambuk hvar-brač-visi püspök. Az új oltárba boldog Ivan Merz ereklyéit építették be, a jobb oldali mellékoltáron életnagyságú szobra áll és az ő nevét viseli a templom előtti tér is. A templom kőből épített egyhajós épület, bejárata felett a sárkányölő Szent György szobrával, felette rózsaablakkal, az oromzaton három harang számára kialakított harangtoronnyal. A templom melletti régi temető a 19. században létesült. Köritőfalába néhány gótikus és reneszánsz síremlék van befalazva.

Gazdaság 
A helyi  gazdaság alapja a mezőgazdaság, melynek fő terményei a levendula és a dalmátvirág.

Híres emberek 
Brusjén született, vagy innen elszármazott hírességek:
 Lucija Rudan írónő
 Mate Hraste nyelvtudós
 Sibe Miličić író
 Ivo Dulčić festőművész

Jegyzetek

Források 
Hvar város hivatalos oldala 
Hvar turisztikai egyesületének honlapja

További információk 
Visko Dulčić: Prilozi povijesti Brusja u 16. stoljeću  Zagreb, 1977.  
 Brusje rendezési terve 
Cikk a templom felszenteléséről  

Hvar települései
Brusje falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Hvarhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalbankm-re délre , Hvar városától légvonalban közútonkm-re északkeletre , a Hvar-sziget nyugati részén fekszik . Szétszórt szerkezetű település , egyes településrészei a Malo Bonda , Velo Bonda , Mandrač , Priko és Glavica neveket viselik.2 hektáros területéből4 hektár a beépített,8 hektár a beépítetlen rész . A talaj a sziget többi részéhez hasonlóan karsztos mészkő és dolomit . Története Brusje a században keletkezett pásztorkunyhókból álló kis pásztorfaluként . A szomszédos Velo és Malo Grabljéval együtt évszázadokig Hvar elővárosának számított . Lakói a hvari plébániához tartoztak , melyet a hvari plébánia anyakönyvei is igazolnak . Kezdetben a hvari Szent Rókus templom szolgált a brusjaiak templomaként , melyet ezért brusjai templomnak is neveztek.ban felépítették a Szent György templomot , melyet a lakosság növekvő száma miattben ésban is bővíteni kellett . A helyi temetőban létesült . Brusje a többi hvari településsel együtt a Velencei Köztársasághoz tartozott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett . A század elején kisebb és nagyobb házcsoportokból állt , melyek általában egy családhoz tartoztak . A házcsoportokat mezőgazdasági területek , legelők szegélyezték és utak kötötték össze . A település északi részén haladt át a Hvar városát Stari Graddal összekötő út . A falu magasabban fekvő déli részén állt a templom . A szétszórt jellegű településekhez hasonlóan Brusjénak sem volt központi közösségi része , ahova az emberek összegyűltek volna . Az élet az egyes házcsoportokon belül zajlott . Szabadon álló házak csak a század végén kezdtek el épülni.ban még ezer fölött volt a lakosság száma . A század elején kezdődő tömeges kivándorlás miatt egyre több ház maradt üresen . A településban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett.óta a független Horvátország része.ben a településnek már csaklakosa volt , akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak . Házainak mintegy fele ma is elhagyatottan , romosan áll . Népesség Nevezetességei Szent György tiszteletére szentelt templomaban épült.ben ésban bővítették , legutóbbi megújításaben történt . A felújított templomot az új oltárral áprilisán szentelte fel Slobodan Štambuk hvar-brač-visi püspök . Az új oltárba boldog Ivan Merz ereklyéit építették be , a jobb oldali mellékoltáron életnagyságú szobra áll és az ő nevét viseli a templom előtti tér is . A templom kőből épített egyhajós épület , bejárata felett a sárkányölő Szent György szobrával , felette rózsaablakkal , az oromzaton három harang számára kialakított harangtoronnyal . A templom melletti régi temető a században létesült . Köritőfalába néhány gótikus és reneszánsz síremlék van befalazva . Gazdaság A helyi gazdaság alapja a mezőgazdaság , melynek fő terményei a levendula és a dalmátvirág . Híres emberek Brusjén született , vagy innen elszármazott hírességek : Lucija Rudan írónő Mate Hraste nyelvtudós Sibe Miličić író Ivo Dulčić festőművész Jegyzetek Források Hvar város hivatalos oldala Hvar turisztikai egyesületének honlapja További információk Visko Dulčić : Prilozi povijesti Brusja u stoljeću Zagreb, Brusje rendezési terve Cikk a templom felszenteléséről Hvar települései