Jan Ruff O’Herne
Jan Ruff O’Herne (Bandung, 1923. január 18. – Adelaide, 2019. augusztus 19.) holland–ausztrál emberjogi aktivista, aki a háborúk alatt folyó nemi erőszak elleni beszédeiről és kampányairól vált ismertté. A második világháború idején O’ Herne egyike volt azon úgynevezett vigasznőknek, akiket szexuális rabszolgaságra kényszerített a japán császári hadsereg. Ötven évvel a háború vége után O’ Herne úgy döntött, hogy nyilvánosan felszólalva hivatalos bocsánatkérést követel a japán kormánytól, megvilágítva ezzel a többi szexuális rabszolga sorsát.

Életrajza 
O’Herne 1923-ban Holland Kelet-Indiában született, az egykori Holland Birodalom délkelet-ázsiai kolóniájában. Holland Kelet-India japán megszállása idején O’Herne-t és több ezer holland nőt tartottak fogva használaton kívüli laktanyákban. 1944. február 26-án, O’Herne-t és hat fiatal nőt japán tisztek elvittek egy régi gyarmati házba Selarangba, amelyet katonai bordélyházzá alakítottak. Az első napjukon fotókat készítettek a nőkről, melyeket nyilvánosan mutogattak a fogadóhelyiségben. A következő négy hónapban a nőket többször megerőszakolták és megverték. Rövid idővel a második világháború vége előtt egy nyugat-jávai táborba költöztették őket, ahol újra találkozhattak a családjukkal. A japán hadsereg figyelmeztette őket, ha elmondják valakinek, hogy mi történt velük, megölik őket és a családjukat is. 1946-ban O’Herne összeházasodott Tom Ruffal, a brit hadsereg egykori tagjával. 1960-ban Ausztráliába emigráltak.

Politikai tevékenysége 
A háború utáni évtizedekben O’Herne nem beszélt a vele történtekről egészen 1992-ig, amikor is három koreai, szexuális rabszolgaként tartott asszony bocsánatkérést és kártérítést követelt a japán kormánytól. Ezen nők tettein felbuzdulva O’Herne is úgy döntött felszólal a történteket illetően. 1994-ben O’Herne kiadta a személyes emlékiratait “Ötven év hallgatás” címmel, amiben arról a küzdelemről ír, amit egy háború alatt megerőszakolt nőként titokban kellett tartania. 2001 szeptemberében a holland kormány kitüntette az Oránia-Nassau-rend lovagi fokozatával, elismerésül a „vigasznőkért” való fellépéséért.

Az Egyesült Államokbeli kongresszusi meghallgatása 
2007. február 15-én O’Herne megjelent az Egyesült Államok Képviselőháza előtt is a “Vigasznők emberi jogainak védelme” c. kongresszusi meghallgatás tagjaként.

Idézet 
“Sok történet szól arról a horrorról, brutalitásról, szenvedésről és éhezésről, amit a holland nőknek a japán fogolytáborokban el kellett szenvedniük. De egy részlet mindig kimaradt, mégpedig az emberi jogok bemocskolásának legszégyentelenebb története, amit a japánok a II. világháború alatt követtek el: A „vigasznők” (“jugun ianfu”) története, akiket akaratuk ellenére kényszerítettek arra, hogy szexuális szolgáltatásokat nyújtsanak a japán hadsereg tagjainak…Én már megbocsájtottam a japánoknak azért, amit velem tettek, de elfelejteni sosem fogom. Ötven éven keresztül ezen „vigasznők” hallgatásba burkolóztak; de az életük szégyenben telt, mert bemocskoltnak érezték magukat. 50 évnek kellett eltelnie ahhoz, hogy ezen nők tönkretett élete emberjogi problémává váljon.” 
Részlet O’Herne 2007-es nyilatkozatából az Egyesült Államok Kongresszusának meghallgatásán

Könyv 
 Ruff-O'Herne, Jan (1994). Fifty years of silence. Sydney: Editions Tom Thompson

Esszék és fejezetek 
 Ruff-O'Herne, Jan (2005). "Fifty years of silence : cry of the raped". In Durham, Helen and Tracey Gurd (eds). Listening to the silences : women and war. Leiden: Martinus Nijhoff. pp. 3–8.
 – (2014). "Fifty years of silence : cry of the raped" (PDF). International Humanitarian Law Magazine (2): 6–7. Hozzáférés ideje: 2015-09-18. Abridged version of Ruff-O'Herne (2005).

Jegyzetek

Hivatkozások 
 Pearce, Suzannah (2007). Who's who in Australia. Herald and Weekly Times. p. 1788. 
 "Dutch honour rape victim". The Catholic Weekly. Hozzáférés ideje: 12 September 2013
 "Comfort women". Australian War Memorial. Hozzáférés ideje: 12 September 2013
 "Statement of Jan Ruff O’Herne AO". U.S. House of Representatives. Hozzáférés ideje: 12 September 2013

1923-ban született személyek
2019-ben elhunyt személyek
Holland nők
Ausztrál nők
Emberjogi aktivisták
Jan Ruff O’Herne ( Bandung , január – Adelaide , augusztus ) holland–ausztrál emberjogi aktivista , aki a háborúk alatt folyó nemi erőszak elleni beszédeiről és kampányairól vált ismertté . A második világháború idején O’ Herne egyike volt azon úgynevezett vigasznőknek , akiket szexuális rabszolgaságra kényszerített a japán császári hadsereg . Ötven évvel a háború vége után O’ Herne úgy döntött , hogy nyilvánosan felszólalva hivatalos bocsánatkérést követel a japán kormánytól , megvilágítva ezzel a többi szexuális rabszolga sorsát . Életrajza O’Herneban Holland Kelet-Indiában született , az egykori Holland Birodalom délkelet-ázsiai kolóniájában . Holland Kelet-India japán megszállása idején O’Herne-t és több ezer holland nőt tartottak fogva használaton kívüli laktanyákban . februárán , O’Herne-t és hat fiatal nőt japán tisztek elvittek egy régi gyarmati házba Selarangba , amelyet katonai bordélyházzá alakítottak . Az első napjukon fotókat készítettek a nőkről , melyeket nyilvánosan mutogattak a fogadóhelyiségben . A következő négy hónapban a nőket többször megerőszakolták és megverték . Rövid idővel a második világháború vége előtt egy nyugat-jávai táborba költöztették őket , ahol újra találkozhattak a családjukkal . A japán hadsereg figyelmeztette őket , ha elmondják valakinek , hogy mi történt velük , megölik őket és a családjukat is.ban O’Herne összeházasodott Tom Ruffal , a brit hadsereg egykori tagjával.ban Ausztráliába emigráltak . Politikai tevékenysége A háború utáni évtizedekben O’Herne nem beszélt a vele történtekről egészenig , amikor is három koreai , szexuális rabszolgaként tartott asszony bocsánatkérést és kártérítést követelt a japán kormánytól . Ezen nők tettein felbuzdulva O’Herne is úgy döntött felszólal a történteket illetően.ben O’Herne kiadta a személyes emlékiratait “Ötven év hallgatás” címmel , amiben arról a küzdelemről ír , amit egy háború alatt megerőszakolt nőként titokban kellett tartania.szeptember ében a holland kormány kitüntette az Oránia-Nassau-rend lovagi fokozatával , elismerésül a „ vigasznőkért” való fellépéséért . Az Egyesült Államokbeli kongresszusi meghallgatása 2007. februárén O’Herne megjelent az Egyesült Államok Képviselőháza előtt is a “Vigasznők emberi jogainak védelme” c. kongresszusi meghallgatás tagjaként . Idézet “Sok történet szól arról a horrorról , brutalitásról , szenvedésről és éhezésről , amit a holland nőknek a japán fogolytáborokban el kellett szenvedniük . De egy részlet mindig kimaradt , mégpedig az emberi jogok bemocskolásának legszégyentelenebb története , amit a japánok a II. világháború alatt követtek el : A „ vigasznők” ( “jugun ianfu” ) története , akiket akaratuk ellenére kényszerítettek arra , hogy szexuális szolgáltatásokat nyújtsanak a japán hadsereg tagjainak…Én már megbocsájtottam a japánoknak azért , amit velem tettek , de elfelejteni sosem fogom . Ötven éven keresztül ezen „ vigasznők” hallgatásba burkolóztak ; de az életük szégyenben telt , mert bemocskoltnak érezték magukat.évnek kellett eltelnie ahhoz , hogy ezen nők tönkretett élete emberjogi problémává váljon.” Részlet O’Hernees nyilatkozatából az Egyesült Államok Kongresszusának meghallgatásán Könyv Ruff-O'Herne , Jan Fifty years of silence . Sydney : Editions Tom Thompson Esszék és fejezetek Ruff-O'Herne , Jan " Fifty years of silence \ : cry of the raped " . In Durham , Helen and Tracey Gurd ( eds ) . Listening to the silences \ : women and war . Leiden : Martinus Nijhoff . pp. 3–8. – " Fifty years of silence \ : cry of the raped " ( PDF ) . International Humanitarian Law Magazine7. Hozzáférés ideje : 18. Abridged version of Ruff-O'Herne Jegyzetek Hivatkozások Pearce , Suzannah Who's who in Australia . Herald and Weekly Times . p. 1788. " Dutch honour rape victim " . The Catholic Weekly . Hozzáférés ideje : September " Comfort women " . Australian War Memorial . Hozzáférés ideje : September " Statement of Jan Ruff O’Herne AO " . U.S. House of Representatives . Hozzáférés ideje : September 1923-ban született személyek 2019-ben elhunyt személyek Holland nők Ausztrál nők Emberjogi aktivisták