Bengália
Bengál vagy Bengália (bengáli: বাংলা Bangla; বঙ্গ Bongo) történelmi, kulturális és földrajzi régió Dél-Ázsiában, az indiai szubkontinensen. A Bengáli-öböl északi partján, India ÉK-i részén Nyugat-Bengál államot és a független Bangladest foglalja magába. Tágabb értelemben az indiai Bihar, Jharkhand, Tripura és Orissa államok egy részét is hozzáveszik.

Az Indiai Köztársaság megalakulása idején Bengált, melynek viszálykodó hindu és muszlim lakossága állandó tűzfészket jelentett, 1947-ben Kelet- és Nyugat-Bengálra osztották. Az utóbbi az Indiai Köztársaság része lett, az előbbit pedig Pakisztán akkori keleti szárnyához csatolták. Ebből alakult meg 1971-ben a Bangladesi Népi Köztársaság.

Demográfia 
Népsűrűsége igen magas: több mint  fő/km². Becsült lakossága 2016 elején kb. 265 millió fő; ebből Nyugat-Bengálban kb. 95 millió, Bangladesben mintegy 170 millió fő.

A lakosság zöme az indoiráni nyelvekhez tartozó bengáli nyelvet beszéli. A bengáliak Hátsó-Indiából származnak, akik az árjákkal keveredtek.

Földrajz 
Mint földrajzi fogalom az Alsó-Gangesz vidékét foglalja magában. Déli, keleti és ÉK-i szegélyeit kivéve sík terület, ahol alig akad egy-egy bucka. Területének jelentős része csak pár méterrel emelkedik a tengerszint fölé. Többnyire a Gangesz és Brahmapatra folyók (Bangladesben Dzsamuna néven) által alkotott deltából áll. A további nagyobb folyók: a Meghna, a Pauar, a Kankai, a Mahanada, a Tangun, a Parnababa, Attri, Karatia, a Tiszta. E folyók egymással, továbbá a Gangesszel és Brahmaputrával mellék- és oldalágakkal összeköttetésben vannak és együtt folyóvizek óriási útvesztőjét alkotják, az esős évszakban pedig egész környéküket elöntik. Számos folyóág a torkolattól számítva 80–100 km távolságig tengerjáró hajókkal is hajózható.
A Bengáli-öbölnél elterülő Szundarbansz nagy része áthatolhatatlan, iszapos, mangrovés terület.

Területe kb.  km², ebből India területén Nyugat-Bengál állam  km², Banglades pedig  km².

Éghajlat 
Éghajlata trópusi monszun. Az enyhe, tavaszias "tél" decembertől februárig tart, a forró, párás nyár márciustól júniusig. A meleg és esős monszun-évszak májustól októberig tart, többnyire ekkor öntik el környéküket a folyók is. Kisebb esők késő ősszel is esnek. Decembertől februárig van az úgynevezett hűvös, száraz évszak. A nagy nedvesség és meleg Bengálban buja növényzetet teremt.

Mezőgazdaság 
A fő mezőgazdasági termény a rizs és a juta. Előbbit kétszer is aratják egy évben. További fő termény a cukornád; a magasabb vidékeken még bőven terem a búza és a köles. Termesztenek ezenkívül pamutot, indigót, kávét, dohányt, mákot, különböző zöldségeket és fűszernövényeket, szezámot, ricinusnövényt, mangót; és a teát is meghonosították.

Az állattenyésztés a kevés legelő miatt alárendelt jelentőségű.

Főbb városok

Történelem 
lásd még: Banglades történelme

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
Pallas nagylexikona

India földrajza
Banglades földrajza
Bengál vagy Bengália ( bengáli : বাংলা Bangla ; বঙ্গ Bongo ) történelmi , kulturális és földrajzi régió Dél-Ázsiában , az indiai szubkontinensen . A Bengáli-öböl északi partján , India ÉK-i részén Nyugat-Bengál államot és a független Bangladest foglalja magába . Tágabb értelemben az indiai Bihar , Jharkhand , Tripura és Orissa államok egy részét is hozzáveszik . Az Indiai Köztársaság megalakulása idején Bengált , melynek viszálykodó hindu és muszlim lakossága állandó tűzfészket jelentett, ben Kelet- és Nyugat-Bengálra osztották . Az utóbbi az Indiai Köztársaság része lett , az előbbit pedig Pakisztán akkori keleti szárnyához csatolták . Ebből alakult megben a Bangladesi Népi Köztársaság . Demográfia Népsűrűsége igen magas : több mint fő/km² . Becsült lakosságaelején kb.milli ó fő ; ebből Nyugat-Bengálban kb.milli ó, Bangladesben mintegymillió fő . A lakosság zöme az indoiráni nyelvekhez tartozó bengáli nyelvet beszéli . A bengáliak Hátsó-Indiából származnak , akik az árjákkal keveredtek . Földrajz Mint földrajzi fogalom az Alsó-Gangesz vidékét foglalja magában . Déli , keleti és ÉK-i szegélyeit kivéve sík terület , ahol alig akad egy-egy bucka . Területének jelentős része csak pár méterrel emelkedik a tengerszint fölé . Többnyire a Gangesz és Brahmapatra folyók ( Bangladesben Dzsamuna néven ) által alkotott deltából áll . A további nagyobb folyók : a Meghna , a Pauar , a Kankai , a Mahanada , a Tangun , a Parnababa , Attri , Karatia , a Tiszta . E folyók egymással , továbbá a Gangesszel és Brahmaputrával mellék- és oldalágakkal összeköttetésben vannak és együtt folyóvizek óriási útvesztőjét alkotják , az esős évszakban pedig egész környéküket elöntik . Számos folyóág a torkolattól számítva100 km távolságig tengerjáró hajókkal is hajózható . A Bengáli-öbölnél elterülő Szundarbansz nagy része áthatolhatatlan , iszapos , mangrovés terület . Területe kb. km² , ebből India területén Nyugat-Bengál állam km², Banglades pedig km². Éghajlat Éghajlata trópusi monszun . Az enyhe , tavaszias " tél " decembertől februárig tart , a forró , párás nyár márciustól júniusig . A meleg és esős monszun-évszak májustól októberig tart , többnyire ekkor öntik el környéküket a folyók is . Kisebb esők késő ősszel is esnek . Decembertől februárig van az úgynevezett hűvös , száraz évszak . A nagy nedvesség és meleg Bengálban buja növényzetet teremt . Mezőgazdaság A fő mezőgazdasági termény a rizs és a juta . Előbbit kétszer is aratják egy évben . További fő termény a cukornád ; a magasabb vidékeken még bőven terem a búza és a köles . Termesztenek ezenkívül pamutot , indigót , kávét , dohányt , mákot , különböző zöldségeket és fűszernövényeket , szezámot , ricinusnövényt , mangót ; és a teát is meghonosították . Az állattenyésztés a kevés legelő miatt alárendelt jelentőségű . Főbb városok Történelem lásd még : Banglades történelme Jegyzetek Fordítás További információk Pallas nagylexikona India földrajza Banglades földrajza