Karavánszeráj
A karavánszeráj (perzsául کاروانسرا, törökül Kervansaray) olyan útszéli fogadó volt, ahol az utasok megpihenhettek és feltöltődhettek az útjuk során. 
A Közel-Keleten sokszor a török-mongol khan (خان), Bengáliában a katra szót használják. A karavánszerájok támogatták a kereskedelem, információ és emberek áramlását Ázsia, Észak-Afrika és Délkelet-Európa (főként a selyemút) kereskedelmi úthálózata mentén.

Karavánszerájok sűrűn fordultak elő az Óperzsa Birodalom királyi útján. Ez a 2500 kilométer hosszú ókori út Sardistól Susáig húzódott. Nagy városi karavánszerájokat építettek a Grand Trunk Road mentén az Indiai szubkontinensen, főleg Bengália Mughal régiójában.

Etimológia

Karavánszeráj 
A szó egyéb változatai a caravansary, caravansaray, caravanseray és caravansara. A perzsa Kārwānsarā összetett szó,  a Kārwān (karaván) és sara (palota, zárt udvarral rendelkező épület) szavak összevonásával keletkezett, amihez az óperzsa -yi képzőt adták. Itt a "karaván" kereskedők, zarándokok vagy más utazók olyan csoportját jelzi, akik hosszú utat tesznek meg. 

Számos helységnév származik a sarai szóból: például Mughal Serai, Sarai Alamgir és Sarai Rohilla, és rengeteg egyéb hely is az eredeti "palota" jelentés alapján kapta nevét.

Khan 
A perzsa karavánszerájok városon kívüli nagy állomások voltak. A városokban található fogadók kisebbek voltak,  ezeket hívták khan-nak (خان). A Közel-Keleten a "khan" kifejezés két jelentéssel bír, lehet útmenti fogadó vagy városi fogadó. A törökben a han szó utal ezekre. Ugyanezt a szót használják a bosnyák nyelvben, ami az oszmán megszállás idejéből származik.

Építészet 
A karavánszerájokat leggyakrabban egy négyszögletű fal vette körül egyetlen kapuval, ami elég nagy volt, hogy felpakolt állatok és szekerek is átférjenek rajta. Az udvar teteje majdnem mindig nyitott volt, a belső falakon pedig standok, öblök, fülkék és kamrák sorakoztak, a kereskedők, azok szolgái, állatai és az árujuk elhelyezésére.

A karavánszerájok vizet biztosítottak az embereknek és állatoknak ivásra, mosdásra és rituális tisztálkodásra. Néha egészen komplex fürdőkkel rendelkeztek. Az állatok számára takarmányt tartottak, és boltok is üzemeltek, ahol az utazók feltölthették a készleteiket, némelyik bolt vásárolt is az utazó kereskedők árukészletéből.

Jegyzetek 

Szálláshelytípusok
Iszlám építészet
Selyemút
A karavánszeráj ( perzsául کاروانسرا , törökül Kervansaray ) olyan útszéli fogadó volt , ahol az utasok megpihenhettek és feltöltődhettek az útjuk során . A Közel-Keleten sokszor a török-mongol khan ( خان ) , Bengáliában a katra szót használják . A karavánszerájok támogatták a kereskedelem , információ és emberek áramlását Ázsia , Észak-Afrika és Délkelet-Európa ( főként a selyemút ) kereskedelmi úthálózata mentén . Karavánszerájok sűrűn fordultak elő az Óperzsa Birodalom királyi útján . Ez akilométer hosszú ókori út Sardistól Susáig húzódott . Nagy városi karavánszerájokat építettek a Grand Trunk Road mentén az Indiai szubkontinensen , főleg Bengália Mughal régiójában . Etimológia Karavánszeráj A szó egyéb változatai a caravansary , caravansaray , caravanseray és caravansara . A perzsa Kārwānsarā összetett szó , a Kārwān ( karaván ) és sara ( palota , zárt udvarral rendelkező épület ) szavak összevonásával keletkezett , amihez az óperzsa -yi képzőt adták . Itt a " karaván " kereskedők , zarándokok vagy más utazók olyan csoportját jelzi , akik hosszú utat tesznek meg . Számos helységnév származik a sarai szóból : például Mughal Serai , Sarai Alamgir és Sarai Rohilla , és rengeteg egyéb hely is az eredeti " palota " jelentés alapján kapta nevét . Khan A perzsa karavánszerájok városon kívüli nagy állomások voltak . A városokban található fogadók kisebbek voltak , ezeket hívták khan-nak ( خان ) . A Közel-Keleten a " khan " kifejezés két jelentéssel bír , lehet útmenti fogadó vagy városi fogadó . A törökben a han szó utal ezekre . Ugyanezt a szót használják a bosnyák nyelvben , ami az oszmán megszállás idejéből származik . Építészet A karavánszerájokat leggyakrabban egy négyszögletű fal vette körül egyetlen kapuval , ami elég nagy volt , hogy felpakolt állatok és szekerek is átférjenek rajta . Az udvar teteje majdnem mindig nyitott volt , a belső falakon pedig standok , öblök , fülkék és kamrák sorakoztak , a kereskedők , azok szolgái , állatai és az árujuk elhelyezésére . A karavánszerájok vizet biztosítottak az embereknek és állatoknak ivásra , mosdásra és rituális tisztálkodásra . Néha egészen komplex fürdőkkel rendelkeztek . Az állatok számára takarmányt tartottak , és boltok is üzemeltek , ahol az utazók feltölthették a készleteiket , némelyik bolt vásárolt is az utazó kereskedők árukészletéből . Jegyzetek Szálláshelytípusok Iszlám építészet Selyemút