2016-os szlovákiai parlamenti választás
2016. március 5-én, szombaton parlamenti választást tartottak Szlovákiában.

Előzmények 
A választás időpontját 2015. november 12-én jelentette be Peter Pellegrini, a parlament elnöke. A kampány 2015. november 12-én vette kezdetét. A pártok 2015. december 6-án éjfélig adhatták le képviselő-jelölti listájukat.

Választási rendszer 
A választás egyfordulós és arányos, egész ország egy körzetnek számít. Az emberek pártlistákra szavaznak. A pártoknak és pártkoalícióknak legkésőbb 90 nappal a választások előtt le kell adniuk a listájukat a választási bizottság jegyzőjének. A bejutási küszöb az önállóan induló pártoknak 5%, 2 vagy 3 pártból álló pártszövetségeknek 7%, 4 vagy több pártból álló pártszövetségeknek 10%. Állami támogatásban később a legalább 3%-ot elérő pártok részesülnek.

A választáson való induláshoz a pártoknak letétbe kell helyezniük 17 000 eurót. A pártok 3 millió eurót költhetnek a kampányra, melyről transzparens számlát kell vezetniük.

A választáson preferenciális szavazás folyik, azaz a választók rangsorolják a jelölteket. A pártlisták közül egyet kell kiválasztani, és azon legfeljebb négy nevet be lehet karikázni. Ha valamelyik jelölt nevét legalább az összes pártszavazat 3%-át elérő számú választó bekarikázta, akkor az illető a saját pártja listájának az elejére ugrik. Több előreugró jelölt esetén a kapott karikák száma alapján állítanak fel sorrendet. Ha nem szerepelnek karikák a szavazólapon, akkor az automatikusan a lista első 4 jelöltjéhez számít. A pártlistára leadott szavazat akkor is érvényes, ha a karikázást elrontja a szavazó.

Összesen 150 mandátumot osztanak szét. A szlovákiai alkotmány módosításához a parlament háromötödös többsége kell, azaz legalább 90 képviselő.

Induló pártok 
22 párt és 1 pártkoalíció jelentette be indulási szándékát.

Az OĽANO és a NOVA közös listán, de az alacsonyabb bejutási küszöb miatt nem koalícióban indult. A HZDS nem volt hajlandó a kaució kifizetésére, ezért nem indult.

Közvélemény-kutatási adatok 
Az egyes pártok támogatottsága és a várható részvétel százalékban.

Kampány 
A választások előtt főleg a pedagógusok sztrájkja, az egészségügyi béremelés és a kormánypárt, a Smer–SD korrupciós ügyei adták a főbb vitatémákat. A migrációs válság csak kis súlyt kapott.

Részvétel 

Öt polgár közül három ment el szavazni

A 4,4 millió szavazásra jogosult polgárból 2,6 millió vett részt a választásokon (60%), közülük negyvenezer szavazott érvénytelenül (1,5%). Nagyjából ugyanannyian szavaztak mint négy évvel korábban (+0,71%p). 

A nyolc szlovákiai kerület (kraj) között eltérő volt a választói kedv. A legmagasabb szavazási hajlnadóság a pozsonyi kerületben (66%), míg a legalacsonyabb a kassaiban volt (53%).

Eredmények

Választási térképek

Politikai következmények 

A választási eredmény mindenkit meglepett, mert a közvélemény-kutatások mást jósoltak. Meglepetés volt a Smer és a Háló rossz szereplése, a KDH kiesése, a SaS második helye, Boris Kollár három hónappal korábban alakult pártjának és a szélsőjobboldali Marián Kotleba-féle pártnak a bejutása. Nem csak a politikusok, de a választók majdnem fele sem volt elégedett az eredményekkel.

A választást az addig egyedül kormányzó Irány – Szociáldemokrácia nyerte, de nem szerzett elég mandátumot a többséghez, ezért koalíciókötésre kényszerült a Szlovák Nemzeti Párttal, a Most–Híddal és a Hálóval. A miniszterelnök ismét Robert Fico lett, a négy párt miniszterjelöltjeiből pedig 2016. március 23-án megalakult a harmadik Fico-kormány. A kormánykoalíciót ideológiailag egészen különböző pártok alkotják: egy szociáldemokrata, egy szlovák nacionalista, egy kereszténydemokrata magyar-szlovák vegyespárt, és egy kis gazdasági liberális párt.

Andrej Danko, a négy év után a parlamentbe visszakerült SNS elnöke lett a szlovákiai parlament elnöke. Alelnökök: Bugár Béla, a Most–Híd elnöke, Andrej Hrnčiar (Háló), Turócszentmárton addigi polgármestere, Martin Glváč (Smer–SD) és Lucia Nicholsonová (SaS).

A Háló, amely a második Fico-kormány korrupciós ügyeire koncentrálta kampányát, meggyengült a koalíciókötés miatt: több vezetője csalódott, hogy az ígéretekkel szemben Fico mellé álltak, és kilépett a pártból. Ugyancsak a koalíciókötés miatt lépett ki a Most-Hídból Simon Zsolt alelnök.

A gyenge választási eredmény miatt lemondott Berényi József, az MKP elnöke, később pedig a párt egész elnöksége.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 A választások hivatalos honlapja 
 Közvélemény-kutatási eredmények grafikonon ábrázolva – Teraz.sk 
 A választási eredmények interaktív térképen – Denník N

Szlovákia politikai élete
Szlovakiaiparlamenti
2016. márciusén , szombaton parlamenti választást tartottak Szlovákiában . Előzmények A választás időpontját novemberén jelentette be Peter Pellegrini , a parlament elnöke . A kampány novemberén vette kezdetét . A pártok decemberán éjfélig adhatták le képviselő-jelölti listájukat . Választási rendszer A választás egyfordulós és arányos , egész ország egy körzetnek számít . Az emberek pártlistákra szavaznak . A pártoknak és pártkoalícióknak legkésőbbnappal a választások előtt le kell adniuk a listájukat a választási bizottság jegyzőjének . A bejutási küszöb az önállóan induló pártoknak, vagypártból álló pártszövetségeknek, vagy több pártból álló pártszövetségeknek . Állami támogatásban később a legalább-ot elérő pártok részesülnek . A választáson való induláshoz a pártoknak letétbe kell helyezniük000 eurót . A pártokmillió eurót költhetnek a kampányra , melyről transzparens számlát kell vezetniük . A választáson preferenciális szavazás folyik , azaz a választók rangsorolják a jelölteket . A pártlisták közül egyet kell kiválasztani , és azon legfeljebb négy nevet be lehet karikázni . Ha valamelyik jelölt nevét legalább az összes pártszavazat-át elérő számú választó bekarikázta , akkor az illető a saját pártja listájának az elejére ugrik . Több előreugró jelölt esetén a kapott karikák száma alapján állítanak fel sorrendet . Ha nem szerepelnek karikák a szavazólapon , akkor az automatikusan a lista elsőjelöltjéhez számít . A pártlistára leadott szavazat akkor is érvényes , ha a karikázást elrontja a szavazó . Összesenmandátumot osztanak szét . A szlovákiai alkotmány módosításához a parlament háromötödös többsége kell , azaz legalábbképviselő . Induló pártok 22 párt éspártkoalíció jelentette be indulási szándékát . Az OĽANO és a NOVA közös listán , de az alacsonyabb bejutási küszöb miatt nem koalícióban indult . A HZDS nem volt hajlandó a kaució kifizetésére , ezért nem indult . Közvélemény-kutatási adatok Az egyes pártok támogatottsága és a várható részvétel százalékban . Kampány A választások előtt főleg a pedagógusok sztrájkja , az egészségügyi béremelés és a kormánypárt , a Smer–SD korrupciós ügyei adták a főbb vitatémákat . A migrációs válság csak kis súlyt kapott . Részvétel Öt polgár közül három ment el szavazni A4 millió szavazásra jogosult polgárból6 millió vett részt a választásokon ) , közülük negyvenezer szavazott érvénytelenül5 % ) . Nagyjából ugyanannyian szavaztak mint négy évvel korábban ( +0,71%p ) . A nyolc szlovákiai kerület ( kraj ) között eltérő volt a választói kedv . A legmagasabb szavazási hajlnadóság a pozsonyi kerületben ) , míg a legalacsonyabb a kassaiban volt ) . Eredmények Választási térképek Politikai következmények A választási eredmény mindenkit meglepett , mert a közvélemény-kutatások mást jósoltak . Meglepetés volt a Smer és a Háló rossz szereplése , a KDH kiesése , a SaS második helye , Boris Kollár három hónappal korábban alakult pártjának és a szélsőjobboldali Marián Kotleba-féle pártnak a bejutása . Nem csak a politikusok , de a választók majdnem fele sem volt elégedett az eredményekkel . A választást az addig egyedül kormányzó Irány – Szociáldemokrácia nyerte , de nem szerzett elég mandátumot a többséghez , ezért koalíciókötésre kényszerült a Szlovák Nemzeti Párttal , a Most–Híddal és a Hálóval . A miniszterelnök ismét Robert Fico lett , a négy párt miniszterjelöltjeiből pedig márciusán megalakult a harmadik Fico-kormány . A kormánykoalíciót ideológiailag egészen különböző pártok alkotják : egy szociáldemokrata , egy szlovák nacionalista , egy kereszténydemokrata magyar-szlovák vegyespárt , és egy kis gazdasági liberális párt . Andrej Danko , a négy év után a parlamentbe visszakerült SNS elnöke lett a szlovákiai parlament elnöke . Alelnökök : Bugár Béla , a Most–Híd elnöke , Andrej Hrnčiar ( Háló ) , Turócszentmárton addigi polgármestere , Martin Glváč ( Smer–SD ) és Lucia Nicholsonová ( SaS ) . A Háló , amely a második Fico-kormány korrupciós ügyeire koncentrálta kampányát , meggyengült a koalíciókötés miatt : több vezetője csalódott , hogy az ígéretekkel szemben Fico mellé álltak , és kilépett a pártból . Ugyancsak a koalíciókötés miatt lépett ki a Most-Hídból Simon Zsolt alelnök . A gyenge választási eredmény miatt lemondott Berényi József , az MKP elnöke , később pedig a párt egész elnöksége . Jegyzetek Külső hivatkozások A választások hivatalos honlapja Közvélemény-kutatási eredmények grafikonon ábrázolva – Teraz.sk A választási eredmények interaktív térképen – Denník N Szlovákia politikai élete Szlovakiaiparlamenti