Mamlúk
A mamlúk (elavult átírásban: mameluk) arab eredetű szó, jelentése rabszolga. Eredendően török, azon belül leginkább kipcsak és oguz rabszolgák voltak, akiket testőrségként, majd elithadseregként alkalmaztak elsősorban a középkori Egyiptomban. A nagyszámú rabszolga harcos jó ideig nem olvadt be az arab etnikumba, irodalmi szinten például helyi török műveltség alakult ki, ezt nevezzük mamlúk-kipcsak irodalomnak.

Jelentései

 Egyes muszlim uralkodók rendkívül jól képzett, lojális rabszolgatestőrei.
 Keleti fejedelem, testőrség.
 Egyiptomi uralkodó réteg (1250-1517).
 Napóleon egyiptomi testőrségének tagja.
 A Tisza Kálmán-kormányzat feltétlen híve és kiszolgálója.
 A kormány elvtelen, vakon engedelmeskedő híve. A politikai életben Magyarországon főleg a kiegyezés utáni időkben volt divatos. A politikai sajtóban: tagja a szabadelvű pártnak. A kifejezés Magyarországon a 2010-es években újra elterjedt, már pártállástól függetlenül alkalmazzák mint az elvtelen, szolgálatkész és önálló gondolatok nélküli pártkatona szinonimáját. 
 Valamilyen intézményt zokszó és kérdések nélkül kiszolgáló személy.

Történetük 

Már Al Mutasszim kalifa (833-842) 70 ezer emberből álló mameluk sereggel rendelkezett, mely hadseregének java volt. A 13. században Nedsem Eddig (Ejub) egyiptomi szultán a mongoloktól 12 000, Turánból s a Kaukázusból származott hadifoglyot vásárolt, akik harcias tulajdonságaik miatt hírnévnek örvendettek s kikből a mamelukok félelmetes csapatát alkotta.

De amily rettentő volt e csapat az ellenségre nézve, nem kevésbé félelmetessé lőn gyakran tulajdon urainak, a szultánoknak nyugtalan s fékezetlen, zendülésre hajlandó tulajdonságai következtében. Amikor III. Moadham Turán sah 1250-ben IX. Lajos francia királlyal és keresztes vitézeivel egyezséget kötött anélkül, hogy elébb a mamelukok tanácsát meghallgatta volna, az utóbbiak megölték s helyébe soraikból Moosz Ibegh (Eibek) emírt választották szultánnak, ki a mamelukok uralmát Egyiptomban megalapította. A Baharidák dinasztiáját 1382-ben a Bordsitáké követte. Mikor I. Szelim oszmán szultán 1517-ben Egyiptomot elfoglalta, az új tartomány kormányzásával egy török pasát bízott ugyan meg, de amellett kénytelen volt egy 24 mameluk főnökből álló helytartóságot megtűrni, kik azután rövid idő alatt a hatalmat magukhoz ragadták. A 18. század közepe óta a mamelukok nagy számuknál és mérhetetlen gazdaságuknál fogva oly nagy befolyást gyakoroltak az ország közügyeire, hogy a szultán által kinevezett pasák egészen hatalmuk alatt állottak. Minden magasabb vagy jövedelmezőbb hivatalt a mamelukok viseltek s a törökök teljesen háttérbe szorultak. Ali bej alatt (1763–1773) a mamelukok korlátlan urai voltak Egyiptomnak. A mamelukok száma Egyiptomban akkoriban mintegy 10-12 ezerre ment; számukat növelték azok a jövevények, kiket a Kaukázusból hívtak meg időről időre, hogy megritkult soraikat kiegészítsék. I. Napóleon egyiptomi hadjárata végzetessé vált rájuk nézve. Az 1798–99. évi hadjárat végkép megtörte erejüket; miután leghíresebb vezéreik: Ibrahim és Murad bej alatt ismételve megverettek, az 1798. július 21-én a piramisok szomszédságában vívott, emlékezetes ütközet után letették a fegyvert. Napóleon egy szakasz mamelukot a szolgálatába fogadott és magával vitt Franciaországba, hol a császárság megalapításától egész annak bukásáig a császári testőrség egyik festői csapatját alkották. A francia uralom végével a mamelukok Egyiptomban vissza akarták állítani régi befolyásukat, de a török helytartó és későbbi alkirály, Mehemed Ali pasa eréllyel állotta útjukat s meghódolásra kényszerítette a nyugtalan elemet. Hogy pedig a veszélyes zendülőktől végképp megszabaduljon, nagy vendégségre hívta össze a mamlúk törzsfőket, akik közül 470-et hűtlenül lemészároltatott (1811. március 1-jén). Ettől fogva a mamelukok hatalma és befolyásuk végképp eltűnt.

Mameluk íjász vizsga
 
1. feladat:  69 méterre (60 íj távolságra) elhelyezett, 1 méter átmérőjű célt kellett eltalálni, minden vesszővel.

2. feladat:  Szintén 69 méterre 3 vesszőt kellett kilőni, mégpedig úgy, hogy amikor az első éppen becsapódott, a másodiknak már a levegőben kellett lennie, míg a harmadik éppen elhagyta az ideget.

3. feladat: A fent említett táv felénél volt két oszlop, rajtuk 2,5 méteren egy kötél, ami alatt kellett elhaladnia a vesszőnek, ehhez a feladathoz az íjásznak kiváló erőnlétben kellett lennie, hogy a megfelelő erősségű íjat képes legyen használni.

A mameluk vizsgákat később más népek is átvették. A szolakoknak az Oszmán Birodalom szultáni testőrségének is ezeknek a követelményeknek kellett megfelelni.

Mameluk eredetű Korán kézirat
Az Egyiptomi Nemzeti Könyvtár őriz egy 140 darabból álló, rendkívüli fontosságú, egyedi, mameluk eredetű Korán-kéziratgyűjteményt, mely a kolofonadatok és a különféle ajánló sorok alapján a Mameluk Szultánság idejéhez (Kr. u. 1250–1517) köthető. Ebben az időben Kairó volt az iszlám világ kulturális, szellemi és vallási központja. 
A katonai és a polgári elit támogatásával a mameluk szultánok mecseteket, madraszákat, síremlékeket, szentélyeket, szúfi  épületeket, kórházakat építtettek. Ezek gyakran egy komplex épületcsoportban voltak, melyben könyvtár is helyet kapott. Mivel a mamelukok az iszlám könyvművészet nagy mecénásai voltak, ezen intézményeknek, tanulmányozási és oktatási céllal, Korán- és más kéziratokat adományoztak, mely iratok nagy része Kairóban készült, valamint a magánkönyvtáraik gyűjteményeit is folyamatosan gyarapították. 
A fennmaradt kéziratok datálását jelentősen megkönnyítik, a bennük található információk, az eredetükről, a pártfogók személyéről. Gyakran még a kalligráfus vagy az illuminátor nevét is tartalmazzák, vagy az irat keletkezési idejét, a könyvtár, esetleg a tulajdonosok pecsétjét.

Az Egyiptomi Nemzeti Könyvtár mameluk eredetű Korán-kézirat gyűjteménye a világon a legnagyobb ilyen jellegű dokumentum-együttes. Ezek a fajta kéziratok rendkívül ritkák, egyedi kézimunkával készített, pótolhatatlan remekművek. Méretük, díszítettségük, gazdagságuk tekintetében kiválóan tükrözik az iszlám kalligráfia, könyvfestés és könyvkötés fejlődését, nemcsak a mameluk Egyiptomban, hanem az egész iszlám világban, ezért nélkülözhetetlen jelentőséggel bírnak a tudomány számára.
 
Az értékes dokumentumörökséget a kairói székhelyű Thesaurus Islamicus Alapítvány az UNESCO felé 2012-ben terjesztette fel, majd 2013-ban vették fel a Világemlékezet Listára.

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 
 SUDÁR BALÁZS: AZ ÍJÁSZAT TUDOMÁNYÁNAK KÖNYVE Egy XIV. századi mameluk kézikönyv az íjászatról

Kapcsolódó szócikkek 
 Mamlúk Birodalom

Mamlúkok
A mamlúk ( elavult átírásban : mameluk ) arab eredetű szó , jelentése rabszolga . Eredendően török , azon belül leginkább kipcsak és oguz rabszolgák voltak , akiket testőrségként , majd elithadseregként alkalmaztak elsősorban a középkori Egyiptomban . A nagyszámú rabszolga harcos jó ideig nem olvadt be az arab etnikumba , irodalmi szinten például helyi török műveltség alakult ki , ezt nevezzük mamlúk-kipcsak irodalomnak . Jelentései Egyes muszlim uralkodók rendkívül jól képzett , lojális rabszolgatestőrei . Keleti fejedelem , testőrség . Egyiptomi uralkodó réteg Napóleon egyiptomi testőrségének tagja . A Tisza Kálmán-kormányzat feltétlen híve és kiszolgálója . A kormány elvtelen , vakon engedelmeskedő híve . A politikai életben Magyarországon főleg a kiegyezés utáni időkben volt divatos . A politikai sajtóban : tagja a szabadelvű pártnak . A kifejezés Magyarországon aes években újra elterjedt , már pártállástól függetlenül alkalmazzák mint az elvtelen , szolgálatkész és önálló gondolatok nélküli pártkatona szinonimáját . Valamilyen intézményt zokszó és kérdések nélkül kiszolgáló személy . Történetük Már Al Mutasszim kalifa70 ezer emberből álló mameluk sereggel rendelkezett , mely hadseregének java volt . A században Nedsem Eddig ( Ejub ) egyiptomi szultán a mongoloktól000 , Turánból s a Kaukázusból származott hadifoglyot vásárolt , akik harcias tulajdonságaik miatt hírnévnek örvendettek s kikből a mamelukok félelmetes csapatát alkotta . De amily rettentő volt e csapat az ellenségre nézve , nem kevésbé félelmetessé lőn gyakran tulajdon urainak , a szultánoknak nyugtalan s fékezetlen , zendülésre hajlandó tulajdonságai következtében . Amikor III. Moadham Turán sahben IX . Lajos francia királlyal és keresztes vitézeivel egyezséget kötött anélkül , hogy elébb a mamelukok tanácsát meghallgatta volna , az utóbbiak megölték s helyébe soraikból Moosz Ibegh ( Eibek ) emírt választották szultánnak , ki a mamelukok uralmát Egyiptomban megalapította . A Baharidák dinasztiájátben a Bordsitáké követte . Mikor I. Szelim oszmán szultánben Egyiptomot elfoglalta , az új tartomány kormányzásával egy török pasát bízott ugyan meg , de amellett kénytelen volt egymameluk főnökből álló helytartóságot megtűrni , kik azután rövid idő alatt a hatalmat magukhoz ragadták . A század közepe óta a mamelukok nagy számuknál és mérhetetlen gazdaságuknál fogva oly nagy befolyást gyakoroltak az ország közügyeire , hogy a szultán által kinevezett pasák egészen hatalmuk alatt állottak . Minden magasabb vagy jövedelmezőbb hivatalt a mamelukok viseltek s a törökök teljesen háttérbe szorultak . Ali bej alatt1773 ) a mamelukok korlátlan urai voltak Egyiptomnak . A mamelukok száma Egyiptomban akkoriban mintegyezerre ment ; számukat növelték azok a jövevények , kiket a Kaukázusból hívtak meg időről időre , hogy megritkult soraikat kiegészítsék . I. Napóleon egyiptomi hadjárata végzetessé vált rájuk nézve . Az99. évi hadjárat végkép megtörte erejüket ; miután leghíresebb vezéreik : Ibrahim és Murad bej alatt ismételve megverettek , az júliusén a piramisok szomszédságában vívott , emlékezetes ütközet után letették a fegyvert . Napóleon egy szakasz mamelukot a szolgálatába fogadott és magával vitt Franciaországba , hol a császárság megalapításától egész annak bukásáig a császári testőrség egyik festői csapatját alkották . A francia uralom végével a mamelukok Egyiptomban vissza akarták állítani régi befolyásukat , de a török helytartó és későbbi alkirály , Mehemed Ali pasa eréllyel állotta útjukat s meghódolásra kényszerítette a nyugtalan elemet . Hogy pedig a veszélyes zendülőktől végképp megszabaduljon , nagy vendégségre hívta össze a mamlúk törzsfőket , akik közület hűtlenül lemészároltatott márciusjén ) . Ettől fogva a mamelukok hatalma és befolyásuk végképp eltűnt . Mameluk íjász vizsga 1. feladat : méterreíj távolságra ) elhelyezett,méter átmérőjű célt kellett eltalálni , minden vesszővel . 2. feladat : Szinténméterrevesszőt kellett kilőni , mégpedig úgy , hogy amikor az első éppen becsapódott , a másodiknak már a levegőben kellett lennie , míg a harmadik éppen elhagyta az ideget . 3. feladat : A fent említett táv felénél volt két oszlop , rajtuk5 méteren egy kötél , ami alatt kellett elhaladnia a vesszőnek , ehhez a feladathoz az íjásznak kiváló erőnlétben kellett lennie , hogy a megfelelő erősségű íjat képes legyen használni . A mameluk vizsgákat később más népek is átvették . A szolakoknak az Oszmán Birodalom szultáni testőrségének is ezeknek a követelményeknek kellett megfelelni . Mameluk eredetű Korán kézirat Az Egyiptomi Nemzeti Könyvtár őriz egydarabból álló , rendkívüli fontosságú , egyedi , mameluk eredetű Korán-kéziratgyűjteményt , mely a kolofonadatok és a különféle ajánló sorok alapján a Mameluk Szultánság idejéhez ( Kr. u.1517 ) köthető . Ebben az időben Kairó volt az iszlám világ kulturális , szellemi és vallási központja . A katonai és a polgári elit támogatásával a mameluk szultánok mecseteket , madraszákat , síremlékeket , szentélyeket , szúfi épületeket , kórházakat építtettek . Ezek gyakran egy komplex épületcsoportban voltak , melyben könyvtár is helyet kapott . Mivel a mamelukok az iszlám könyvművészet nagy mecénásai voltak , ezen intézményeknek , tanulmányozási és oktatási céllal , Korán- és más kéziratokat adományoztak , mely iratok nagy része Kairóban készült , valamint a magánkönyvtáraik gyűjteményeit is folyamatosan gyarapították . A fennmaradt kéziratok datálását jelentősen megkönnyítik , a bennük található információk , az eredetükről , a pártfogók személyéről . Gyakran még a kalligráfus vagy az illuminátor nevét is tartalmazzák , vagy az irat keletkezési idejét , a könyvtár , esetleg a tulajdonosok pecsétjét . Az Egyiptomi Nemzeti Könyvtár mameluk eredetű Korán-kézirat gyűjteménye a világon a legnagyobb ilyen jellegű dokumentum-együttes . Ezek a fajta kéziratok rendkívül ritkák , egyedi kézimunkával készített , pótolhatatlan remekművek . Méretük , díszítettségük , gazdagságuk tekintetében kiválóan tükrözik az iszlám kalligráfia , könyvfestés és könyvkötés fejlődését , nemcsak a mameluk Egyiptomban , hanem az egész iszlám világban , ezért nélkülözhetetlen jelentőséggel bírnak a tudomány számára . Az értékes dokumentumörökséget a kairói székhelyű Thesaurus Islamicus Alapítvány az UNESCO felében terjesztette fel , majdban vették fel a Világemlékezet Listára . Képgaléria Jegyzetek Források SUDÁR BALÁZS : AZ ÍJÁSZAT TUDOMÁNYÁNA K KÖNYVE Egy XIV. századi mameluk kézikönyv az íjászatról Kapcsolódó szócikkek Mamlúk Birodalom Mamlúkok