Lápi szitakötő
A lápi szitakötő (Leucorrhinia pectoralis) a laposhasú acsák családjába tartozó, Európában és Nyugat-Szibériában elterjedt szitakötőfaj.

Megjelenése 
A lápi szitakötő testhossza 35–45 mm, szárnyfesztávolsága 55–65 mm között van. Homloka fehér, szemei barnák. A hátsó szárny tövében kis fekete folt figyelhető meg. Szárnyjegye fekete. A hímek torának közepe és potroha első szelvényei vörösbarnák. Potroha fekete alapszínű, amin felül szelvényenként nagy, sárga, idősebb korban barnává besötétedő foltokat lehet megfigyelni, egészen a hetedik szelvényig, amelyen feltűnő citromsárga folt található. A nőstények potrohán a foltsorozat élénksárga marad, esetleg az idős példányoknál a 7. szelvény foltja kivételével narancsszínűvé sötétedik.

A lárva 21–23 mm hosszú, világosbarna. Potroha 3-8. szelvényén háti, a 8-9. szelvényen oldalsó tüskék találhatóak.

Elterjedése 
Európában és Nyugat-Szibériában elterjedt faj. Keleten kb. Novoszibirszkig és az Altájig, délkeleten a Kaukázusig és Kis-Ázsiáig terjed az élettere. Közép- és Észak-Európában viszonylag gyakori, bár a 20. században erősen visszaestek a populációi, a 2000-es évekre stabilizálódott a helyzete. Magyarországon szórványosan az egész országban megtalálható. Létszáma erős fluktuációt mutat. Egyes években a kisvizek csökkenése, lápok kiszáradása, a csapadékhiány miatt mindössze 20-30 egyedre becslik létszámát.

Életmódja 

Lárvája síkvidéki, gazdag növényzetű, esetleg eutrofizálódott, kissé savas kémhatású sekély tavakban, lápokban, holtágakban él. Nagyobb tavak esetén is inkább a nád által körbezárt kisebb vízfelületeket részesíti előnyben, de a teljesen benőtt vizeket kerüli. Nappal aktív és emiatt a halak könnyen megfoghatják. A lárva két évig fejlődik és viszonylag korán, május elejétől kezdi meg az átalakulást. Az imágók májustól július közepéig repülnek. A párzási időszakban a hímek kiugró ágakra, nádszálakra telepedve figyelik territóriumukat és a feltűnő potenciális versenytársakat elkergetik. A párzás a levegőben kezdődik és a növényekre telepedve fejezik be; kb 15-25 percig tart. A nőstény rögtön utána lerakja petéit, amelyekből hat hét múlva kelnek ki a lárvák.    
 
Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 100 000 Ft.

Kapcsolódó cikkek 
Magyarország szitakötőfajainak listája
Magyarország védett állatai

Források 

Leucorrhinia pectoralis (CHARPENTIER, 1825) Lápi szitakötő, Piros szitakötő Szitakötők
Leucorrhinia pectoralis (Charpentier, 1825) Schweizer Zentrum für die Kartografie der Fauna
Leucorrhinia pectoralis  Eichenwalder bei Wesel
gevlekte witsnuitlibel  (Leucorrhinia pectoralis) Libellennet

Rovarfajok
Magyarország szitakötői
Magyarországon védett állatok
A lápi szitakötő ( Leucorrhinia pectoralis ) a laposhasú acsák családjába tartozó , Európában és Nyugat-Szibériában elterjedt szitakötőfaj. Megjelenése A lápi szitakötő testhossza45 mm , szárnyfesztávolsága65 mm között van . Homloka fehér , szemei barnák . A hátsó szárny tövében kis fekete folt figyelhető meg . Szárnyjegye fekete . A hímek torának közepe és potroha első szelvényei vörösbarnák . Potroha fekete alapszínű , amin felül szelvényenként nagy , sárga , idősebb korban barnává besötétedő foltokat lehet megfigyelni , egészen a hetedik szelvényig , amelyen feltűnő citromsárga folt található . A nőstények potrohán a foltsorozat élénksárga marad , esetleg az idős példányoknál a szelvény foltja kivételével narancsszínűvé sötétedik . A lárva23 mm hosszú , világosbarna . Potroha szelvényén háti , a szelvényen oldalsó tüskék találhatóak . Elterjedése Európában és Nyugat-Szibériában elterjedt faj. Keleten kb . Novoszibirszkig és az Altájig , délkeleten a Kaukázusig és Kis-Ázsiáig terjed az élettere . Közép- és Észak-Európában viszonylag gyakori , bár a században erősen visszaestek a populációi , aes évekre stabilizálódott a helyzete . Magyarországon szórványosan az egész országban megtalálható . Létszáma erős fluktuációt mutat . Egyes években a kisvizek csökkenése , lápok kiszáradása , a csapadékhiány miatt mindösszeegyedre becslik létszámát . Életmódja Lárvája síkvidéki , gazdag növényzetű , esetleg eutrofizálódott , kissé savas kémhatású sekély tavakban , lápokban , holtágakban él . Nagyobb tavak esetén is inkább a nád által körbezárt kisebb vízfelületeket részesíti előnyben , de a teljesen benőtt vizeket kerüli . Nappal aktív és emiatt a halak könnyen megfoghatják . A lárva két évig fejlődik és viszonylag korán , május elejétől kezdi meg az átalakulást . Az imágók májustól július közepéig repülnek . A párzási időszakban a hímek kiugró ágakra , nádszálakra telepedve figyelik territóriumukat és a feltűnő potenciális versenytársakat elkergetik . A párzás a levegőben kezdődik és a növényekre telepedve fejezik be ; kbpercig tart . A nőstény rögtön utána lerakja petéit , amelyekből hat hét múlva kelnek ki a lárvák . Magyarországon védett , természetvédelmi értéke000 Ft . Kapcsolódó cikkek Magyarország szitakötőfajainak listája Magyarország védett állatai Források Leucorrhinia pectoralis ( CHARPENTIER,Lápi szitakötő , Piros szitakötő Szitakötők Leucorrhinia pectoralis ( Charpentier,Schweizer Zentrum für die Kartografie der Fauna Leucorrhinia pectoralis Eichenwalder bei Wesel gevlekte witsnuitlibel ( Leucorrhinia pectoralis ) Libellennet Rovarfajok Magyarország szitakötői Magyarországon védett állatok