Józsefvárosi Színház
A Józsefvárosi Színház többször éledt újjá Józsefvárosban, a Kálvária tér 6. szám alatt. Ezen a néven 1933–1949 és 1978–1991 között működött. Az épület színházként először 1913-ban nyitotta meg kapuit, 2014 óta a Turay Ida Színház működik benne.

Története 
1913. augusztus 13-án az ekkor még Baross utca 127. szám alatt Józsefvárosi Színpad néven nyílt meg Micsei F. György igazgatása alatt, de hamar megszűnt és még abban az évben mozi lett a helyén.

Józsefvárosi Színház (1933–1949) 
Újra színház 1933 őszétől működött a helyiségben, az operettszerző Erdélyi Mihály igazgatása alatt, aki egy  színházzá alakította át a termet. Főleg népszerű operetteket, a gyerekeknek pedig meseoperettet játszottak. 1948-ban Kárpáti Pál lett az igazgató, de a színházat 1949-ben államosították.

Az államosítás után 
A színházak államosításával egyidejűleg létrehozott Bányász Színház társulatának igazgatója Horváth Ferenc volt. Feladatául a bányavidékek színházi igényeinek ellátását jelölték meg. Első bemutatóját 1949. október 5-én Salgótarjánban tartotta, budapesti előadásainak helyszíne pedig az egykori Józsefvárosi Színház épülete volt. Műsorán prózai előadások és operettek is szerepeltek. 1950 őszén Honvéd Színház néven újjá alakult és új helyre költözött. E rövid időszakból Makláry Zoltán, Mészáros Ági, Sarlai Imre nevét őrzik a színlapok.

Amikor 1954. január 1-én megalakult az Országos Cirkusz Vállalat (OCI), a FÖNI utóda, ami keretébe tartozott a Fővárosi Nagycirkusz és a Kamara Varieté is, átalakították a régi Józsefvárosi Színház Kálvária téri helyiségét, ahol a szintén a kezelésében működő látványos kabaré-varieté műsort játszó Budapest Varieté 1954 márciusától játszott. Sikereiben nagy része volt az OCI vezetőjének, az író, költő, zeneszerző Szenes Ivánnak, és Karádi Béla rendezőnek. A kabarészínészek legjava lépett fel a Budapest Varieté műsoraiban. Az új kulturális intézmény egyik fontos célja az volt, hogy korszerűbbé és nívósabbá tegye a cirkuszok és varieték műsorát. A Budapest Varieté műsorában nagyobb teret kapott a látványosság, erősödött a karikatúra és a humor. A Budapest Varieté 1960 decemberében szűnt meg.

1962-ben a Déryné Színház otthona lett.

Újra Józsefvárosi Színház (1978–1991) 
1978-tól a Népszínház kamaraszínháza a Józsefvárosi Színház, mint tagozat és utazó társulatainak játszóhelyeként alakult újjá a színház. 1982-re a színház vezetői azt határozták el, hogy Józsefváros egyetlen színháza elsősorban az igényes, nívós szórakoztatás színpada legyen. Ezért műsorán a zenés-, bűnügyi (John Boynton Priestley: Veszélyes forduló) és vígjátékok szerepeltek.

1983-tól Józsefvárosi Színház néven az átalakult Népszínház bázisszínháza lett.

A rendszerváltás után 
1991-ben a Népszínház teljesen átalakult és Budapesti Kamaraszínház néven folytatta tovább működését. A Józsefvárosi Színház társulata más társulatokkal közösen léptek fel ezután, félig befogadószínházként, mely funkció avatása Eszenyi Enikő Leonce és Léna című első rendezésének bemutatása volt.

Az épületben működő színházak 
Józsefvárosi Színpad 1913, mozi volt
Józsefvárosi Színház 1933–1949-ig, ekkor államosították a színházat
Bányász Színház 1949–1950
Budapesti Varieté 1954–1960
Állami Déryné Színház 1962–1978
Józsefvárosi Színház 1978–1991 (1982-ig a Népszínház kamaraszínháza)
Budapesti Kamaraszínház 1991–1998
Városi Színház 2001-2008
Ruttkai Éva Színház 2009–2013
Turay Ida Színház 2014–

Megjegyzések

Hivatkozások

Források 
 Józsefvárosi Színház 
 Takács István: …és a Józsefvárosi, library.hungaricana.hu, Pest Megyei Hírlap 26. évfolyam, 67. szám - 1982. március 20.

Budapest színházai
Budapest VIII. kerületének kulturális intézményei
A Józsefvárosi Színház többször éledt újjá Józsefvárosban , a Kálvária tér szám alatt . Ezen a néven1949 és1991 között működött . Az épület színházként előszörban nyitotta meg kapuit,óta a Turay Ida Színház működik benne . Története 1913. augusztusán az ekkor még Baross utca szám alatt Józsefvárosi Színpad néven nyílt meg Micsei F. György igazgatása alatt , de hamar megszűnt és még abban az évben mozi lett a helyén . Józsefvárosi Színház1949 ) Újra színházőszétől működött a helyiségben , az operettszerző Erdélyi Mihály igazgatása alatt , aki egy színházzá alakította át a termet . Főleg népszerű operetteket , a gyerekeknek pedig meseoperettet játszottak.ban Kárpáti Pál lett az igazgató , de a színházatben államosították . Az államosítás után A színházak államosításával egyidejűleg létrehozott Bányász Színház társulatának igazgatója Horváth Ferenc volt . Feladatául a bányavidékek színházi igényeinek ellátását jelölték meg . Első bemutatóját októberén Salgótarjánban tartotta , budapesti előadásainak helyszíne pedig az egykori Józsefvárosi Színház épülete volt . Műsorán prózai előadások és operettek is szerepeltek.őszén Honvéd Színház néven újjá alakult és új helyre költözött . E rövid időszakból Makláry Zoltán , Mészáros Ági , Sarlai Imre nevét őrzik a színlapok . Amikor januárén megalakult az Országos Cirkusz Vállalat ( OCI ) , a FÖNI utóda , ami keretébe tartozott a Fővárosi Nagycirkusz és a Kamara Varieté is , átalakították a régi Józsefvárosi Színház Kálvária téri helyiségét , ahol a szintén a kezelésében működő látványos kabaré-varieté műsort játszó Budapest Varietémárciusától játszott . Sikereiben nagy része volt az OCI vezetőjének , az író , költő , zeneszerző Szenes Ivánnak , és Karádi Béla rendezőnek . A kabarészínészek legjava lépett fel a Budapest Varieté műsoraiban . Az új kulturális intézmény egyik fontos célja az volt , hogy korszerűbbé és nívósabbá tegye a cirkuszok és varieték műsorát . A Budapest Varieté műsorában nagyobb teret kapott a látványosság , erősödött a karikatúra és a humor . A Budapest Varietédecemberében szűnt meg . 1962-ben a Déryné Színház otthona lett . Újra Józsefvárosi Színház1991 ) 1978-tól a Népszínház kamaraszínháza a Józsefvárosi Színház , mint tagozat és utazó társulatainak játszóhelyeként alakult újjá a színház.re a színház vezetői azt határozták el , hogy Józsefváros egyetlen színháza elsősorban az igényes , nívós szórakoztatás színpada legyen . Ezért műsorán a zenés- , bűnügyi ( John Boynton Priestley : Veszélyes forduló ) és vígjátékok szerepeltek . 1983-tól Józsefvárosi Színház néven az átalakult Népszínház bázisszínháza lett . A rendszerváltás után 1991-ben a Népszínház teljesen átalakult és Budapesti Kamaraszínház néven folytatta tovább működését . A Józsefvárosi Színház társulata más társulatokkal közösen léptek fel ezután , félig befogadószínházként , mely funkció avatása Eszenyi Enikő Leonce és Léna című első rendezésének bemutatása volt . Az épületben működő színházak Józsefvárosi Színpad mozi volt Józsefvárosi Színház1949-ig , ekkor államosították a színházat Bányász Színház1950 Budapesti Varieté1960 Állami Déryné Színház1978 Józsefvárosi Színház1991ig a Népszínház kamaraszínháza) Budapesti Kamaraszínház1998 Városi Színház Ruttkai Éva Színház2013 Turay Ida Színház Megjegyzések Hivatkozások Források Józsefvárosi Színház Takács István : …és a Józsefvárosi , library.hungaricana.hu , Pest Megyei Hírlap évfolyam , szám - március Budapest színházai Budapest VIII. kerületének kulturális intézményei