Cserszegtomaji-kútbarlang
A Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Különlegessége a méretéhez képest kicsi vízszintes kiterjedése és ezzel van összefüggésben bonyolult járatrendszere. Szövevényes labirintusának morfológiai képe emiatt egyedülálló hazánkban. A Keszthelyi-riviéra leghosszabb barlangja. Cserszegtomaj két fokozottan védett barlangja közül az egyik, a másik az Acheron-kútbarlang.

Leírás 

A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban, Cserszegtomaj belterületén, a cserszegtomaji temető 64 m mély kútjából, a kút betonozott falában, a kút szájától 50 m mélyen nyílik. Felső triász fődolomit és miocén homokkő települési határán jött létre a langyos és a meleg karsztvizek hatására. Mivel majdnem vízszintes kőzetréteg határon alakult ki, ezért vízszintesnek tekinthető a barlang. Legmagasabb és legmélyebb pontja között 12 m a szintkülönbség. A lapos, kis keresztmetszetű üregrendszer falait alkotó homokkő nagy vastagságban átkovásodott kemény kvarcit. Főtéjén a régi dolomitfelszín oldott formáinak negatív lenyomatai és sejtes-kazettás szerkezetű kőzetcsipkék láthatók.

Ásványkiválásai közül leggyakoribbak a különböző gipszképződmények és vörös, kék és fekete színű hematit, illetve hidrohematit és mangánbevonatok a falakon. Ilyenek vannak a Kék-vörös-ágban. 5–10 cm-es limonitcseppkövek, pannon páfrányok nyomfosszíliái és fosszíliák, szálasgipsz is megfigyelhető benne. A hematit és limonit bevonatok 2–25 cm átmérőjű foltokban jelennek meg.

Levegőjének hőmérséklete a magyarországi barlangi átlagtól magasabb, 12,5–12,8 °C körül van. A 100%-os relatív páratartalom mellett is szárazak járatai. A szén-dioxid koncentráció szintén magas, akár a 4,1%-ot is elérheti. Ezt a Déli-szakasz legtávolabbi részén mérték. Csak a bejárati kúton keresztül tud szellőzni és ezért a bejárattól távolodva a szén-dioxid koncentráció nő. Az üregrendszer jelenleg száraz a karsztvízszint-süllyesztés miatt, azonban a mérések alapján az 1970-es években még víz alatt lehettek a DK-i járatok. A talpszintet sok helyen dolomitliszt és homokkőomladék fedi. Jelenleg pusztuló állapotban van a barlang.

A hálózatos elrendezésű barlang hiába több mint 3300 m hosszú, legtávolabbi pontjai között K–Ny-i irányban csak 146 m a távolság, É–D-i irányban 125 m. Vízszintes kiterjedése tehát kicsi. Leginkább négykézláb lehet közlekedni bonyolult útvesztőjében. Sok gótikus hatású része van, például oszlopok és boltozatok. 1931-ben egy itt járó német egyetemi tanár emiatt mesterséges eredetűnek, ősi kazamatának hitte. A kúszójáratokat nagyobb, 10–15 m átmérőjű és 2–3 m magas termek tagolják. Biztonságosan járható, de még térkép alapján is nehéz benne tájékozódni. Megtekintéséhez a helyenként magas szén-dioxid koncentráció miatt elektromos lámpát szükséges használni. A lezárt barlang megtekintéséhez a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és barlangjárási gyakorlat kell.

Egyik termét, a legnagyobbat Szabó Pál Zoltánról nevezték el, ahol emléktáblát helyeztek el tiszteletére. 1977-ben volt először Cserszegtomaji-kútbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Barlangos kut üregrendszere (Eszterhás 1984), Barlangoskút ürege (Neidenbach, Pusztay 2005), Barlangoskút üregrendszere (Bertalan 1976), Cserszegtomaji-kutbarlang (Bertalan, Schőnviszky 1976), Cserszegtomaji kútbarlang (Bertalan 1976), Cserszegtomaj's Well Cave (Kordos 1977), Cserszegtomaj Well-cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989), Cserszegtomaj Well Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989), Dornyai Béla-barlang (Eszterhás 1984), Dornyay-barlang (Bertalan 1976), Kút-barlang (Szeghalmy 1937), Kút barlang (Bertalan 1976), Kútbarlang (Margittay 1942) és Tomaji kútbarlang (Bertalan 1976) neveken is.

Kutatástörténet 

1930-ban, véletlenül, kút ásása közben fedezték fel a barlangot. A Rozlozsnyik Pál által írt kéziratban lett említve a barlang először. Az 1931-ben írt kézirat szerint a barlang 150 m hosszúságig volt megtekinthető.

Az 1937-ben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyvben szó van arról, hogy a Keszthely közelében, a tomaji Szent Anna-kápolna szomszédságában található Kút-barlang nagyon érdekes felfedezésének körülményei miatt is. A barlangot a pannóniai rétegbe 54 m mélyre leásott kút aknájában találták meg. Rozlozsnik Pál főgeológus 1931. évi vizsgálatai szerint a barlang pannóniai kvarchomokkő és az alatta fekvő felső triász dolomit érintkezési helyén, a mostaninál magasabb szinten elhelyezkedő karsztvíz hatására keletkezett. A barlanghoz leereszkedő a barlang bejáratánál két járatot talál. Az egyik egy terembe vezet, amely 10 m hosszú, 3–5 m széles és 1 m magas. A másik alacsony folyosóval kezdődik és ebből nyílnak terem alakú üregek, melyekből megint folyosók ágaznak ki, de ezekbe nem lehet bemenni.

1946-ban Szentes Ferenc tudományos kutatásokat végzett benne. 1947-ben történt a barlang első felmérése, amelyet Szentes Ferenc végzett. 1951-ben Leél-Őssy Sándor tudományosan kutatott a barlangban. 1965–1966-ban a VMTE Toldy Barlangkutató Csoport új részek feltárásával majdnem 800 m-re növelte a barlang hosszát. Az 1965. évi Karszt és Barlangban publikálva lett a cserszegtomaji Kút-barlang alaprajz térképvázlata. A térképvázlatot, amelyen látható az É-i irány, a budapesti Toldy Ferenc Gimnázium Barlangkutató Csoportja készítette 1965-ben. A térképvázlaton meg van különböztetve egymástól a barlang Szentes Ferenc által felmért elülső része, az 1965-ben felmért részek, a néhány irányméréssel és becsült távolsági értékek alapján 1965-ben vázlatosan megrajzolt szakaszok, illetve az a terület, ahol felfedezett járatok vannak, de azok helyét adatok nélkül még vázlatosan sem lehet megrajzolni. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá a 4400-as (Bakony) barlangkataszteri területen lévő, keszthelyi Cserszegtomaji-kutbarlang.

Az 1976-ban befejezett és Bertalan Károly által írt, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Cserszegtomaji kútbarlang további nevei Barlangoskút üregrendszere, Dornyay-barlang, Kút barlang és Tomaji kútbarlang. A barlang a Bakonyban és a Keszthelyi-hegységben, Cserszegtomajon helyezkedik el. A Biked-hegytől K-re kb. 800 m-re lévő Szent Anna (Mária) kápolnától 46 m-re, az útkereszteződésnél van az a 63,8 m mély kútakna, amelyben 49,6 m mélységben nyílik. A kút bejárata 181 m tszf. magasságban, a barlang bejárata 131,4 m tszf. magasságban fekszik. A barlang felmért hossza 150 m, becsült hossza 800 m és 4 m mély. Homokkő és porló fődolomit határán keletkezett, tektonikusan preformált, hévizes eredetű, bonyolult barlang. A kézirat barlangra vonatkozó része 6 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bakony hegységben, Cserszegtomajon található barlang Cserszegtomaji-kutbarlang néven. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Keszthelyi-hegységben lévő barlang Cserszegtomaji-kutbarlang néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 7 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Keszthelyi-hegységben fekvő, 800 m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang (Cserszegtomaj's Well Cave) 1975. december 31-én Magyarország 20. leghosszabb barlangja. A 18. leghosszabb barlang (Alba Regia-barlang) és a 19. leghosszabb barlang (Viktória-barlang) szintén 800 m hosszú.

Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Keszthelyi-hegységben lévő és kb. 800 m hosszú Cserszegtomaji-kutbarlang az ország 21. leghosszabb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 22. leghosszabb barlangja a Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben kb. 800 m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang. A 21. leghosszabb barlang (Viktória-barlang) szintén kb. 800 m hosszú. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Cserszegtomaji-kútbarlang a 4400-as barlangkataszteri területen (Bakony hegység és É-i előtere) helyezkedik el. A barlangnak 4440/2. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1980-tól az Alba Regia Barlangkutató Csoport és az FTSK Barlangkutató Szakosztály, 1982-től az Acheron Barlangkutató Csoport dolgoztak ismeretlen járatok megtalálásán. Munkájuk eredményeként hossza 2300 m-re nőtt. 1980. január–februárban az Alba Regia Barlangkutató Csoport (Glacz Károly, Gyebnár János, Kárpát József, Németh Tibor, Szalóki Zsuzsa, Widermann Pál, Widermann Tibor) felmérte a barlangot. Ebben az évben Kárpát József az 1980. évi barlangfelmérés felhasználásával megszerkesztette a barlang alaprajz térképét és 9 keresztmetszet térképét. Az alaprajz térkép, amelyen fel van tüntetve az É-i irány, szemlélteti a 9 keresztmetszet elhelyezkedését a barlangban. Az alaprajz térkép és a 9 keresztmetszet térkép 1:200 méretarányban mutatja be a barlangot. 1980. november 17–19-én Kárpát József a barlang 1980. évi felmérésének felhasználásával megszerkesztette a barlang izometrikus térképét. Az izometrikus térkép, amelyen fel van tüntetve az ÉK-i irány, 1:400 méretarányban mutatja be a barlangot.

1981-ben emléktáblát helyeztek el a Szabó Pál Zoltán-teremben. 1982-ben a Kelenföldi Tömegsport Egyesület Acheron Barlangkutató Szakosztálynak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bakony hegységben lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang földtani, genetikai és ásványtani értékei miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bakony hegységben található Cserszegtomaji-kutbarlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve.

Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv szerint az 1960-as évek egyik jelentős hazai barlangkutatási eredménye volt a barlang 1965. évi térképezése és részletes bejárása. A könyvben részletesen le van írva a barlang. Az országos barlanglistában szerepel a barlang Cserszegtomaji-kútbarlang néven Tomaji kútbarlang, Kút barlang, Barlangoskút üregrendszere és Dornyay-barlang névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony, a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1984-ben napvilágot látott, Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keszthelyi-hegységben, a 4440-es barlangkataszteri tájegységben, Cserszegtomajon helyezkedik el a Cserszegtomaji-kutbarlang, amelynek további nevei Dornyai Béla-barlang és Barlangos kut üregrendszere. 4440/2 a barlangkataszteri száma a karsztos barlangnak, amely 1641 m hosszú és 52 m mély. 9 kiemelt jelentőségű, fokozottan védett barlang van a Bakonyban, amelyek közül egyik a Cserszegtomaji-kútbarlang. A Bakony második leghosszabb barlangja.

Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Cserszegtomaji-kútbarlang néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 3 foglalkozik a barlanggal. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 12. leghosszabb barlangja a 4440/2 barlangkataszteri számú, 2300 m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb. 800 m hosszú. 1989-ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály a Vörös-ágban és az Ebédlőnél kisebb feltárásokat, valamint a barlangban egyszer radioaktív dózisszintmérést és háromszor szén-dioxid mérést végzett.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Keszthelyi-hegység DNy-i peremén fekszik a Cserszegtomaji-kútbarlang. 1931-ben, kútásás során, 51 m mélységben fedezték fel a barlangot. Kialakulását és formakincsét az egykor feltörő melegvizeken kívül a sajátos földtani viszonyoknak köszönheti. Ezen a helyen a triász dolomit karsztosodott felszínére a pliocénben homokréteg rakódott vastagon, amely később vízzáró homokkővé cementálódott. A feltörő melegvizek elporlasztották, kioldották az alatta húzódó dolomit felső rétegét. A 2,3 km hosszú vízszintes barlang dolomitporral kitöltött kuszodalabirintusa tulajdonképpen a régi dolomitfelszín negatívját őrizte meg.

A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Cserszegtomaj Well Cave a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Keszthelyi-hegységben fekvő, 2300 m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang (Cserszegtomaj Well-cave) 1988-ban Magyarország 12. leghosszabb barlangja. (1977-ben a barlang 800 m hosszú volt.)

A barlangot 1990-től a Labirint Karszt- és Barlangkutató Sport Egyesület kutatja és vizsgálja. Az 1992. évi MKBT Műsorfüzetben megjelent ismertetés szerint az 1982-től 1991-ig térképezett, Keszthelyi-hegységben található, 450 m hosszú barlang új barlangszakasza az Acheron Barlangkutató Szakosztály által térképezett jelentősebb barlangszakaszok közül az egyik. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Keszthelyi-hegységben található Cserszegtomaji-kútbarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban napvilágot látott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetésben az olvasható, hogy 2400 m hosszú, 52 m függőleges kiterjedésű és 150 m vízszintes kiterjedésű. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő és 4440-2 barlangkataszteri számú Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország 17. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 2400 m hosszú barlang 1977-ben kb. 800 m és 1987-ben 2300 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő és 4440-2 barlangkataszteri számú Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország 72. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 52 m mély barlang 1977-ben és 1987-ben is 52 m mély volt.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A könyv szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang (Dornyai Béla-barlang, Barlangoskút ürege) a Keszthelyi-hegység DNy-i peremén található. Cserszegtomajon, a temető kútjának betonozott falában, 50 m mélységben van a bonyolult labirintusrendszer bejárata. A kút mélyítésekor véletlenül nyílt meg 1930-ban. Először, 1931-ben Rozlozsnyik Pál írta le a 150 m hosszúságig bejárt barlangot. Új feltárások 1965–1966-ban történtek és ekkor már megközelítette a 800 m-t a barlang hossza. Az 1980 óta folyó kutatások eredményeként jelenleg már több mint 2400 m hosszú. Triász dolomit és miocén homokkő majdnem vízszintes települési határán, a feltörő langyos-meleg karsztvizek hozták létre. Rendkívül összetett alaprajzú, lapos, kis szelvényű a 146 m vízszintes kiterjedésű járatrendszer. Mennyezetén a régi dolomitfelszín kioldott formáinak negatív lenyomatai, illetve sejtes-kazettás szerkezetű kőzetcsipkék láthatók.

A falakat beágyazódott pannon páfrányfosszíliák és lenyomatok, szálasgipsz, illetve 2–25 cm átmérőjű foltokban kék és vörös színű hematit és limonit ásványbevonatok, 5–10 cm-es limonit cseppkövek ékesítik. A barlang száraz a karsztvízszint-süllyesztés miatt. A DK-i járatok az 1970-es években víz alatt lehettek a mérések alapján. A magyarországi átlagnál magasabb, 12,5 °C körüli a hőmérséklete. A szén-dioxid koncentráció a bejárattól távolodva nő, a belső zónákban a 3%-ot elérheti. Az elmúlt években jelentős eredményeket hoztak a barlangban végzett élettani, klimatológiai és mikrobiológiai vizsgálatok. Engedéllyel és barlangjárásban gyakorlottak számára járható a lezárt, 1982-től fokozott védelem alatt álló barlang. Az Acheron Barlangkutató Szakosztály egyik legjelentősebb feltárása a Cserszegtomaji-kútbarlang (1500 m). Kárpát József szócikkében meg van említve, hogy Kárpát József részt vett a Cserszegtomaji-kútbarlang 1981–1982. évi 2 km hosszig történt feltárásán.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Keszthelyi-hegységben található Cserszegtomaji-kútbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Cserszegtomaji-kútbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 179. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 13. old.
 Darnay-Dornyai Béla: Az Őshévíz hidrotermális működésének nyomai Keszthely környékén. Dunántúli Tudományos Gyűjtemény, 1947. (1. évf.) 1. sz. 31–34. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 13., 25. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Fleck Nóra – Vid Ödön: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban 1982. december 31-én nyilvántartott csoportok. Karszt és Barlang, 1982. 2. félév. 128. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1991. 1–2. félév. 95. old.
 Kárpát József: Cserszegtomaji-kútbarlang. (Magyarország barlangtérképei sorozat, 1.) Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat, Budapest, 1981.
 Kárpát József: A Cserszegtomaji-kútbarlang. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 35–40. old.
 Kárpát József: 10 éves az Acheron Barlangkutató Szakosztály. MKBT Műsorfüzet, 1992. július–szeptember. 14., 15. old.
 Kárpát József: Cserszegtomaji-kútbarlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 363–365. old. 
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 51. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 65. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 22. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 45. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 22., 240–242., 279., 305. old.
 Leél-Őssy Sándor: A Cserszegtomaji kútbarlang. Hidrológiai Közlöny, 1953. (33. évf.) 7–8. sz. 309–313. old.
 Margittay Rikárd: A Balaton vidékének barlangjai. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 3–4. füz. 79. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 7., 89., 232. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Szeghalmy Gyula: Dunántúli vármegyék. Budapest, 1937. 39. old.
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 81. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1986. 2. félév. 150. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 70. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 52. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. (Special Issue) 18., 26., 29. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 60. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Fontosabb kutatási eredmények 1989-ben. Karszt és Barlang, 1990. 1. félév. 80. old.
 Tóth László: Újabb feltárások és megfigyelések a Cserszegtomaji-kútbarlangban és környékén. Karszt és Barlang, 1965. 2. félév. 47–50. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Venkovits István: Hozzászólás a Cserszegtomaji kútbarlang című cikkhez. Hidrológiai Közlöny, 1953. (33. évf.) 11–12. sz. 471–472. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.

További irodalom 

 Dornyay Béla: Balaton és környékének részletes kalauza. Bp. 1934.
 Darnay (Dornyay) Béla: A Keszthelyi-hegység hidrotermális jelenségei. Földrajzi Értesítő, 1954. (3. évf.) dec. (4. füz.) 665., 671. old.
 Pintér István: A Cserszegtomaji kútbarlangról... Természettudományi Közlöny, 1957. (1. [88.] évf.) 7. sz. 336. old.
 Rozlozsnyik Pál: Földtani felvételi jelentés. Kézirat a Magyar Állami Földtani Intézetben, 1931.
 Szádeczky-Kardoss Elemér: A Keszthelyi-hegység és a Hévíz hidrológiájáról. Hidrológiai Közlöny, 1941. (21. évf.) 1–6. sz. 15–28. old.
 Szentes Ferenc: A kénkovand előfordulásai a Keszthelyi-hegységben. Jelentés a Jövedéki Mélykutatás munkálatairól, 1947/48. 51–103. oldalak (Plusz mellékletek.)

További információk 

 Földalatt.hu
  Megújul a Cserszegtomaji-kútbarlang – kútgyűrű csere történik. (2020. november 7.)
 Országos Barlangnyilvántartás

Magyarországi dolomitbarlangok
Barlangok a Balatoni-medencében
Balaton
A Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Különlegessége a méretéhez képest kicsi vízszintes kiterjedése és ezzel van összefüggésben bonyolult járatrendszere . Szövevényes labirintusának morfológiai képe emiatt egyedülálló hazánkban . A Keszthelyi-riviéra leghosszabb barlangja . Cserszegtomaj két fokozottan védett barlangja közül az egyik , a másik az Acheron-kútbarlang . Leírás A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban , Cserszegtomaj belterületén , a cserszegtomaji temetőm mély kútjából , a kút betonozott falában , a kút szájátólm mélyen nyílik . Felső triász fődolomit és miocén homokkő települési határán jött létre a langyos és a meleg karsztvizek hatására . Mivel majdnem vízszintes kőzetréteg határon alakult ki , ezért vízszintesnek tekinthető a barlang . Legmagasabb és legmélyebb pontja közöttm a szintkülönbség . A lapos , kis keresztmetszetű üregrendszer falait alkotó homokkő nagy vastagságban átkovásodott kemény kvarcit . Főtéjén a régi dolomitfelszín oldott formáinak negatív lenyomatai és sejtes-kazettás szerkezetű kőzetcsipkék láthatók . Ásványkiválásai közül leggyakoribbak a különböző gipszképződmények és vörös , kék és fekete színű hematit , illetve hidrohematit és mangánbevonatok a falakon . Ilyenek vannak a Kék-vörös-ágban. 10 cm-es limonitcseppkövek , pannon páfrányok nyomfosszíliái és fosszíliák , szálasgipsz is megfigyelhető benne . A hematit és limonit bevonatok25 cm átmérőjű foltokban jelennek meg . Levegőjének hőmérséklete a magyarországi barlangi átlagtól magasabb,5–12,8 °C körül van . A-os relatív páratartalom mellett is szárazak járatai . A szén-dioxid koncentráció szintén magas , akár a1%-ot is elérheti . Ezt a Déli-szakasz legtávolabbi részén mérték . Csak a bejárati kúton keresztül tud szellőzni és ezért a bejárattól távolodva a szén-dioxid koncentráció nő . Az üregrendszer jelenleg száraz a karsztvízszint-süllyesztés miatt , azonban a mérések alapján azes években még víz alatt lehettek a DK-i járatok . A talpszintet sok helyen dolomitliszt és homokkőomladék fedi . Jelenleg pusztuló állapotban van a barlang . A hálózatos elrendezésű barlang hiába több mintm hosszú , legtávolabbi pontjai között K–Ny-i irányban csakm a távolság , É–D-i iránybanm . Vízszintes kiterjedése tehát kicsi . Leginkább négykézláb lehet közlekedni bonyolult útvesztőjében . Sok gótikus hatású része van , például oszlopok és boltozatok.ben egy itt járó német egyetemi tanár emiatt mesterséges eredetűnek , ősi kazamatának hitte . A kúszójáratokat nagyobb, 15 m átmérőjű és3 m magas termek tagolják . Biztonságosan járható , de még térkép alapján is nehéz benne tájékozódni . Megtekintéséhez a helyenként magas szén-dioxid koncentráció miatt elektromos lámpát szükséges használni . A lezárt barlang megtekintéséhez a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és barlangjárási gyakorlat kell . Egyik termét , a legnagyobbat Szabó Pál Zoltánról nevezték el , ahol emléktáblát helyeztek el tiszteletére.ben volt először Cserszegtomaji-kútbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Barlangos kut üregrendszere ( Eszterhás Barlangoskút ürege ( Neidenbach , Pusztay Barlangoskút üregrendszere ( Bertalan Cserszegtomaji-kutbarlang ( Bertalan , Schőnviszky Cserszegtomaji kútbarlang ( Bertalan Cserszegtomaj's Well Cave ( Kordos Cserszegtomaj Well-cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Kraus Cserszegtomaj Well Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Kraus Dornyai Béla-barlang ( Eszterhás Dornyay-barlang ( Bertalan Kút-barlang ( Szeghalmy Kút barlang ( Bertalan Kútbarlang ( Margittayés Tomaji kútbarlang ( Bertalanneveken is . Kutatástörténet 1930-ban , véletlenül , kút ásása közben fedezték fel a barlangot . A Rozlozsnyik Pál által írt kéziratban lett említve a barlang először . Azben írt kézirat szerint a barlangm hosszúságig volt megtekinthető . Azben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyvben szó van arról , hogy a Keszthely közelében , a tomaji Szent Anna-kápolna szomszédságában található Kút-barlang nagyon érdekes felfedezésének körülményei miatt is . A barlangot a pannóniai rétegbem mélyre leásott kút aknájában találták meg . Rozlozsnik Pál főgeológus évi vizsgálatai szerint a barlang pannóniai kvarchomokkő és az alatta fekvő felső triász dolomit érintkezési helyén , a mostaninál magasabb szinten elhelyezkedő karsztvíz hatására keletkezett . A barlanghoz leereszkedő a barlang bejáratánál két járatot talál . Az egyik egy terembe vezet , amelym hosszú,5 m széles ésm magas . A másik alacsony folyosóval kezdődik és ebből nyílnak terem alakú üregek , melyekből megint folyosók ágaznak ki , de ezekbe nem lehet bemenni . 1946-ban Szentes Ferenc tudományos kutatásokat végzett benne.ben történt a barlang első felmérése , amelyet Szentes Ferenc végzett.ben Leél-Őssy Sándor tudományosan kutatott a barlangban.1966-ban a VMTE Toldy Barlangkutató Csoport új részek feltárásával majdnemm-re növelte a barlang hosszát . Az évi Karszt és Barlangban publikálva lett a cserszegtomaji Kút-barlang alaprajz térképvázlata . A térképvázlatot , amelyen látható az É-i irány , a budapesti Toldy Ferenc Gimnázium Barlangkutató Csoportja készítetteben . A térképvázlaton meg van különböztetve egymástól a barlang Szentes Ferenc által felmért elülső része , azben felmért részek , a néhány irányméréssel és becsült távolsági értékek alapjánben vázlatosan megrajzolt szakaszok , illetve az a terület , ahol felfedezett járatok vannak , de azok helyét adatok nélkül még vázlatosan sem lehet megrajzolni.ban vált országos jelentőségű barlanggá aas ( Bakony ) barlangkataszteri területen lévő , keszthelyi Cserszegtomaji-kutbarlang . Azban befejezett és Bertalan Károly által írt , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Cserszegtomaji kútbarlang további nevei Barlangoskút üregrendszere , Dornyay-barlang , Kút barlang és Tomaji kútbarlang . A barlang a Bakonyban és a Keszthelyi-hegységben , Cserszegtomajon helyezkedik el . A Biked-hegytől K-re kb.m-re lévő Szent Anna ( Mária ) kápolnátólm-re , az útkereszteződésnél van az a8 m mély kútakna , amelyben6 m mélységben nyílik . A kút bejáratam tszf. magasságban , a barlang bejárata4 m tszf. magasságban fekszik . A barlang felmért hosszam , becsült hosszam ésm mély . Homokkő és porló fődolomit határán keletkezett , tektonikusan preformált , hévizes eredetű , bonyolult barlang . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bakony hegységben , Cserszegtomajon található barlang Cserszegtomaji-kutbarlang néven . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Keszthelyi-hegységben lévő barlang Cserszegtomaji-kutbarlang néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Keszthelyi-hegységben fekvő,m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang ( Cserszegtomaj's Well Cave ) decemberén Magyarország leghosszabb barlangja . A leghosszabb barlang ( Alba Regia-barlang ) és a leghosszabb barlang ( Viktória-barlang ) szinténm hosszú . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Keszthelyi-hegységben lévő és kb.m hosszú Cserszegtomaji-kutbarlang az ország leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja a Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő , decemberén, ban ésben kb.m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang . A leghosszabb barlang ( Viktória-barlang ) szintén kb.m hosszú . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Cserszegtomaji-kútbarlang aas barlangkataszteri területen ( Bakony hegység és É-i előtere ) helyezkedik el . A barlangnak2. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1980-tól az Alba Regia Barlangkutató Csoport és az FTSK Barlangkutató Szakosztály,től az Acheron Barlangkutató Csoport dolgoztak ismeretlen járatok megtalálásán . Munkájuk eredményeként hosszam-re nőtt. január–februárban az Alba Regia Barlangkutató Csoport ( Glacz Károly , Gyebnár János , Kárpát József , Németh Tibor , Szalóki Zsuzsa , Widermann Pál , Widermann Tibor ) felmérte a barlangot . Ebben az évben Kárpát József az évi barlangfelmérés felhasználásával megszerkesztette a barlang alaprajz térképét éskeresztmetszet térképét . Az alaprajz térkép , amelyen fel van tüntetve az É-i irány , szemlélteti akeresztmetszet elhelyezkedését a barlangban . Az alaprajz térkép és akeresztmetszet térkép200 méretarányban mutatja be a barlangot. november19-én Kárpát József a barlang évi felmérésének felhasználásával megszerkesztette a barlang izometrikus térképét . Az izometrikus térkép , amelyen fel van tüntetve az ÉK-i irány,400 méretarányban mutatja be a barlangot . 1981-ben emléktáblát helyeztek el a Szabó Pál Zoltán-teremben.ben a Kelenföldi Tömegsport Egyesület Acheron Barlangkutató Szakosztálynak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bakony hegységben lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang földtani , genetikai és ásványtani értékei miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bakony hegységben található Cserszegtomaji-kutbarlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv szerint azas évek egyik jelentős hazai barlangkutatási eredménye volt a barlang évi térképezése és részletes bejárása . A könyvben részletesen le van írva a barlang . Az országos barlanglistában szerepel a barlang Cserszegtomaji-kútbarlang néven Tomaji kútbarlang , Kút barlang, Barlangoskút üregrendszere és Dornyay-barlang névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony , a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Azben napvilágot látott , Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keszthelyi-hegységben , aes barlangkataszteri tájegységben , Cserszegtomajon helyezkedik el a Cserszegtomaji-kutbarlang , amelynek további nevei Dornyai Béla-barlang és Barlangos kut üregrendszere.2 a barlangkataszteri száma a karsztos barlangnak , amelym hosszú ésm mély.kiemelt jelentőségű , fokozottan védett barlang van a Bakonyban , amelyek közül egyik a Cserszegtomaji-kútbarlang . A Bakony második leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Cserszegtomaji-kútbarlang néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja a2 barlangkataszteri számú,m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb.m hosszú.ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály a Vörös-ágban és az Ebédlőnél kisebb feltárásokat , valamint a barlangban egyszer radioaktív dózisszintmérést és háromszor szén-dioxid mérést végzett . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Keszthelyi-hegység DNy-i peremén fekszik a Cserszegtomaji-kútbarlang.ben , kútásás során,m mélységben fedezték fel a barlangot . Kialakulását és formakincsét az egykor feltörő melegvizeken kívül a sajátos földtani viszonyoknak köszönheti . Ezen a helyen a triász dolomit karsztosodott felszínére a pliocénben homokréteg rakódott vastagon , amely később vízzáró homokkővé cementálódott . A feltörő melegvizek elporlasztották , kioldották az alatta húzódó dolomit felső rétegét . A3 km hosszú vízszintes barlang dolomitporral kitöltött kuszodalabirintusa tulajdonképpen a régi dolomitfelszín negatívját őrizte meg . A publikációban lévő ábrán ( Magyarország térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Cserszegtomaj Well Cave a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Keszthelyi-hegységben fekvő,m hosszú Cserszegtomaji-kútbarlang ( Cserszegtomaj Well-cave) ban Magyarország leghosszabb barlangja.ben a barlangm hosszú volt . ) A barlangottől a Labirint Karszt- és Barlangkutató Sport Egyesület kutatja és vizsgálja . Az évi MKBT Műsorfüzetben megjelent ismertetés szerint aztőlig térképezett , Keszthelyi-hegységben található,m hosszú barlang új barlangszakasza az Acheron Barlangkutató Szakosztály által térképezett jelentősebb barlangszakaszok közül az egyik. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Keszthelyi-hegységben található Cserszegtomaji-kútbarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban napvilágot látott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetésben az olvasható , hogym hosszú,m függőleges kiterjedésű ésm vízszintes kiterjedésű . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben kb.m ésbenm hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Cserszegtomaji-kútbarlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ésben ism mély volt . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A könyv szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang ( Dornyai Béla-barlang, Barlangoskút ürege ) a Keszthelyi-hegység DNy-i peremén található . Cserszegtomajon , a temető kútjának betonozott falában,m mélységben van a bonyolult labirintusrendszer bejárata . A kút mélyítésekor véletlenül nyílt megban . Először, ben Rozlozsnyik Pál írta le am hosszúságig bejárt barlangot . Új feltárások1966-ban történtek és ekkor már megközelítette am-t a barlang hossza . Azóta folyó kutatások eredményeként jelenleg már több mintm hosszú . Triász dolomit és miocén homokkő majdnem vízszintes települési határán , a feltörő langyos-meleg karsztvizek hozták létre . Rendkívül összetett alaprajzú , lapos , kis szelvényű am vízszintes kiterjedésű járatrendszer . Mennyezetén a régi dolomitfelszín kioldott formáinak negatív lenyomatai , illetve sejtes-kazettás szerkezetű kőzetcsipkék láthatók . A falakat beágyazódott pannon páfrányfosszíliák és lenyomatok , szálasgipsz , illetve25 cm átmérőjű foltokban kék és vörös színű hematit és limonit ásványbevonatok , 10 cm-es limonit cseppkövek ékesítik . A barlang száraz a karsztvízszint-süllyesztés miatt . A DK-i járatok azes években víz alatt lehettek a mérések alapján . A magyarországi átlagnál magasabb,5 °C körüli a hőmérséklete . A szén-dioxid koncentráció a bejárattól távolodva nő , a belső zónákban a-ot elérheti . Az elmúlt években jelentős eredményeket hoztak a barlangban végzett élettani , klimatológiai és mikrobiológiai vizsgálatok . Engedéllyel és barlangjárásban gyakorlottak számára járható a lezárt,től fokozott védelem alatt álló barlang . Az Acheron Barlangkutató Szakosztály egyik legjelentősebb feltárása a Cserszegtomaji-kútbarlangm ) . Kárpát József szócikkében meg van említve , hogy Kárpát József részt vett a Cserszegtomaji-kútbarlang1982. évikm hosszig történt feltárásán . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Keszthelyi-hegységben található Cserszegtomaji-kútbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Cserszegtomaji-kútbarlang fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Cserszegtomaji-kútbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang ( Keszthelyi-hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Cserszegtomaji-kútbarlang ( Keszthelyi-hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Darnay-Dornyai Béla : Az Őshévíz hidrotermális működésének nyomai Keszthely környékén . Dunántúli Tudományos Gyűjtemény , évf. ) sz.34. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt . ) , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fleck Nóra – Vid Ödön : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban decemberén nyilvántartott csoportok . Karszt és Barlang , félév. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin : Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Kárpát József : Cserszegtomaji-kútbarlang . ( Magyarország barlangtérképei sorozat , ) Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat , Budapest , Kárpát József : A Cserszegtomaji-kútbarlang . Karszt és Barlang , félév.40. old . Kárpát József: éves az Acheron Barlangkutató Szakosztály . MKBT Műsorfüzet , július–szeptember . , old . Kárpát József : Cserszegtomaji-kútbarlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,365. old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó, Budapest. ,242. , , old . Leél-Őssy Sándor : A Cserszegtomaji kútbarlang . Hidrológiai Közlöny , évf.)8. sz.313. old . Margittay Rikárd : A Balaton vidékének barlangjai . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Szeghalmy Gyula : Dunántúli vármegyék . Budapest , old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang , félév. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , ( Special Issue ) , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Fontosabb kutatási eredményekben . Karszt és Barlang , félév. old . Tóth László : Újabb feltárások és megfigyelések a Cserszegtomaji-kútbarlangban és környékén . Karszt és Barlang , félév.50. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Venkovits István : Hozzászólás a Cserszegtomaji kútbarlang című cikkhez . Hidrológiai Közlöny , évf.) 12. sz.472. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . További irodalom Dornyay Béla: Balaton és környékének részletes kalauza . Bp. Darnay ( Dornyay ) Béla : A Keszthelyi-hegység hidrotermális jelenségei . Földrajzi Értesítő , évf. ) dec . füz . ) , old . Pintér István : A Cserszegtomaji kútbarlangról. . . Természettudományi Közlöny , [ 88. ] évf. ) sz. old . Rozlozsnyik Pál : Földtani felvételi jelentés . Kézirat a Magyar Állami Földtani Intézetben , Szádeczky-Kardoss Elemér : A Keszthelyi-hegység és a Hévíz hidrológiájáról . Hidrológiai Közlöny , évf.)6. sz.28. old . Szentes Ferenc : A kénkovand előfordulásai a Keszthelyi-hegységben . Jelentés a Jövedéki Mélykutatás munkálatairól,48.103. oldalak ( Plusz mellékletek . ) További információk Földalatt.hu Megújul a Cserszegtomaji-kútbarlang – kútgyűrű csere történik. november ) Országos Barlangnyilvántartás Magyarországi dolomitbarlangok Barlangok a Balatoni-medencében Balaton