Podi (Trilj)
Podi falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 32, közúton 50 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 13, közúton 18 km-re délkeletre, községközpontjától 9 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, a Kamešnica-hegysfég délnyugati lejtőin fekszik.

Története 
Területe 1686-ban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól. A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 324, 1910-ben 369 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett. 1944. május 25. és 28. között a partizánok 136 horvát áldozatot végezték itt ki és holttesteiket a falu melletti barlang üregébe dobták. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 13 lakosa volt, akik a grabi plébániához tartoztak.

Lakosság 

(1869-ben és 1921-ben lakosságát Grabhoz, 1880-ban és 1930-ban lakosságának egy részét Vrabačhoz számították.)

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Dobranje:Szentmise a 136 horvát áldozat emlékművénél

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Podi falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , a Kamešnica-hegysfég délnyugati lejtőin fekszik . Története Területeban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól . A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett. május és között a partizánokhorvát áldozatot végezték itt ki és holttesteiket a falu melletti barlang üregébe dobták . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt , akik a grabi plébániához tartoztak . Lakosság ( 1869-ben ésben lakosságát Grabhoz, ban ésban lakosságának egy részét Vrabačhoz számították . ) Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja Dobranje : Szentmise ahorvát áldozat emlékművénél További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései