Súrangama-szútra
A Súrangama-szútra (szanszkrit; kínai: 大佛頂首楞嚴經, pinjin: Dà Fódǐng Shǒuléngyán jīng, koreai: 대불정수릉엄경, vietnámi: Đại Phật đỉnh thủ-lăng-nghiêm kinh) mahájána buddhista szútra, amely kifejezetten jelentősnek számít a kínai csan buddhizmusban. A szútra az ezoterikus buddhizmus és a buddha-természet tanai közé tartozik, amelyre hatással volt valamelyest a jógácsára iskola is. A szöveg hitelessége rég óta vita tárgyát képezi (lásd története), ezért gyakran a buddhista apokrif iratok közé sorolják. A jelenlegi közmegegyezés szerint a szöveg kínai eredetű, indiai alapú, és feltehetően nem egy önálló szanszkrit szöveg fordítása.

Jelenleg a Súrangama-szútrának nincs magyar fordítása, ezidáig csak a Súrangama mantrát fordította le az Eredeti Fény Zen Közösség.

Története

Szerzőség
A Súrangama-szútrát legelőször egy Csi-seng (智昇) nevű Tang-kori szerzetes említette, aki szerint a szútrát Kuanghszi-Csuang Autonóm Terület-ből vitték vissza Lojang-ba Hszüan-cung császár uralkodása idején. Kétféle elbeszélést ad két különböző könyvben, amelyeket 730-ban adtak ki. Az első szerint (Buddhista szövegek katalógusa a Kaj-jüan korban, 開元釋教錄), a Súrangama-szútrát 713-ban fordította le egy Huaj-ti (懷迪) nevű szerzetes egy ismeretlen indiai szerzetessel. A második szerint (Buddhista falfeliratok ezen fordításának története, 續古今譯經圖記), a szútrát 705-ben fordította le a közép-indiai Páramiti, aki Kuangcsou tartományba érkezett. A szöveget tovább szerkesztette és tovább finomította Vu Cötien császárné korábbi minisztere, Fang Jung (房融). A fordítást egy Meghasikha nevű sramana lektorálta, majd egy Huaj-ti (懷迪) nevű szerzetes is ellenőrizte. Csi-seng nem ad magyarázatot, hogy miért készített két elbeszélést, de második végén, hagyott egy rövid megjegyzést, hogy az első elbeszélés jobb, mint a második.

Számos tudós szerint a Súrangama-szútra tökéletesen beleillik a Nálanda-i buddhista egyetem hagyományaiba.

Tanítások 

A Súrangama-szútrában szerepelnek tanítások a buddha-természetről, a jógácsára iskolából és vadzsrajána irányzatból. Buddhista logika segítségével, a szillogizmus módszerével és a katuskoti érvelési módszerrel, az ún. „négyrétű tagadással” halad előre a szútra, amelyet legelőször Nágárdzsuna tett népszerűvé. A Súrangama-szútrában egyik fő témája a dharma értéktelensége, amikor azt szamádhi erő kíséri. Egy másik fő téma az erkölcsi fogadalmak fontossága, amely a buddhista gyakorlatok alapját képezi. Szerepel benne az is, hogy az egyén hogyan tud hatékonyan küzdeni a téveszmékkel szemben, amelyek a meditációk során jelentkeznek.
A szútrában Buddha Ánanda nevű tanítványa számára elmondja, hogy kétfajta tudat létezik, amelyeket fontos tudni megkülönböztetni a spirituális gyakorlás során. Az egyik a hétköznapi tudat, amelynek tudatában vagyunk, és amelyre jellemző a zavarosság és életeken át tartó véletlenszerű gondolatok és az illuzórikus észlelések. A másik az örökké tartó igaz tudat, amely a valódi természetünk, és amely megegyezik a buddhák állapotával. A szútra elmagyarázza azt is, hogy mi a tathágata-garbha, a buddha-természet, vagy más néven a buddha mátrix.

A szútrában szereplő „súrangama szamádhi” a buddhaságra és a teljes megvilágosodásra vonatkozik. Ugyanezt fejti ki bővebben egy másik mahájána szútra is, a Súrangama szamádhi szútra. Kiemelten kezeli ezt a témát a mahájána Maháparinirvána-szútra is, amelyben Buddha elmagyarázza, hogy ez a szamádhi Buddha természetének a lényege, amely minden buddha „anyja”. Buddha hozzáteszi, hogy a „súrangama szamádhi” megegyezik a következő fogalmakkal is: pradzsnyápáramitá („bölcsesség tökéletessége”), vadzsra szamádhi („gyémánt szamádhi”), szimhanáda szamádhi („oroszlánüvöltés szamádhi”) és buddha-szvabhava („buddha-természet”). A szútrában szereplő, mantrához hasonló dháraní kínai elnevezése  (楞嚴咒) vagy Súrangama mantra. Ezt előszeretettel kántálják a kelet-ázsiai buddhizmusban. Szanszkrit elnevezése "Szitátapatra usnísa dháraní", amely magyarul hozzávetőleg annyit tesz, hogy Fehér napernyő dháraní. Hszüan Hua buddhista tanító szerint ebben a dháraníban benne van az öt világtáj démonjainak seregei:
 keleten a vadzsra csoport, vendéglátójuk Aksobhja
 délen az ékszerteremtők, vendéglátójuk Ratnaszambhava
 középen a buddha csoport, vendéglátójuk Vairócsana
 nyugaton a lótusz csoport, vendéglátójuk Amitábha
 északon a karma csoport, vendéglátójuk Amóghasziddhi

A szútra az öt szkandha Mára démon megtestesüléseként írja le. Mindegyik szkandhának tíz szkandha-mára felel meg, amelyeket a helyes szamádhitól való eltérésként jellemez a szútra. Összességében ezeket úgy is nevezik, hogy az „ötven szkandha démon”.

Jegyzetek

Források

 
 
 
  
 
 
   Charles Luk, Buddha Dharma Education Association Inc.

További információk
 A Śūraṅgama-szútra és szövegmagyarázatok Hszüan Hua mestertől
 Śūraṅgama-szútra: szöveg, magyarázatok és cikkek 
 A szútra szanszkrit és kínai változata 

Mahájána szútrák
A Súrangama-szútra ( szanszkrit ; kínai : 大佛頂首楞嚴經 , pinjin : Dà Fódǐng Shǒuléngyán jīng , koreai : 대불정수릉엄경 , vietnámi : Đại Phật đỉnh thủ-lăng-nghiêm kinh ) mahájána buddhista szútra , amely kifejezetten jelentősnek számít a kínai csan buddhizmusban . A szútra az ezoterikus buddhizmus és a buddha-természet tanai közé tartozik , amelyre hatással volt valamelyest a jógácsára iskola is . A szöveg hitelessége rég óta vita tárgyát képezi ( lásd története ) , ezért gyakran a buddhista apokrif iratok közé sorolják . A jelenlegi közmegegyezés szerint a szöveg kínai eredetű , indiai alapú , és feltehetően nem egy önálló szanszkrit szöveg fordítása . Jelenleg a Súrangama-szútrának nincs magyar fordítása , ezidáig csak a Súrangama mantrát fordította le az Eredeti Fény Zen Közösség . Története Szerzőség A Súrangama-szútrát legelőször egy Csi-seng ( 智昇 ) nevű Tang-kori szerzetes említette , aki szerint a szútrát Kuanghszi-Csuang Autonóm Terület-ből vitték vissza Lojang-ba Hszüan-cung császár uralkodása idején . Kétféle elbeszélést ad két különböző könyvben , amelyeketban adtak ki . Az első szerint ( Buddhista szövegek katalógusa a Kaj-jüan korban , 開元釋教錄 ) , a Súrangama-szútrátban fordította le egy Huaj-ti ( 懷迪 ) nevű szerzetes egy ismeretlen indiai szerzetessel . A második szerint ( Buddhista falfeliratok ezen fordításának története , 續古今譯經圖記 ) , a szútrátben fordította le a közép-indiai Páramiti , aki Kuangcsou tartományba érkezett . A szöveget tovább szerkesztette és tovább finomította Vu Cötien császárné korábbi minisztere , Fang Jung ( 房融 ) . A fordítást egy Meghasikha nevű sramana lektorálta , majd egy Huaj-ti ( 懷迪 ) nevű szerzetes is ellenőrizte . Csi-seng nem ad magyarázatot , hogy miért készített két elbeszélést , de második végén , hagyott egy rövid megjegyzést , hogy az első elbeszélés jobb , mint a második . Számos tudós szerint a Súrangama-szútra tökéletesen beleillik a Nálanda-i buddhista egyetem hagyományaiba . Tanítások A Súrangama-szútrában szerepelnek tanítások a buddha-természetről , a jógácsára iskolából és vadzsrajána irányzatból . Buddhista logika segítségével , a szillogizmus módszerével és a katuskoti érvelési módszerrel , az ún. „ négyrétű tagadással” halad előre a szútra , amelyet legelőször Nágárdzsuna tett népszerűvé . A Súrangama-szútrában egyik fő témája a dharma értéktelensége , amikor azt szamádhi erő kíséri . Egy másik fő téma az erkölcsi fogadalmak fontossága , amely a buddhista gyakorlatok alapját képezi . Szerepel benne az is , hogy az egyén hogyan tud hatékonyan küzdeni a téveszmékkel szemben , amelyek a meditációk során jelentkeznek . A szútrában Buddha Ánanda nevű tanítványa számára elmondja , hogy kétfajta tudat létezik , amelyeket fontos tudni megkülönböztetni a spirituális gyakorlás során . Az egyik a hétköznapi tudat , amelynek tudatában vagyunk , és amelyre jellemző a zavarosság és életeken át tartó véletlenszerű gondolatok és az illuzórikus észlelések . A másik az örökké tartó igaz tudat , amely a valódi természetünk , és amely megegyezik a buddhák állapotával . A szútra elmagyarázza azt is , hogy mi a tathágata-garbha , a buddha-természet , vagy más néven a buddha mátrix . A szútrában szereplő „ súrangama szamádhi” a buddhaságra és a teljes megvilágosodásra vonatkozik . Ugyanezt fejti ki bővebben egy másik mahájána szútra is , a Súrangama szamádhi szútra . Kiemelten kezeli ezt a témát a mahájána Maháparinirvána-szútra is , amelyben Buddha elmagyarázza , hogy ez a szamádhi Buddha természetének a lényege , amely minden buddha „ anyja” . Buddha hozzáteszi , hogy a „ súrangama szamádhi” megegyezik a következő fogalmakkal is : pradzsnyápáramitá ( „ bölcsesség tökéletessége” ) , vadzsra szamádhi ( „ gyémánt szamádhi” ) , szimhanáda szamádhi ( „ oroszlánüvöltés szamádhi” ) és buddha-szvabhava ( „ buddha-természet” ) . A szútrában szereplő , mantrához hasonló dháraní kínai elnevezése ( 楞嚴咒 ) vagy Súrangama mantra . Ezt előszeretettel kántálják a kelet-ázsiai buddhizmusban . Szanszkrit elnevezése " Szitátapatra usnísa dháraní " , amely magyarul hozzávetőleg annyit tesz , hogy Fehér napernyő dháraní . Hszüan Hua buddhista tanító szerint ebben a dháraníban benne van az öt világtáj démonjainak seregei : keleten a vadzsra csoport , vendéglátójuk Aksobhja délen az ékszerteremtők , vendéglátójuk Ratnaszambhava középen a buddha csoport , vendéglátójuk Vairócsana nyugaton a lótusz csoport , vendéglátójuk Amitábha északon a karma csoport , vendéglátójuk Amóghasziddhi A szútra az öt szkandha Mára démon megtestesüléseként írja le . Mindegyik szkandhának tíz szkandha-mára felel meg , amelyeket a helyes szamádhitól való eltérésként jellemez a szútra . Összességében ezeket úgy is nevezik , hogy az „ ötven szkandha démon” . Jegyzetek Források Charles Luk, Buddha Dharma Education Association Inc . További információk A Śūraṅgama-szútra és szövegmagyarázatok Hszüan Hua mestertől Śūraṅgama-szútra : szöveg , magyarázatok és cikkek A szútra szanszkrit és kínai változata Mahájána szútrák