Speidl Bódog
Speidl Bódog (Susanovec, 1847. május 20. – Budapest, 1906. május 5.) okleveles mérnök, miniszteri osztálytanácsos, magyar királyi államvasúti főfelügyelő és műegyetemi tanár.

Életútja

Tanulmányait 1867-től a magyar királyi műegyetemet befejezvén, 1871-ben a magyar királyi vasútépítészeti igazgatóságnál nyert alkalmazást. 1873-tól a magyar királyi államvasutak szolgálatában állt és ezen időtől fogva csaknem folyton oktatással is foglalkozott, 1873-ban a József-műegyetemen az út- és vasútépítéstani tanszék tanársegédjévé nevezték ki és ily minőségben 6 évig működött. 1878-ban mint hadmérnöki tartalékos hadnagy, majd mint főhadnagy a boszniai okkupációban vett részt és közreműködött a bosznavölgyi vasút építésénél is. Onnét visszatérve a magyar királyi államvasutak külszolgálatánál és építkezéseknél alkalmazták. 1882-ben a budapesti Keleti pályaudvar építési felügyelőségéhez osztották be, ahol mint építésvezető mérnök, a pályaház kivételével, a pályaudvar összes terveit kidolgozta és az építésre felügyelt.

1887-ben kinevezték a vasúti tisztképző tanfolyamon a vasúti építmények és berendezések tanárává 1888-ban a MÁV igazgatóságának felépítményi ügyosztályába osztották be és 1895-től ezen osztály főnöke volt. 1889-ben a párizsi világkiállítás tanulmányozására küldetett ki, egyúttal Svájc vasútjait is tanulmányozta. 1891-ben a magyar királyi József-műegyetemhez a vasutépítéstan enciklopédiájának előadására hívták meg. 1894-ben a nagyobb németországi pályaudvarok tanulmányozására küldetett ki. E tanulmányainak figyelembe vételével, a budapesti pályaudvarok és kapcsolatos vonalak rekonstrukciójára nézve nagyszabású tervezetet dolgozott ki.

1896-ban a kereskedelemügyi minisztérium kiküldte az osztrák és németországi belvizi kikötők tanulmányozására, ezen útjáról szintén beszámolt nyomtatásban is megjelent Jelentésében; a Budapesten építendő forgalmi kikötő tervezetének kidolgozásánál is közreműködött. 1896-ban a berlini Siemens és Halske-cég őt is felkérte a Berlin számára tervezett magas villamosvasút vágányelrendezésének elbírálására. Számos pályaudvar épült vagy bővült az ő terve szerint: így a temesvári józsefvárosi állomás, a rákosi állomás, az aradi, debreceni, dombóvári, kaposvári, hatvani, zólyomi, piski pályaudvarok. 1901. május 14-én műegyetemi rendkívüli tanári címet nyert.

Számos szakcikket írt a Magyar Mérnök- és Építész-Egylet Közlönyébe, a Közlekedésbe, az Építő Iparba, a Gazdasági Mérnökbe, a Műszaki Hetilapba és a Vasúti és Hajózási Hetilapba; a Gyakorlati kereskedelmi tudományok c. folyóiratban a vállalkozás, építés és forgalom rovatait vezette; a Geschichte der Eisenbahnen der österr.-ungar. Monarchie c. a király uralkodásának ötvenéves jubileumára készült díszműben a magyar vasutak felépítményére, gépészeti berendezéseire és pályaudvaraira vonatkozó részét ő dolgozta ki.

Munkája

 Tanulmányi jelentés a külföldi folyami kikötők műszaki rendezéséről. Nagym. br. Dániel Ernő kereskedelemügyi kir. miniszter úr megbizásából. Tíz rajzlappal. Bpest, 1897. (Gonda Bélával és Izsáky Ernővel együtt.)

Források

További információk

 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar mérnökök
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
1847-ben született személyek
1906-ban elhunyt személyek
Speidl Bódog ( Susanovec , május – Budapest , május ) okleveles mérnök , miniszteri osztálytanácsos , magyar királyi államvasúti főfelügyelő és műegyetemi tanár . Életútja Tanulmányaittől a magyar királyi műegyetemet befejezvén, ben a magyar királyi vasútépítészeti igazgatóságnál nyert alkalmazást.tól a magyar királyi államvasutak szolgálatában állt és ezen időtől fogva csaknem folyton oktatással is foglalkozott, ban a József-műegyetemen az út- és vasútépítéstani tanszék tanársegédjévé nevezték ki és ily minőségbenévig működött.ban mint hadmérnöki tartalékos hadnagy , majd mint főhadnagy a boszniai okkupációban vett részt és közreműködött a bosznavölgyi vasút építésénél is . Onnét visszatérve a magyar királyi államvasutak külszolgálatánál és építkezéseknél alkalmazták.ben a budapesti Keleti pályaudvar építési felügyelőségéhez osztották be , ahol mint építésvezető mérnök , a pályaház kivételével , a pályaudvar összes terveit kidolgozta és az építésre felügyelt . 1887-ben kinevezték a vasúti tisztképző tanfolyamon a vasúti építmények és berendezések tanárávában a MÁV igazgatóságának felépítményi ügyosztályába osztották be éstől ezen osztály főnöke volt.ben a párizsi világkiállítás tanulmányozására küldetett ki , egyúttal Svájc vasútjait is tanulmányozta.ben a magyar királyi József-műegyetemhez a vasutépítéstan enciklopédiájának előadására hívták meg.ben a nagyobb németországi pályaudvarok tanulmányozására küldetett ki . E tanulmányainak figyelembe vételével , a budapesti pályaudvarok és kapcsolatos vonalak rekonstrukciójára nézve nagyszabású tervezetet dolgozott ki . 1896-ban a kereskedelemügyi minisztérium kiküldte az osztrák és németországi belvizi kikötők tanulmányozására , ezen útjáról szintén beszámolt nyomtatásban is megjelent Jelentésében ; a Budapesten építendő forgalmi kikötő tervezetének kidolgozásánál is közreműködött.ban a berlini Siemens és Halske-cég őt is felkérte a Berlin számára tervezett magas villamosvasút vágányelrendezésének elbírálására . Számos pályaudvar épült vagy bővült az ő terve szerint : így a temesvári józsefvárosi állomás , a rákosi állomás , az aradi , debreceni , dombóvári , kaposvári , hatvani , zólyomi , piski pályaudvarok. májusén műegyetemi rendkívüli tanári címet nyert . Számos szakcikket írt a Magyar Mérnök- és Építész-Egylet Közlönyébe , a Közlekedésbe , az Építő Iparba , a Gazdasági Mérnökbe , a Műszaki Hetilapba és a Vasúti és Hajózási Hetilapba ; a Gyakorlati kereskedelmi tudományok c . folyóiratban a vállalkozás , építés és forgalom rovatait vezette ; a Geschichte der Eisenbahnen der österr.-ungar . Monarchie c. a király uralkodásának ötvenéves jubileumára készült díszműben a magyar vasutak felépítményére , gépészeti berendezéseire és pályaudvaraira vonatkozó részét ő dolgozta ki . Munkája Tanulmányi jelentés a külföldi folyami kikötők műszaki rendezéséről . Nagym. br . Dániel Ernő kereskedelemügyi kir. miniszter úr megbizásából . Tíz rajzlappal . Bpest , ( Gonda Bélával és Izsáky Ernővel együtt . ) Források További információk Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar mérnökök Magyar egyetemi , főiskolai oktatók 1847-ben született személyek 1906-ban elhunyt személyek