Uszty-Kut
Uszty-Kut () város Kelet-Szibériában, Oroszország Irkutszki területén, az Uszty-kuti járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Az orosz usztyje jelentése: 'torkolat'; a Kuta folyónév (кута) jelentése evenki nyelven: 'mocsaras, süppedős hely'.

Az Irkutszki terület központi részén, Irkutszk területi székhelytől légvonalban 510 km-re a Léna–Angara-fennsík északi részén, a Kuta (a Léna mellékfolyója) torkolatánál helyezkedik el. Vasútállomás a Bajkál–Amur-vasútvonal nyugati szakaszán. Itt vezet át a Lénán az egyetlen vasúti híd (1975-ben adták át). Folyami kikötő, átrakodóhely, jelentős szállítási csomópont a folyam hajózható szakasza és a kelet-szibériai vasúti fővonalak találkozásánál.

Környékén fenyőerdőkkel borított, 550–750 m magas dombok emelkednek. Maga a város tszf. 295 m, területe 56 km². A város nyugat–keleti irányban (egyenes vonalban) kb. 28 km hosszan, a folyók mentén kb. 34 km hosszan nyújtózik el, szélessége 1–3 km. Legnagyobb része a két folyó bal partjára épült. A túlsó parti két városrészhez (mikrorajonhoz) közúti híd vezet át.

Távolságok:
 Uszty-Kut–Bratszk–Tulun–Irkutszk országúton – 973 km
 Uszty-Kut–Irkutszk légvonalban – 510 km
 A legközelebbi város (nyugat felé) Zseleznogorszk-Ilimszkij – 107 km
 A legközelebbi Léna-parti város (északra, a folyón lefelé) Kirenszk – 174 km

Éghajlata 
Éghajlata szélsőségesen kontinentális. A levegő évi középhőmérséklete: –3,7 °C. A januári középhőmérséklet –25 °C, a júliusi 17 °C. A csapadék mennyisége éves átlagban 350 mm. A fagymentes időszak átlagosan 97 napig tart. Sok éves átlagban az első fagyos nap szeptember 9., az utolsó június 3.

Története 
Az Ilim partjáról érkezett kozákok alapították 1631-ben, amikor a Kuta torkolatánál kisebb erődöt építettek. Az évtized végén a közelben sófőző telepeket nyitottak. Ezek alapján később sófőzőüzem alakult, mely több mint 300 évig működött (kisebb megszakításokkal).

Az erődített település hamar elvesztette katonai jelentőségét, de kedvező fekvése és kikötője révén a Felső-Léna vidékéről az északi Jakutföldre irányuló kereskedelem fontos állomása lett. Több felfedező expedíció itt töltötte fel készleteit (többek között sóval) és innen indult a távoli észak felé. Később kialakult a folyami hajók javítása, építése. A 19. század második felében megjelent a gőzhajózás a Lénán, 1885-től menetrendszerű hajójáratok is közlekedtek.

1925-ben a település az akkor alakított Uszty-kuti járás székhelye lett. A Kuta jobb partján feltörő gyógyforrásra 1928-ban szanatórium épült, mely azóta is működik. Mindezek ellenére a 20. század közepéig Uszty-Kut falu maradt, túlnyomórészt paraszti lakossággal.

1945 után 
A fordulópont a második világháború utáni években következett be, amikor elkezdődött a vasút és Oszetrovóban a nagy folyami kikötő építése.

Uszty-Kut volt a végpontja a transzszibériai vasútvonal Tajset állomásától kelet felé, Bratszkon át a Lénáig épített több mint 700 km hosszú vasútvonalnak. (Ezt a vonalat ma gyakran nyugati BAM-ként vagy egyszerűen a BAM részeként említik.) A vonalat 1946 és 1951 között fektették le, elkészülte alapfeltétel volt a bratszki nagy építkezés megkezdéséhez. Ezekben az években már folyt a lénai folyami kikötő építése is. Az építkezéseken a Gulag kényszermunkásai dolgoztak. A Bratszk–Uszty-Kut szakaszt az Angarlag elítéltjei építették, melynek központja Zajarszkban volt. (A mai Bratszkhoz közeli település helye a víztározó feltöltésekor víz alá került). Bár a Tajsettől Uszty-Kutig tartó több mint 700 km-es vonal 1951-re készült el, hivatalos átadása csak 1958-ban történt meg.

A település 1954-ben kapott városi rangot, amikor az addigi Uszty-Kut és Oszetrovo településeket egyesítették. A város történetének második nagy fordulata a BAM (további?) megépítése volt. A vasútvonal építése Uszty-Kutban 1974-ben kezdődött, 1975-ben elkészült a Lénán átívelő vasúti híd. A párt ifjúsági szervezete, a Komszomol által meghirdetett felhívásra fiatalok ezrei, gépek, anyagok érkeztek Uszty-Kutba és indultak tovább az építkezés helyszíneire.

Gazdaság, közlekedés 
A város gazdasági életében különösen fontos a folyami és a vasúti szállítás.

A Lénán a rendszeres hajózás Uszty-Kutnál kezdődik és évente kb. négy hónapig tart. A folyam hajózható szakasza és a kelet-szibériai vasúti fővonalak találkozásánál nagyon fontos átrakodóhely alakult ki. A folyóról elnevezett Léna központi vasútállomáson (pályaudvaron?) kívül további személy- és teherforgalmi állomások (Uszty-Kut, Jakurim, Léna-Keleti), valamint a kikötő (Oszetrovo) egységeihez közvetlenül kapcsolódó átrakodóállomások is vannak (Léna-Perevalka, Portovaja, Jakurim-Perevalka; az orosz perevalka jelentése: 'átrakás, átrakodás').

Oszetrovo a Léna egyetlen olyan kikötője, amelyhez vasútvonal kapcsolódik, ezért „Észak kapuja”-ként emlegetik. Egyik legfontosabb funkciója az Irkutszki terület és Jakutföld északi vidékeinek ellátása. A 2000-es évek elején csődeljárás alatt állt, később eredményesen működött. Rendszeres hajójárat közlekedik Zsigalovo (a folyón fölfelé) és Alekszejevszk, Lenszk (torkolati irányban) településekre. A hajózási idény kb. 125–170 napig tart.

A körzet települései felé kiépített úthálózat fejletlen, a gépkocsiforgalom korlátozott. Országút vezet a nyugatra fekvő Bratszkba, amely csatlakozik a Tulunon át Irkutszkba vezető „Bajkál” M-53 jelű főúthoz. (Ezt az utat 2007-ben a föderáció tulajdonába adták át, hogy majd része legyen a Jakutföld felé építendő „Viljuj” autóútnak.) A BAM-mal párhuzamosan, délkelet felé is vezet országút (Zvjozdnijig, formailag Szeverobajkalszkig), de minősége miatt ennek forgalma elhanyagolható. A jeges talajon, illetve folyókon át kialakított ideiglenes téli utakon (zimnyik) elérhetők az Irkutszki terület északi kistelepülései is. A tranzitforgalom kiiktatására a város mellett elkerülőút épült. A belső személyszállítást autóbuszjáratok biztosítják.

A várostól 10 km-re északra van a repülőtér. A szovjet időszakban élénk forgalmat bonyolított le, később kritikus időszakot élt át. Napjainkban csak Irkutszkba van rendszeres repülőjárat, és helikopterek biztosítják a távoli földgáz- és olajlelőhelyekre az élelmiszer-, anyag- és munkaerő utánpótlást. Felújítását és bővítését régóta tervezik.

Jegyzetek

Források 

Az Irkutszki terület települései
Uszty-Kut ( ) város Kelet-Szibériában , Oroszország Irkutszki területén , az Uszty-kuti járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Az orosz usztyje jelentése : 'torkolat' ; a Kuta folyónév ( кута ) jelentése evenki nyelven : 'mocsaras , süppedős hely' . Az Irkutszki terület központi részén , Irkutszk területi székhelytől légvonalbankm-re a Léna–Angara-fennsík északi részén , a Kuta ( a Léna mellékfolyója ) torkolatánál helyezkedik el . Vasútállomás a Bajkál–Amur-vasútvonal nyugati szakaszán . Itt vezet át a Lénán az egyetlen vasúti hídben adták át ) . Folyami kikötő , átrakodóhely , jelentős szállítási csomópont a folyam hajózható szakasza és a kelet-szibériai vasúti fővonalak találkozásánál . Környékén fenyőerdőkkel borított,750 m magas dombok emelkednek . Maga a város tszf.m , területekm² . A város nyugat–keleti irányban ( egyenes vonalban ) kb.km hosszan , a folyók mentén kb.km hosszan nyújtózik el , szélessége3 km . Legnagyobb része a két folyó bal partjára épült . A túlsó parti két városrészhez ( mikrorajonhoz ) közúti híd vezet át . Távolságok : Uszty-Kut–Bratszk–Tulun–Irkutszk országúton –km Uszty-Kut–Irkutszk légvonalban –km A legközelebbi város ( nyugat felé ) Zseleznogorszk-Ilimszkij –km A legközelebbi Léna-parti város ( északra , a folyón lefelé ) Kirenszk –km Éghajlata Éghajlata szélsőségesen kontinentális . A levegő évi középhőmérséklete : –3,7 °C. A januári középhőmérséklet –25 °C , a júliusi°C . A csapadék mennyisége éves átlagbanmm . A fagymentes időszak átlagosannapig tart . Sok éves átlagban az első fagyos nap szeptember , az utolsó június Története Az Ilim partjáról érkezett kozákok alapítottákben , amikor a Kuta torkolatánál kisebb erődöt építettek . Az évtized végén a közelben sófőző telepeket nyitottak . Ezek alapján később sófőzőüzem alakult , mely több mintévig működött ( kisebb megszakításokkal ) . Az erődített település hamar elvesztette katonai jelentőségét , de kedvező fekvése és kikötője révén a Felső-Léna vidékéről az északi Jakutföldre irányuló kereskedelem fontos állomása lett . Több felfedező expedíció itt töltötte fel készleteit ( többek között sóval ) és innen indult a távoli észak felé . Később kialakult a folyami hajók javítása , építése . A század második felében megjelent a gőzhajózás a Lénán,től menetrendszerű hajójáratok is közlekedtek . 1925-ben a település az akkor alakított Uszty-kuti járás székhelye lett . A Kuta jobb partján feltörő gyógyforrásraban szanatórium épült , mely azóta is működik . Mindezek ellenére a század közepéig Uszty-Kut falu maradt , túlnyomórészt paraszti lakossággal . 1945 után A fordulópont a második világháború utáni években következett be , amikor elkezdődött a vasút és Oszetrovóban a nagy folyami kikötő építése . Uszty-Kut volt a végpontja a transzszibériai vasútvonal Tajset állomásától kelet felé, Bratszkon át a Lénáig épített több mintkm hosszú vasútvonalnak . ( Ezt a vonalat ma gyakran nyugati BAM-ként vagy egyszerűen a BAM részeként említik . ) A vonalatésközött fektették le , elkészülte alapfeltétel volt a bratszki nagy építkezés megkezdéséhez . Ezekben az években már folyt a lénai folyami kikötő építése is . Az építkezéseken a Gulag kényszermunkásai dolgoztak . A Bratszk–Uszty-Kut szakaszt az Angarlag elítéltjei építették , melynek központja Zajarszkban volt . ( A mai Bratszkhoz közeli település helye a víztározó feltöltésekor víz alá került ) . Bár a Tajsettől Uszty-Kutig tartó több mintkm-es vonalre készült el , hivatalos átadása csakban történt meg . A településben kapott városi rangot , amikor az addigi Uszty-Kut és Oszetrovo településeket egyesítették . A város történetének második nagy fordulata a BAM ( további ? ) megépítése volt . A vasútvonal építése Uszty-Kutbanben kezdődött, ben elkészült a Lénán átívelő vasúti híd . A párt ifjúsági szervezete , a Komszomol által meghirdetett felhívásra fiatalok ezrei , gépek , anyagok érkeztek Uszty-Kutba és indultak tovább az építkezés helyszíneire . Gazdaság , közlekedés A város gazdasági életében különösen fontos a folyami és a vasúti szállítás . A Lénán a rendszeres hajózás Uszty-Kutnál kezdődik és évente kb. négy hónapig tart . A folyam hajózható szakasza és a kelet-szibériai vasúti fővonalak találkozásánál nagyon fontos átrakodóhely alakult ki . A folyóról elnevezett Léna központi vasútállomáson ( pályaudvaron ? ) kívül további személy- és teherforgalmi állomások ( Uszty-Kut , Jakurim , Léna-Keleti ) , valamint a kikötő ( Oszetrovo ) egységeihez közvetlenül kapcsolódó átrakodóállomások is vannak ( Léna-Perevalka , Portovaja , Jakurim-Perevalka ; az orosz perevalka jelentése : 'átrakás , átrakodás' ) . Oszetrovo a Léna egyetlen olyan kikötője , amelyhez vasútvonal kapcsolódik , ezért „ Észak kapuja”-ként emlegetik . Egyik legfontosabb funkciója az Irkutszki terület és Jakutföld északi vidékeinek ellátása . Aes évek elején csődeljárás alatt állt , később eredményesen működött . Rendszeres hajójárat közlekedik Zsigalovo ( a folyón fölfelé ) és Alekszejevszk , Lenszk ( torkolati irányban ) településekre . A hajózási idény kb.170 napig tart . A körzet települései felé kiépített úthálózat fejletlen , a gépkocsiforgalom korlátozott . Országút vezet a nyugatra fekvő Bratszkba , amely csatlakozik a Tulunon át Irkutszkba vezető „ Bajkál” M-53 jelű főúthoz . ( Ezt az utatben a föderáció tulajdonába adták át , hogy majd része legyen a Jakutföld felé építendő „ Viljuj” autóútnak . ) A BAM-mal párhuzamosan , délkelet felé is vezet országút ( Zvjozdnijig , formailag Szeverobajkalszkig ) , de minősége miatt ennek forgalma elhanyagolható . A jeges talajon , illetve folyókon át kialakított ideiglenes téli utakon ( zimnyik ) elérhetők az Irkutszki terület északi kistelepülései is . A tranzitforgalom kiiktatására a város mellett elkerülőút épült . A belső személyszállítást autóbuszjáratok biztosítják . A várostólkm-re északra van a repülőtér . A szovjet időszakban élénk forgalmat bonyolított le , később kritikus időszakot élt át . Napjainkban csak Irkutszkba van rendszeres repülőjárat , és helikopterek biztosítják a távoli földgáz- és olajlelőhelyekre az élelmiszer- , anyag- és munkaerő utánpótlást . Felújítását és bővítését régóta tervezik . Jegyzetek Források Az Irkutszki terület települései