Plastovo
Plastovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 16, közúton 27 km-re északra, községközpontjától légvonalban 6, közúton 9 km-re északra, Dalmácia középső részén, a Krka Nemzeti Park nyugati szélén fekszik.

Története 
A település valószínűleg már a kora középkorban is létezett. Ezt látszik igazolni a középkori templom maradványai között talált, az egyik ablak szemöldökfájába bevésett ókeresztény kereszt. A középkorban területe valószínűleg a bribiri plébániához tartozott. Az itt talált 11–12. századi glagolita felirat alapján ekkor is folyamatosan lakott lehetett. 1409-ben Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került. Középkori temploma a 14. században épült. Miután 1522-ben Skradint elfoglalta a török egyházi szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el. Területe évszázadokig velencei uralom alatt volt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 219, 1910-ben 412 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 61 százaléka szerb, 37 százaléka horvát volt. A délszláv háború során 1991. július 24-én és 25-én heves harcok folytak a falu birtoklásáért, melynek során katolikus templomát is lerombolták. A háború után újjáépítették. 2011-ben 204 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt római katolikus temploma valószínűleg már a 14. században állt. A középkori templomból mára csak az apszis maradt meg. A templomot a 18. században bővítették. Oltárképét 1849-ben Ivan Skvarčina festette. A templom körül található a falu temetője. 1979-ben kulturális műemlékké nyilvánították. 1991-ben a támadó szerb felkelők a földig rombolták. A romok között az egyik ablak szemöldökfájában egy 6. századi bevésett keresztet találtak, mely annak a bizonyítéka, hogy itt egykor ókeresztény templom állt. A háború után a templomot újjáépítették, 1998-ban Ante Ivaš šibeniki püspök szentelte fel újra. Egyszerű, kőből épített egyhajós épület homlokzata felett kis harangtoronnyal, benne egy haranggal.
A horvát glagolita nyelvemlékek között tartják számon a plastovói feliratot, melyet egy helyi parasztház előtt ástak ki földből. A 11. és 12. századból származó felirat glagolita és cirill betűket tartalmaz és a Péter név az ami biztosan kibetűzhető belőle. A felirat szövege „P E T R A.....?....I J U.....M U.....U Ž U....T U E G A....B R A”.

Jegyzetek

További információk
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A šibeniki püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Plastovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északra , Dalmácia középső részén , a Krka Nemzeti Park nyugati szélén fekszik . Története A település valószínűleg már a kora középkorban is létezett . Ezt látszik igazolni a középkori templom maradványai között talált , az egyik ablak szemöldökfájába bevésett ókeresztény kereszt . A középkorban területe valószínűleg a bribiri plébániához tartozott . Az itt talált12. századi glagolita felirat alapján ekkor is folyamatosan lakott lehetett.ben Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került . Középkori temploma a században épült . Miutánben Skradint elfoglalta a török egyházi szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el . Területe évszázadokig velencei uralom alatt volt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát volt . A délszláv háború során júliusén ésén heves harcok folytak a falu birtoklásáért , melynek során katolikus templomát is lerombolták . A háború után újjáépítették. benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt római katolikus temploma valószínűleg már a században állt . A középkori templomból mára csak az apszis maradt meg . A templomot a században bővítették . Oltárképétben Ivan Skvarčina festette . A templom körül található a falu temetője.ben kulturális műemlékké nyilvánították.ben a támadó szerb felkelők a földig rombolták . A romok között az egyik ablak szemöldökfájában egy századi bevésett keresztet találtak , mely annak a bizonyítéka , hogy itt egykor ókeresztény templom állt . A háború után a templomot újjáépítették, ban Ante Ivaš šibeniki püspök szentelte fel újra . Egyszerű , kőből épített egyhajós épület homlokzata felett kis harangtoronnyal , benne egy haranggal . A horvát glagolita nyelvemlékek között tartják számon a plastovói feliratot , melyet egy helyi parasztház előtt ástak ki földből . A és századból származó felirat glagolita és cirill betűket tartalmaz és a Péter név az ami biztosan kibetűzhető belőle . A felirat szövege „ P E T R A.....?....I J U.....M U.....U Ž U....T U E G A....B R A” . Jegyzetek További információk Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A šibeniki püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései