Schwarzenau
Schwarzenau osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Zwettli járásában. 2019 januárjában 1505 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Schwarzenau Alsó-Ausztria Waldviertel régiójában fekszik, a Thaya folyó mentén. Területének 16,7%-a erdő. Áthalad rajta a B2 autóút. Az önkormányzat 8 településrészt és falut egyesít: Ganz (58 lakos 2019-ben), Großhaselbach (129), Hausbach (239), Limpfings (38), Modlisch (19), Schlag (48), Schwarzenau (844) és Stögersbach (130). 

A környező önkormányzatok: keletre Göpfritz an der Wild, délkeletre Allentsteig, délnyugatra Echsenbach, északnyugatra Vitis, északra Windigsteig.

Története
Schwarzenaut 1150-ben említik először, amikor a passaui püspök a Kaja-Kanegg nemzetségnek adományozta. Nem sokkal ezután a Mühlbachok kapták meg, akik erődöt építettek a Horn-Gmünd útvonal ellenőrzésére, de ezt még a 12. század végén felváltotta egy másik vár.

A 13. század második felében Schwarzenau a Mühlbachoktól rokonaikra, a Streun-Falkenstein családra szállt, akik ezután közel 400 évig, 1636-ig uralták a birtokot. Ők a 13. században a Plain-Hardegg grófok hűbéresei voltak, később a Maidburg-Hardegg, a Schaunberg, majd a Görz-Tirol grófoké. A Görzök 1500-as kihalása után közvetlenül az osztrák herceg volt a hűbéruruk. A Streunok a 16. században protestáns hitre tértek. Neves képviselőjük volt Reichard Streun (1537-1600) politikus, diplomata és történetíró aki 1592 a középkori várat teljesen átépíttette reneszánsz kastéllyá. Az utolsó schwarzenaui Straun, George 1619-ben szembeszállt II. Ferdinánd császárral, de kegyelmet kapott. Adósságai miatt 1639-ben eladta a birtokot és külföldre költözött.

Schwarzenau ezután többször váltott gazdát, többek között a Polheim és a Strassaldo grófok, valamint a Pereira-Arnstein bárók birtokolták. A Polheimek idején a kastélyt látványos barokk stukkódíszítéssel dekorálták, ami miatt az épületet néha az osztrák stukkómúzeumnak is nevezik. A 19. században megépült a Ferenc József-vasútvonal, ami a település gazdasági fellendülését hozta magával. 1875-ben egy vonat kisiklott és a balesetben kilencen életüket vesztették. 1891-ben egy nagyszabású hadgyakorlat idején a kastélyban szállt meg Ferenc József osztrák, valamint II. Vilmos német császár.

Schwarzenaut 1930-ban mezővárosi rangra emelték. A második világháborút követően a megszálló szovjet csapatok megrongálták a kastélyt, amelyet 1985-1993 között átfogóan felújítottak. 1971-ben a szomszédos Großhaselbach, Hausbach és Stögersbach községeket Schwarzenauhoz csatolták.

Lakosság
A schwarzenaui önkormányzat területén 2019 januárjában 1505 fő élt. A lakosságszám 1981-ben még meghaladta az 1900-at, azóta csökkenő tendenciát mutat. 2016-ban a helybeliek 95,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,9% a régi (2004 előtti), 1,1% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,5% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,6% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 94,5%-a római katolikusnak, 1,1% evangélikusnak, 2,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát.

A lakosság számának változása:

Látnivalók
a schwarzenaui kastély
a Mária szíve-plébániatemplom 1903-ban épült neogótikus stílusban
Großhaselbach Szt. Márton-plébániatemploma

Jegyzetek

Fordítás

Források
Schwarzenau Gedächtnis des Landes
A település honlapja
32524 – Schwarzenau (Niederösterreich) Statistik Austria 

Alsó-Ausztria települései
Schwarzenau osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Zwettli járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Schwarzenau Alsó-Ausztria Waldviertel régiójában fekszik , a Thaya folyó mentén . Területének7%-a erdő . Áthalad rajta a B2 autóút . Az önkormányzattelepülésrészt és falut egyesít : Ganzlakosben ) , Großhaselbach Hausbach Limpfings Modlisch Schlag Schwarzenaués Stögersbach A környező önkormányzatok : keletre Göpfritz an der Wild , délkeletre Allentsteig , délnyugatra Echsenbach , északnyugatra Vitis , északra Windigsteig . Története Schwarzenautben említik először , amikor a passaui püspök a Kaja-Kanegg nemzetségnek adományozta . Nem sokkal ezután a Mühlbachok kapták meg , akik erődöt építettek a Horn-Gmünd útvonal ellenőrzésére , de ezt még a század végén felváltotta egy másik vár . A század második felében Schwarzenau a Mühlbachoktól rokonaikra , a Streun-Falkenstein családra szállt , akik ezután közelévig,ig uralták a birtokot . Ők a században a Plain-Hardegg grófok hűbéresei voltak , később a Maidburg-Hardegg , a Schaunberg , majd a Görz-Tirol grófoké . A Görzökas kihalása után közvetlenül az osztrák herceg volt a hűbéruruk . A Streunok a században protestáns hitre tértek . Neves képviselőjük volt Reichard Streunpolitikus , diplomata és történetíró akia középkori várat teljesen átépíttette reneszánsz kastéllyá . Az utolsó schwarzenaui Straun , Georgeben szembeszállt II. Ferdinánd császárral , de kegyelmet kapott . Adósságai miattben eladta a birtokot és külföldre költözött . Schwarzenau ezután többször váltott gazdát , többek között a Polheim és a Strassaldo grófok , valamint a Pereira-Arnstein bárók birtokolták . A Polheimek idején a kastélyt látványos barokk stukkódíszítéssel dekorálták , ami miatt az épületet néha az osztrák stukkómúzeumnak is nevezik . A században megépült a Ferenc József-vasútvonal , ami a település gazdasági fellendülését hozta magával.ben egy vonat kisiklott és a balesetben kilencen életüket vesztették.ben egy nagyszabású hadgyakorlat idején a kastélyban szállt meg Ferenc József osztrák , valamint II. Vilmos német császár . Schwarzenautban mezővárosi rangra emelték . A második világháborút követően a megszálló szovjet csapatok megrongálták a kastélyt , amelyetközött átfogóan felújítottak.ben a szomszédos Großhaselbach , Hausbach és Stögersbach községeket Schwarzenauhoz csatolták . Lakosság A schwarzenaui önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámben még meghaladta azat , azóta csökkenő tendenciát mutat.ban a helybeliek9%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül9 % a régielőtti ) ,1 % az új EU-tagállamokból érkezett.5 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,6 % egyéb országok polgára.ben a lakosok5%-a római katolikusnak,1 % evangélikusnak,6 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . A lakosság számának változása : Látnivalók a schwarzenaui kastély a Mária szíve-plébániatemplomban épült neogótikus stílusban Großhaselbach Szt . Márton-plébániatemploma Jegyzetek Fordítás Források Schwarzenau Gedächtnis des Landes A település honlapja 32524 – Schwarzenau ( Niederösterreich ) Statistik Austria Alsó-Ausztria települései