Berkó Sándor
Berkó Sándor (Losonc, 1918. február 13. – Szovjetunió, 1942 második fele) költő, műfordító.

Élete
Édesanyja varrónő volt. Gimnáziumi önképzőképzőkörben kezdett verseket írni. Tizenkét éves korára már négy nyelven (a magyaron kívül: csehül, németül, franciául) beszélt. Fordított cseh költőktől (Vitĭzlav Nezval, František Halas, Jiri Wolker). Az Indulás nevű rövid életű folyóiratnál ismerkedett meg Sándor Lászlóval, akivel élete végéig barátok maradtak. 

Résztvevője volt a Tűz folyóirat szemináriumainak. Az ő biztatására küldte el verseit Gaál Gábor lapjának, a Korunknak. 1936 több szempontból is fordulópont volt az életében, ekkor kezdett publikálni a Prágai Magyar Hírlapban és a Pozsonyban megjelenő Magyar Újságban, és ekkor köteleződött el végleg a szocializmussal. 

1938 elején a Magyar Napban kezdett írni, az első bécsi döntés után pedig az egyik legtermékenyebb szerző, miután több idősebb pályatársa úgy döntött, a kapcsolattartást a szocialistákkal szünetelteti. Ekkor keletkezett legfontosabb tanulmánya, amiben elsőként mutatott rá Komját Aladár életművének nagyságára.

Már ekkor tervezte első verseskötetét Ez nem legenda címmel megjelentetni, de Csehszlovákia felosztása és a zsidóüldözések miatt ez meghiúsult. Budapestre menekült, itt a Népszava külső munkatársaként dolgozott. Ezen kívül megjelent még a Korunkban, a Zsidó naptárban, a Független Újságban. Végül 1940 őszén saját költségén nyomtatja ki Losoncon első és egyetlen kis versgyűjteményét Az ördög köpenyében címmel. 
Szeptemberben munkaszolgálatra hívták be a keleti határra. Halálának körülményei ma is tisztázatlanok. 1941-ből még maradt fent tábori képeslapja.

Művei 
Az ördög köpenyében; Losonc, 1940 (versek)
Nem vagy magadban. Versek; gyűjt., sajtó alá rend., utószó Csanda Sándor; Szépirodalmi, Bp., 1964

Jegyzetek

Források
 Csanda Sándor Első Nemzedék
 Cseh/szlovákiai magyar irodalom lexikona
 A magyar irodalom története

További információk

 Akiknek ezeréves múltunkat köszönhetjük. Magyarország neves halottainak névjegyzéke és temetkezési helyei. Összeáll. Csontos László amatőr temetőkutató. Bp., Római Kiadó és Nyomdaipari Bt., 2001. 248 o.
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994 

1918-ban született személyek
1942-ben elhunyt személyek
Losonciak
A holokauszt magyar áldozatai
Szlovákiai magyar költők, írók
Magyar műfordítók
Zsidó származású magyarok
Meggyilkolt költők, írók
Berkó Sándor ( Losonc , február – Szovjetunió, második fele ) költő , műfordító . Élete Édesanyja varrónő volt . Gimnáziumi önképzőképzőkörben kezdett verseket írni . Tizenkét éves korára már négy nyelven ( a magyaron kívül : csehül , németül , franciául ) beszélt . Fordított cseh költőktől ( Vitĭzlav Nezval , František Halas , Jiri Wolker ) . Az Indulás nevű rövid életű folyóiratnál ismerkedett meg Sándor Lászlóval , akivel élete végéig barátok maradtak . Résztvevője volt a Tűz folyóirat szemináriumainak . Az ő biztatására küldte el verseit Gaál Gábor lapjának , a Korunknak.több szempontból is fordulópont volt az életében , ekkor kezdett publikálni a Prágai Magyar Hírlapban és a Pozsonyban megjelenő Magyar Újságban , és ekkor köteleződött el végleg a szocializmussal . 1938 elején a Magyar Napban kezdett írni , az első bécsi döntés után pedig az egyik legtermékenyebb szerző , miután több idősebb pályatársa úgy döntött , a kapcsolattartást a szocialistákkal szünetelteti . Ekkor keletkezett legfontosabb tanulmánya , amiben elsőként mutatott rá Komját Aladár életművének nagyságára . Már ekkor tervezte első verseskötetét Ez nem legenda címmel megjelentetni , de Csehszlovákia felosztása és a zsidóüldözések miatt ez meghiúsult . Budapestre menekült , itt a Népszava külső munkatársaként dolgozott . Ezen kívül megjelent még a Korunkban , a Zsidó naptárban , a Független Újságban . Végülőszén saját költségén nyomtatja ki Losoncon első és egyetlen kis versgyűjteményét Az ördög köpenyében címmel . Szeptemberben munkaszolgálatra hívták be a keleti határra . Halálának körülményei ma is tisztázatlanok.ből még maradt fent tábori képeslapja . Művei Az ördög köpenyében ; Losonc,( versek ) Nem vagy magadban . Versek ; gyűjt . , sajtó alá rend . , utószó Csanda Sándor ; Szépirodalmi , Bp. , Jegyzetek Források Csanda Sándor Első Nemzedék Cseh/szlovákiai magyar irodalom lexikona A magyar irodalom története További információk Akiknek ezeréves múltunkat köszönhetjük . Magyarország neves halottainak névjegyzéke és temetkezési helyei . Összeáll . Csontos László amatőr temetőkutató . Bp. , Római Kiadó és Nyomdaipari Bt.,o . Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , 1918-ban született személyek 1942-ben elhunyt személyek Losonciak A holokauszt magyar áldozatai Szlovákiai magyar költők , írók Magyar műfordítók Zsidó származású magyarok Meggyilkolt költők , írók