Hora János Alajos
Hora János Alajos, Alois Johann Ludwig-Hora, Perczey (Zsombolya, 1812. október 11. – Pest, 1877) festő.

Pályafutása

Bécsben tanult Friedrich von Amerlingnél, majd 1837-től Pesten nyitott műtermet. Leginkább arcképfestéssel foglalkozott, egy ilyen művét, Müller János festő arcképét (1836) a Szépművészeti Múzeum őrzi. 1838-ig Pesten munkálkodott, megfestette Lendvay arcképét Zampa szerepében és köztetszést aratott egy kolduspárt ábrázoló életképével. Jól tudta, hogy ha csak a sikerek meg is újulnak, maradandókká csak akkor lesznek, ha tudását, művészi látkörét a külföld művészetének alapos tanulmányozásával támasztja alá, de meg annak az eshetősége is izgatta a külföldi útra, hogy a hírnév odakinn sem fogja cserben hagyni. Művészi tapasztalásainak gyarapítása végett 1838 és 1841 között Bécsben és Párizsban tartózkodott, ahol iránta oly kitűnő pártolással viseltettek, hogy ott készített minden művét, melyeket a párizsi műegyesületnek bemutatott, legszigorúbb bírálat után is a műkiállitásba több ízben elfogadták. Szorgalmasan dolgozott és tanult és egyszerre azon kapta magát, hogy a szerény magyar művészt kezdik elismerni. Műveit a műkereskedők is vették. Párizsban őt is utolérte a magyar művészek nosztalgiája: a visszatérés vágya. Habár annyira megalapozta exisztenciáját, hogy bizalommal nézhetne a jövő elé, mégis hazakívánkozott.

1841-ben Pesten a Miatyánk utca 204. szám alatt lakott a második emeleten. Visszatérése után újabb sikerek sorakoztak itthon eltöltött munkájához és a műpártoló közönség újból elhalmozta megbízásokkal. A Honművész 1841. február 14-iki száma szerény és kellemes társalgású művészként jellemzi, akinek műtereme mindenki előtt tárva áll és a benne felállított érdekes festményekből ki-ki meggyőződhetik jeles tehetsége felől. 1842-43-ban Kolozsvárott dolgozott. Innen előbb Bukarestre tett át lakását, majd végül Pestre költözött át. Az akkori krónika, valahányszor Hóra lakást változtatott, mindenkor megemlítette. Egy ízben lakása a Kézutcában, 15. sz. alatti Unger-ház első emeletében; későbben a Galamb utcában, Grubovszky házában volt. Hogy az arcképfestészet téren nemcsak a megrendelőit, hanem kritikusait is kielégítette, egyik kritikusának elismerő szavai eléggé elárulják. "Hóra e művészi ágban (arcképfestés) oly fokra emelkedik, hogy a legjelesebb honi festészek sorába lehet helyezni." Hazai sikerei nem kábították el. 1848-ban vezetéknevét Perczeyre változtatta.

Hóra, művészi kvalitásain kívül tisztán férfias tulajdonságaival is meg tudta hódítani közönségét. Rendkívül szerény egyéniség volt, finom és ötletes társalgási modor, csupa szeretetreméltóság: ezek voltak jellemének főbb tulajdonságai.

Művei többnyire portrék, életképek. Képeit Párizsban is kiállította. Műveit a Magyar Történelmi Képtár, egy arcképét az Ernst Múzeum őrzi.

Galéria

Jegyzetek

Források

 Kieselbach
 Honművész, 1841. február 14. 99. old.
 Révai Nagy Lexikona, 10. kötet: Hérold-Jób (1914) 261. old.
 Régi pesti művészek Művészet (szerk.: Lyka Károly) Tizenegyedik évfolyam, 1912, Hatodik szám, p. 241-242.

További információk

 Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Bp., Akadémiai Kiadó, 1965-1968. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Farkas Gábor: Adalékok Hora János Alajos életéhez és művészetéhez (szakdolgozat, 1989)

Magyar festők
1812-ben született személyek
1877-ben elhunyt személyek
Hora János Alajos , Alois Johann Ludwig-Hora , Perczey ( Zsombolya , október – Pest,festő . Pályafutása Bécsben tanult Friedrich von Amerlingnél , majdtől Pesten nyitott műtermet . Leginkább arcképfestéssel foglalkozott , egy ilyen művét , Müller János festő arcképéta Szépművészeti Múzeum őrzi.ig Pesten munkálkodott , megfestette Lendvay arcképét Zampa szerepében és köztetszést aratott egy kolduspárt ábrázoló életképével . Jól tudta , hogy ha csak a sikerek meg is újulnak , maradandókká csak akkor lesznek , ha tudását , művészi látkörét a külföld művészetének alapos tanulmányozásával támasztja alá , de meg annak az eshetősége is izgatta a külföldi útra , hogy a hírnév odakinn sem fogja cserben hagyni . Művészi tapasztalásainak gyarapítása végettésközött Bécsben és Párizsban tartózkodott , ahol iránta oly kitűnő pártolással viseltettek , hogy ott készített minden művét , melyeket a párizsi műegyesületnek bemutatott , legszigorúbb bírálat után is a műkiállitásba több ízben elfogadták . Szorgalmasan dolgozott és tanult és egyszerre azon kapta magát , hogy a szerény magyar művészt kezdik elismerni . Műveit a műkereskedők is vették . Párizsban őt is utolérte a magyar művészek nosztalgiája : a visszatérés vágya . Habár annyira megalapozta exisztenciáját , hogy bizalommal nézhetne a jövő elé , mégis hazakívánkozott . 1841-ben Pesten a Miatyánk utca szám alatt lakott a második emeleten . Visszatérése után újabb sikerek sorakoztak itthon eltöltött munkájához és a műpártoló közönség újból elhalmozta megbízásokkal . A Honművész februáriki száma szerény és kellemes társalgású művészként jellemzi , akinek műtereme mindenki előtt tárva áll és a benne felállított érdekes festményekből ki-ki meggyőződhetik jeles tehetsége felől.ban Kolozsvárott dolgozott . Innen előbb Bukarestre tett át lakását , majd végül Pestre költözött át . Az akkori krónika , valahányszor Hóra lakást változtatott , mindenkor megemlítette . Egy ízben lakása a Kézutcában , sz. alatti Unger-ház első emeletében ; későbben a Galamb utcában , Grubovszky házában volt . Hogy az arcképfestészet téren nemcsak a megrendelőit , hanem kritikusait is kielégítette , egyik kritikusának elismerő szavai eléggé elárulják . " Hóra e művészi ágban ( arcképfestés ) oly fokra emelkedik , hogy a legjelesebb honi festészek sorába lehet helyezni . " Hazai sikerei nem kábították el.ban vezetéknevét Perczeyre változtatta . Hóra , művészi kvalitásain kívül tisztán férfias tulajdonságaival is meg tudta hódítani közönségét . Rendkívül szerény egyéniség volt , finom és ötletes társalgási modor , csupa szeretetreméltóság : ezek voltak jellemének főbb tulajdonságai . Művei többnyire portrék , életképek . Képeit Párizsban is kiállította . Műveit a Magyar Történelmi Képtár , egy arcképét az Ernst Múzeum őrzi . Galéria Jegyzetek Források Kieselbach Honművész , február old . Révai Nagy Lexikona , kötet : Hérold-Jób261. old . Régi pesti művészek Művészet ( szerk . : Lyka Károly ) Tizenegyedik évfolyam , Hatodik szám , p. További információk Művészeti lexikon . Fel. szerk . Lajta Edit . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Farkas Gábor : Adalékok Hora János Alajos életéhez és művészetéhez ( szakdolgozat , Magyar festők 1812-ben született személyek 1877-ben elhunyt személyek