Kopt irodalom
Kopt irodalom alatt értik a Kr. u. II. századtól a XVII. századig – a kopt nyelv kihalásáig – művelt, Egyiptomban megjelenő, kopt írást és kopt nyelvet használó irodalmat.

Története 

A kereszténység elterjedése – a Mediterrán térség más területeihez hasonlóan – Egyiptomban is átalakította a kultúra képét. Fokozatosan eltűntek a régi egyiptomi írásrendszerek, helyüket a görög ábécé betűit használó kopt írás lépett. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy kopt nyelv viszont az egyiptomi nyelv közvetlen leszármazottja.

A kopt irodalmi nyelv a Biblia-fordítások révén jött létre. Több apokrif irat, illetve számos gnosztikus mű pedig egyenesen csak kopt nyelven maradt fenn a ókereszténység korából (Tamás evangéliuma, Pisztisz Szophia, Nag Hammádi könyvtár iratai). Jelentős ókori kopt író Szent Senute, a Fehér Kolostor apátja.

A kopt irodalom túlnyomórészt vallásos irodalomnak tekinthető, de található benne néhány világi alkotás is:
 a Kambüszész-regény lehetséges, hogy egy korábbi démotikus regény átdolgozása;
 a Sándor-regény egyes részleteiről kopt fordítás készült;
 létezett kopt világi költészet is, így a későbbi századokban keletkezett Theodosziosz és Dionüsziosz története. Egy kopt költemény beszámol I. Konstantin római császár kereszténységre téréséről; az Arkhellidész története pedig egy bizánci legenda feldolgozása.

Ugyancsak a kopt irodalomhoz sorolnak olyan műveket is, amelyek nem koptul maradtak fenn (hanem általában görögül, arabul), ámde ame­lyek ese­té­ben tör­té­nel­mi ada­tok iga­zol­ják vagy va­ló­szí­nű­sí­tik (pél­dá­ul a szer­ző görög nyelven nem tudása) azt, hogy az írás kopt nyel­ven szü­le­tett. Ilye­n típus alá esnek a szer­ze­te­si írá­sok, elsősorban le­ve­lek (Remete Szent Antal, Szent Pakhomiosz, Szent Horszisziosz, Szent Senute levelei) és Pakhómiosz re­gu­lá­já­nak tö­re­dé­kei, az ale­xandri­ai pát­ri­ár­kák (Pé­ter, Atanáz, Timóteus, Theofil, Cirill, Theodóz) írá­sai. (Az utób­bi­ak ese­té­ben erő­sen kérdé­ses, hogy ere­de­ti­leg kop­tul szü­let­tek-e.)

A kopt irodalom egyik igen késői alkotása a Triadon című, XIII. vagy XIV. századi vallásos költemény, mivel a VII. századi arab hódítás óta lassan-lassan a kopt nyelv kiszorult Egyiptomból. Alsó-Egyiptomban már a X. században kihalt, Felső-Egyiptomban még a XVII. századig használták, amikor onnan is kipusztult. Napjainkban tehát a kopt nyelv holt nyelv, és csakis mint egyházi nyelv szerepel.

Jegyzetek

Kopt irodalom magyar nyelven 
 Istenek, szentek, démonok Egyiptomban (szerk. Ulrich Luft), Kairosz Kiadó, Budapest, 2003, , 428 p (Szent Senute és Oszlopos Szent Dániel apát életrajzával)
 Egyiptomi Szent Mária és Remete Szent Onúfriosz (ford. Krasznai Judit és Tóth Péter), Terebint, Budapest, 1998, , 64 p [A 2 szent életírása.]
 Hubai Péter (szerk.): A megváltó a keresztről (Kopt apokrifek Núbiából), Szent István Társulat, Budapest, 2006, , 301 p
 Matta el Maszkin: Isten megtapasztalása az imában, Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat, Budapest, 2016, 372 p
 Matta El Meszkin: Tanácsok az imádsághoz (Görögkatolikus Szemle füzetek 1., ford. Kocsis Fülöp),  Hajdúdorogi Püspöki Hivatal, Nyíregyháza, 2009, 36 p

Források 
 
 , 599. oldal

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori egyiptomi irodalom
 Ókeresztény irodalom

 
Ókeresztény irodalom
Kopt irodalom alatt értik a Kr. u . II. századtól a XVII. századig – a kopt nyelv kihalásáig – művelt , Egyiptomban megjelenő , kopt írást és kopt nyelvet használó irodalmat . Története A kereszténység elterjedése – a Mediterrán térség más területeihez hasonlóan – Egyiptomban is átalakította a kultúra képét . Fokozatosan eltűntek a régi egyiptomi írásrendszerek , helyüket a görög ábécé betűit használó kopt írás lépett . Megjegyzendő ugyanakkor , hogy kopt nyelv viszont az egyiptomi nyelv közvetlen leszármazottja . A kopt irodalmi nyelv a Biblia-fordítások révén jött létre . Több apokrif irat , illetve számos gnosztikus mű pedig egyenesen csak kopt nyelven maradt fenn a ókereszténység korából ( Tamás evangéliuma , Pisztisz Szophia , Nag Hammádi könyvtár iratai ) . Jelentős ókori kopt író Szent Senute , a Fehér Kolostor apátja . A kopt irodalom túlnyomórészt vallásos irodalomnak tekinthető , de található benne néhány világi alkotás is : a Kambüszész-regény lehetséges , hogy egy korábbi démotikus regény átdolgozása ; a Sándor-regény egyes részleteiről kopt fordítás készült ; létezett kopt világi költészet is , így a későbbi századokban keletkezett Theodosziosz és Dionüsziosz története . Egy kopt költemény beszámol I. Konstantin római császár kereszténységre téréséről ; az Arkhellidész története pedig egy bizánci legenda feldolgozása . Ugyancsak a kopt irodalomhoz sorolnak olyan műveket is , amelyek nem koptul maradtak fenn ( hanem általában görögül , arabul ) , ámde ame­lyek ese­té­ben tör­té­nel­mi ada­tok iga­zol­ják vagy va­ló­szí­nű­sí­tik ( pél­dá­ul a szer­ző görög nyelven nem tudása ) azt , hogy az írás kopt nyel­ven szü­le­tett . Ilye­n típus alá esnek a szer­ze­te­si írá­sok , elsősorban le­ve­lek ( Remete Szent Antal , Szent Pakhomiosz , Szent Horszisziosz , Szent Senute levelei ) és Pakhómiosz re­gu­lá­já­nak tö­re­dé­kei , az ale­xandri­ai pát­ri­ár­kák ( Pé­ter , Atanáz , Timóteus , Theofil , Cirill , Theodóz ) írá­sai . ( Az utób­bi­ak ese­té­ben erő­sen kérdé­ses , hogy ere­de­ti­leg kop­tul szü­let­tek-e . ) A kopt irodalom egyik igen késői alkotása a Triadon című , XIII. vagy XIV. századi vallásos költemény , mivel a VII. századi arab hódítás óta lassan-lassan a kopt nyelv kiszorult Egyiptomból . Alsó-Egyiptomban már a X. században kihalt , Felső-Egyiptomban még a XVII. századig használták , amikor onnan is kipusztult . Napjainkban tehát a kopt nyelv holt nyelv , és csakis mint egyházi nyelv szerepel . Jegyzetek Kopt irodalom magyar nyelven Istenek , szentek , démonok Egyiptomban ( szerk . Ulrich Luft ) , Kairosz Kiadó, Budapest ,,p ( Szent Senute és Oszlopos Szent Dániel apát életrajzával ) Egyiptomi Szent Mária és Remete Szent Onúfriosz ( ford . Krasznai Judit és Tóth Péter ) , Terebint , Budapest ,,p [ Aszent életírása . ] Hubai Péter ( szerk . ) : A megváltó a keresztről ( Kopt apokrifek Núbiából ) , Szent István Társulat , Budapest ,,p Matta el Maszkin : Isten megtapasztalása az imában , Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat , Budapest,p Matta El Meszkin : Tanácsok az imádsághoz ( Görögkatolikus Szemle füzetek , ford . Kocsis Fülöp ) , Hajdúdorogi Püspöki Hivatal , Nyíregyháza,p Források , oldal Külső hivatkozások Kapcsolódó szócikkek Ókori egyiptomi irodalom Ókeresztény irodalom Ókeresztény irodalom