Forráscsiga
A forráscsiga (Bythinella austriaca) a Duna közép-európai szakaszának vízgyűjtő területén lévő hideg forrásokban élő, kis méretű vízicsigafaj.

Megjelenése

A forráscsiga igen kis méretű faj, a háza magassága kb. 3,2 mm, szélessége 1,6 mm. A csigaház majdnem henger formájú, a kanyarulatok lapítottak; az utolsó kanyarulat a ház teljes magasságának kétötödét teszi ki. A héj áttetsző és a fiataloknál színtelen, idővel fehéressé válik. Felszínét gyakran zöld vagy barna algaréteg fedi.

Négy alfaja ismert:
B. austriaca austriaca (Frauenfeld, 1857)
B. austriaca conica (Clessin, 1910)
B. austriaca ehrmanni (Pax, 1938)
B. austriaca pavovillatica (Canon, 1937)

A Bythinella hungarica-ról 2006-ban kimutatták, hogy ezzel a fajjal azonos.

Elterjedése
Közép-Európában, a Duna vízgyűjtő területén elterjedt Németországban, Ausztriában, Magyarországon, Szlovákiában, Csehországban és Lengyelországban. Összesen kb. 1000 helyen találták meg. Romániából is jelentették, de azok a példányok feltehetően egy másik Bythinella-fajhoz tartoznak.

Életmódja
A forráscsiga állandó vízhőmérsékletű, hideg forrásokban vagy patakok felső folyásánál él. Megfelelő körülmények között négyzetméterenként akár ezer példány is megtalálható. Jelenlétük a tiszta, szennyezetlen víz indikátora. Jól alkalmazkodtak a hideg, tápanyagszegény környezethez, de körülményeik megváltozására igen érzékenyek, szinte azonnal megfogyatkozik a számuk. Egyik forrásból a másikba madarak és egyéb nagyobb állatok viszik át őket, amelyek lábára rátapadnak a csigák vagy a petéik. A forráscsigák kovamoszatokkal, kék- és zöldmoszatokkal, a felületekre tapadt baktériumbevonattal, valamint a vízbe hullott levelek, gallyak szerves anyagaival táplálkoznak.

Természetvédelmi helyzete
Bár az egyes populációit veszélyeztetheti a vízszabályozás és a vízszennyezés, nagy egyedszáma és számos előfordulási helye miatt a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján "nem fenyegetett" kategóriába került.

Magyarországon nem védett.

Források
 
Frauenfeld, G. von (1857): Über die Paludinen aus der Gruppe der Paludina viridis Poir. Sitzber. Akad. Wiss. mathem.-naturwiss. Classe, 22(2): 569-578, 1 Table, Vienna, page 574.
Glöer, P. (2002): Die Süßwassergastropoden Nord- und Mitteleuropas. In F. DAHL, Die Tierwelt Deutschlands, 73. Teil. ConchBooks: Hackenheim.
Falniowski, A. & Magdalena Szarowska (2009): Sequence-based species delimitation in the Balkan Bythinella Moquin-Tandon, 1856 (Gastropoda: Rissooidea) with general mixed yule coalescent model. Folia Malacologica.
Patzner, R. A. (2008): Weichtier des Jahres 2008 – Bythinella austriaca. Natur und Land, Salzburg.
Fehér, Z., G. Majoros, A. Varga (2008): A scoring method for the assessment of rarity and conservation value of the Hungarian freshwater molluscs. Heldia 6, 127–140.

Kapcsolódó szócikkek
Magyarország puhatestűinek listája

Fordítás 

Puhatestűfajok
Magyarország csigái
A forráscsiga ( Bythinella austriaca ) a Duna közép-európai szakaszának vízgyűjtő területén lévő hideg forrásokban élő , kis méretű vízicsigafaj. Megjelenése A forráscsiga igen kis méretű faj , a háza magassága kb.2 mm , szélessége6 mm . A csigaház majdnem henger formájú , a kanyarulatok lapítottak ; az utolsó kanyarulat a ház teljes magasságának kétötödét teszi ki . A héj áttetsző és a fiataloknál színtelen , idővel fehéressé válik . Felszínét gyakran zöld vagy barna algaréteg fedi . Négy alfaja ismert : B. austriaca austriaca ( Frauenfeld , B. austriaca conica ( Clessin , B. austriaca ehrmanni ( Pax , B. austriaca pavovillatica ( Canon , A Bythinella hungarica-rólban kimutatták , hogy ezzel a fajjal azonos . Elterjedése Közép-Európában , a Duna vízgyűjtő területén elterjedt Németországban , Ausztriában , Magyarországon , Szlovákiában , Csehországban és Lengyelországban . Összesen kb.helyen találták meg . Romániából is jelentették , de azok a példányok feltehetően egy másik Bythinella-fajhoz tartoznak . Életmódja A forráscsiga állandó vízhőmérsékletű , hideg forrásokban vagy patakok felső folyásánál él . Megfelelő körülmények között négyzetméterenként akár ezer példány is megtalálható . Jelenlétük a tiszta , szennyezetlen víz indikátora . Jól alkalmazkodtak a hideg , tápanyagszegény környezethez , de körülményeik megváltozására igen érzékenyek , szinte azonnal megfogyatkozik a számuk . Egyik forrásból a másikba madarak és egyéb nagyobb állatok viszik át őket , amelyek lábára rátapadnak a csigák vagy a petéik . A forráscsigák kovamoszatokkal , kék- és zöldmoszatokkal , a felületekre tapadt baktériumbevonattal , valamint a vízbe hullott levelek , gallyak szerves anyagaival táplálkoznak . Természetvédelmi helyzete Bár az egyes populációit veszélyeztetheti a vízszabályozás és a vízszennyezés , nagy egyedszáma és számos előfordulási helye miatt a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján " nem fenyegetett " kategóriába került . Magyarországon nem védett . Források Frauenfeld , G. von Über die Paludinen aus der Gruppe der Paludina viridis Poir . Sitzber . Akad . Wiss. mathem.-naturwiss . Classe,2):Table , Vienna , page Glöer , P. Die Süßwassergastropoden Nord- und Mitteleuropas . In F. DAHL , Die Tierwelt Deutschlands , Teil . ConchBooks : Hackenheim . Falniowski , A . & Magdalena Szarowska Sequence-based species delimitation in the Balkan Bythinella Moquin-Tandon,( Gastropoda : Rissooidea ) with general mixed yule coalescent model . Folia Malacologica . Patzner , R. A . Weichtier des Jahres– Bythinella austriaca . Natur und Land , Salzburg . Fehér , Z. , G. Majoros , A . Varga A scoring method for the assessment of rarity and conservation value of the Hungarian freshwater molluscs . Heldia140. Kapcsolódó szócikkek Magyarország puhatestűinek listája Fordítás Puhatestűfajok Magyarország csigái