Kudora János
Kudora János (Tata, 1849. május 14. – Nagyölved, 1918. május 31.) római katolikus esperes-plébános, Kudora Károly bátyja.

Élete

Kudora Károly iparos és Novacsek Fanni fia. Középiskolai tanulmányait szülővárosában és Esztergomban, a VII. osztálytól mint növendékpap végezte, és ugyanitt hallgatta a teológiát is. 1872. július 19-én fölszenteltetett. Segédlelkész volt Vágszerdahelyen, 1873-ban Egyházgellén, 1874-ben Zselízen, 1877-ben plébános lett ugyanott, majd 1879-ben Ipolyvisken. Egyházkerületi jegyző, 1898-tól a közigazgatási bizottság tagja, 1899-ben tanfelügyelő-esperes, a budapesti papnövendékek egyházi-irodalmi iskolájának tiszteleti tagja volt. Utazott 1888-ban Velencébe és 1891-ben Rómába.

Esztétikai értekezéseket és könyvbirálatokat írt a Hittudományi Folyóiratba, melynek rendes munkatársa volt (180-5. Az egyházi ékesszólástan elmélete); első egyházi beszéde az Isten Igéjében (1876.), ezután a többiek, melyekkel több pályadíjat is nyert, a Jó Pásztor V-XI. és 1891-tól a Hitszónoklati Folyóirat I-V. évfolyamában; a Magyar Sionban (1896. Simor János bibornok mint egyházi szónok, 1897. Két nap Pozsonyban), a Hittudományi Folyóiratban (1891-99. értekezések és könyvismertetések, birálatok); a Tanítsatok c. egri folyóiratban (1896. Halotti beszéd és könyörgés szónoki méltatása); a Pelczer József, krakkói egyetemi tanárnak a kath. prédikáczió világ-irodalom története lengyel munkájának III. kötetében (1898. a m. kath. prédikáczió története).

Munkái
 Aranymise-emlék. Budapest, 1887. 
 Katholikus egyházi szónoklattan, példákkal megvilágítva és a szónoklat történelmi vázlatával bővítve. Budapest, 1891.  (Ism. M. Állam 88. c., Egyházi Közlöny 9. sz. Kath. Szemle 650. 1., az egri Irodalmi Szemle 7. sz.).
 Szent beszéd ezüst misére. Budapest, 1892. 
 Egyházi ékesszólástani tanulmányok. 1-5. köt. Budapest, 1892-1894. (I. II. A próféták és Jézus Krisztusról. III. A görögnyelvű Szent Ambrus, Szent Ágoston. V. Latin szent atyák: Nagy sz. Leo, Nagy sz. Gergely. VII. Franczia egyházi szónokok. Bossuet, Bourdaloue. Ism. Magyar Állam 1893. 121. sz., Kath. Szemle 1893. M. Sion (1894.)
 A katholikus magyar egyházi ékesszólás jelenlegi állása. Budapest, 1894. 
 Br. Roszner Ervin hontmegyei főispán arczképleleplezésére ünnepi beszéd. Kiadta Hontvármegye közönsége. Ipolyság, 1896. 
 A magyar katolikus egyházi beszéd irodalmánának ezeréves története. Budapest, 1902.

Források

További információk

 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941.
 Beke Margit: Az esztergomi (esztergom-budapesti) főegyházmegye papsága 1892-2006. Bp., Szent István Társulat, 2008. 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Csáky Károly: Jeles elődeink. 130 kisportré az egykor Hontban tevékenykedő neves személyekről. Dunaszerdahely, Lilium Aurum, 2002. 
 
 

Magyar katolikus papok
Nagyölvediek
Tataiak
1849-ben született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Kudora János ( Tata , május – Nagyölved , május ) római katolikus esperes-plébános , Kudora Károly bátyja . Élete Kudora Károly iparos és Novacsek Fanni fia . Középiskolai tanulmányait szülővárosában és Esztergomban , a VII. osztálytól mint növendékpap végezte , és ugyanitt hallgatta a teológiát is. júliusén fölszenteltetett . Segédlelkész volt Vágszerdahelyen, ban Egyházgellén, ben Zselízen, ben plébános lett ugyanott , majdben Ipolyvisken . Egyházkerületi jegyző,tól a közigazgatási bizottság tagja, ben tanfelügyelő-esperes , a budapesti papnövendékek egyházi-irodalmi iskolájának tiszteleti tagja volt . Utazottban Velencébe ésben Rómába . Esztétikai értekezéseket és könyvbirálatokat írt a Hittudományi Folyóiratba , melynek rendes munkatársa volt Az egyházi ékesszólástan elmélete ) ; első egyházi beszéde az Isten Igéjében ) , ezután a többiek , melyekkel több pályadíjat is nyert , a Jó Pásztor V-XI. éstól a Hitszónoklati Folyóirat I-V. évfolyamában ; a Magyar Sionban Simor János bibornok mint egyházi szónok , Két nap Pozsonyban ) , a Hittudományi Folyóiratban értekezések és könyvismertetések , birálatok ) ; a Tanítsatok c. egri folyóiratban Halotti beszéd és könyörgés szónoki méltatása ) ; a Pelczer József , krakkói egyetemi tanárnak a kath. prédikáczió világ-irodalom története lengyel munkájának III. kötetében a m. kath . prédikáczió története ) . Munkái Aranymise-emlék . Budapest , Katholikus egyházi szónoklattan , példákkal megvilágítva és a szónoklat történelmi vázlatával bővítve . Budapest , ( Ism . M. Állam c. , Egyházi Közlöny sz . Kath . Szemle , az egri Irodalmi Szemle sz. ) . Szent beszéd ezüst misére . Budapest , Egyházi ékesszólástani tanulmányok. köt . Budapest , ( I. II. A próféták és Jézus Krisztusról . III. A görögnyelvű Szent Ambrus , Szent Ágoston. V . Latin szent atyák : Nagy sz . Leo , Nagy sz . Gergely . VII. Franczia egyházi szónokok . Bossuet , Bourdaloue . Ism . Magyar Állam sz . , Kath . Szemle M. Sion ) A katholikus magyar egyházi ékesszólás jelenlegi állása . Budapest , Br . Roszner Ervin hontmegyei főispán arczképleleplezésére ünnepi beszéd . Kiadta Hontvármegye közönsége . Ipolyság , A magyar katolikus egyházi beszéd irodalmánának ezeréves története . Budapest , Források További információk Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Beke Margit : Az esztergomi ( esztergom-budapesti ) főegyházmegye papsága Bp. , Szent István Társulat , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Csáky Károly : Jeles elődeink.kisportré az egykor Hontban tevékenykedő neves személyekről . Dunaszerdahely , Lilium Aurum , Magyar katolikus papok Nagyölvediek Tataiak 1849-ben született személyek 1918-ban elhunyt személyek