1938. évi székesfehérvári országgyűlés
Az 1938. évi székesfehérvári országgyűlés az 1938-as Szent István-emlékév egyik legjelesebb eseményének számított. Az országgyűlés 1938. július 14-én, a XXIV. törvénycikkben rendelte el, hogy 1938. augusztus 18-án, Szent István király halálának kilencszázadik évfordulója alkalmából Székesfehérvárott kell összeülnie. A kihelyezett országgyűlésnek egyetlen témája volt: a törvény megalkotása, mellyel az ország méltó emléket állít Szent Istvánnak. Ebben a törvényben nyilvánították augusztus 20-át nemzeti ünneppé.

Története

Előzményei 
A mai országgyűlések előzményének a Szent István által törvénybe iktatott, évenként kötelezően megtartott székesfehérvári törvénylátó napok tekinthetők. A törvénylátó napokon a király az országnagyok jelenlétében és beleegyezésével alkotott törvényeket, hozott döntéseket. Jórészt ezek a törvénylátó napok és az azokból kifejlődő országgyűlések tették Székesfehérvárt a Magyar Királyság világi fővárosává. 

Az első ismert, országgyűlésnek tekinthető esemény is Székesfehérvárhoz köthető: az 1057. évi törvénylátó napon megerősítették a nádor szerémi Szent Demeter-kolostort illető alapítványát és Salamon király megkoronázását. Ezután a középkori országgyűlések túlnyomó többsége a Székesfehérvár melletti réteken ült össze. Többek között az 1222. évi országgyűlésnek is a város adott otthont: II. András akkor hirdette ki az Aranybullát. Ennek a nagy múltú hagyománynak adózva tartotta 1938-ban az országgyűlés két háza együttes ülését a kormányzó jelenlétében Székesfehérvárott.

Az országgyűlés 1938. július 14-én hirdette ki a törvényt, melyben elhatározta az 1938. augusztus 18-i fehérvári országgyűlés megtartását:

A helyszín 

A Szent István által törvénybe iktatott évenkénti fehérvári törvénylátó napok, valamint az abból kifejlődő, szinte kötelező jelleggel Székesfehérvárott tartott országgyűlések hagyományának tisztelegve az 1938-as ünnepi országgyűlés a városban ült össze. A tanácskozás színtere az átépített székesfehérvári városháza díszudvara volt.

Tárgya 
Az 1938. évi székesfehérvári országgyűlésnek egyetlen tárgya volt: augusztus 20-a nemzeti ünneppé nyilvánítása és rendelkezés Szent István király emlékének méltó megtartásáról. Augusztus 20-át egyébként már 1771-ben országos ünneppé nyilvánította Mária Terézia királynő, miután XIV. Benedek pápa rendelkezésére Szent István napja kikerült a kalendáriumból.

Határozata 
Az 1938. augusztus 18-i székesfehérvári országgyűlés határozata a következő volt:

Emlékezete 

Az 1938-as székesfehérvári országgyűlés a város újkori történelmének egyik fontos eseménye. Ennélfogva azóta festmények, írások tucatjai láttak napvilágot az ünnepi eseményt középpontba helyezve. 

A legjelentősebb ilyen alkotás Aba-Novák Vilmos festő munkája. A hatalmas szekkó a székesfehérvári városháza első emeleti folyosójának falát díszíti. A szekkón megjelennek az országgyűlés főbb részvevői, köztük Horthy Miklós kormányzó, Imrédy Béla miniszterelnök, Hóman Bálint történész, a város országgyűlési képviselője és Csitáry G. Emil polgármester.

Az 1938-as ünnepi országgyűlés emlékének adózva 2013. augusztus 19-én, Szent István halálának 975. évfordulóján kihelyezett ülést tartott a kormány a városháza dísztermében a 2013-as Szent István-emlékév alkalmából. Az ülésen többek között Székesfehérvárral kapcsolatos fejlesztésekről döntöttek. Tárgyaltak a várossal a koronázóbazilika romkertjének rendezéséről, és a 2022-es, valamint a 2038-as emlékévek méltó lebonyolításának előkészítéséről is.

Források 

Székesfehérvári országgyűlések
1938
Az évi székesfehérvári országgyűlés azas Szent István-emlékév egyik legjelesebb eseményének számított . Az országgyűlés júliusén , a XXIV. törvénycikkben rendelte el , hogy augusztusán , Szent István király halálának kilencszázadik évfordulója alkalmából Székesfehérvárott kell összeülnie . A kihelyezett országgyűlésnek egyetlen témája volt : a törvény megalkotása , mellyel az ország méltó emléket állít Szent Istvánnak . Ebben a törvényben nyilvánították augusztusát nemzeti ünneppé . Története Előzményei A mai országgyűlések előzményének a Szent István által törvénybe iktatott , évenként kötelezően megtartott székesfehérvári törvénylátó napok tekinthetők . A törvénylátó napokon a király az országnagyok jelenlétében és beleegyezésével alkotott törvényeket , hozott döntéseket . Jórészt ezek a törvénylátó napok és az azokból kifejlődő országgyűlések tették Székesfehérvárt a Magyar Királyság világi fővárosává . Az első ismert , országgyűlésnek tekinthető esemény is Székesfehérvárhoz köthető : az évi törvénylátó napon megerősítették a nádor szerémi Szent Demeter-kolostort illető alapítványát és Salamon király megkoronázását . Ezután a középkori országgyűlések túlnyomó többsége a Székesfehérvár melletti réteken ült össze . Többek között az évi országgyűlésnek is a város adott otthont : II. András akkor hirdette ki az Aranybullát . Ennek a nagy múltú hagyománynak adózva tartottaban az országgyűlés két háza együttes ülését a kormányzó jelenlétében Székesfehérvárott . Az országgyűlés júliusén hirdette ki a törvényt , melyben elhatározta az augusztusi fehérvári országgyűlés megtartását : A helyszín A Szent István által törvénybe iktatott évenkénti fehérvári törvénylátó napok , valamint az abból kifejlődő , szinte kötelező jelleggel Székesfehérvárott tartott országgyűlések hagyományának tisztelegve azas ünnepi országgyűlés a városban ült össze . A tanácskozás színtere az átépített székesfehérvári városháza díszudvara volt . Tárgya Az évi székesfehérvári országgyűlésnek egyetlen tárgya volt : augusztusa nemzeti ünneppé nyilvánítása és rendelkezés Szent István király emlékének méltó megtartásáról . Augusztusát egyébként márben országos ünneppé nyilvánította Mária Terézia királynő , miután XIV . Benedek pápa rendelkezésére Szent István napja kikerült a kalendáriumból . Határozata Az augusztusi székesfehérvári országgyűlés határozata a következő volt : Emlékezete Azas székesfehérvári országgyűlés a város újkori történelmének egyik fontos eseménye . Ennélfogva azóta festmények , írások tucatjai láttak napvilágot az ünnepi eseményt középpontba helyezve . A legjelentősebb ilyen alkotás Aba-Novák Vilmos festő munkája . A hatalmas szekkó a székesfehérvári városháza első emeleti folyosójának falát díszíti . A szekkón megjelennek az országgyűlés főbb részvevői , köztük Horthy Miklós kormányzó , Imrédy Béla miniszterelnök , Hóman Bálint történész , a város országgyűlési képviselője és Csitáry G. Emil polgármester . Azas ünnepi országgyűlés emlékének adózva augusztusén , Szent István halálának évfordulóján kihelyezett ülést tartott a kormány a városháza dísztermében aas Szent István-emlékév alkalmából . Az ülésen többek között Székesfehérvárral kapcsolatos fejlesztésekről döntöttek . Tárgyaltak a várossal a koronázóbazilika romkertjének rendezéséről , és aes , valamint aas emlékévek méltó lebonyolításának előkészítéséről is . Források Székesfehérvári országgyűlések 1938