Szilágyi Béla (színművész, 1836–1899)
Szilágysomlyói Szilágyi Béla (Buda, 1836. február 15. – Budapest, 1899. augusztus 2.) színész, színigazgató, Pest vármegyei levéltári hivatalnok.

Pályafutása

1836. február 17-én keresztelték a budavári római katolikus plébánián. Részt vett mint honvéd 1849-ben 13 éves korában Budavár vívásában és több ütközetben. Színészi pályáját Havi Mihálynál kezdte, majd Erdélyben és Miskolcon játszott. 1852-ben az egyesült arad-nagyvárad-kolozsvári színtársulat énekese volt, négy éven át. 1857-ben került a Nemzeti Színházhoz, ahol ez év augusztus 3-án mutatkozott be a Parlagi Jancsiban, nejével, s ezt a kritikát kapta: „Kellemes külsejű, beszédre szép hangú színész. Ezenkívül nem kis mértékben bír azon természeti adománnyal, hogy a legnagyobb folyékonysággal, könnyűséggel beszél." (Pesti Napló, 1857. aug. 5.) Augusztus 9-én a Dalos Pista c. népszínműben, augusztus 11-én a Női harc c. vígjátékban vendégszerepelt. 1861-től Molnár György társulatánál a Budai Népszínházban volt színész és operettrendező. Molnár távollétében művészeti vezetőként működött. Az 1862–1863. években vidéken járt, majd miután az igazgató ellen a városi törvényszék csődöt rendet el, 1864 nyarán önállósítsa magát, és társulatot alapított a tagokból, mint például Krecsányi Sarolta operettprimadonna, vagy Együd István. Igazgatásának első állomáshelye 1864 novemberétől egy évadra az aradi Hirschl-ház volt. 1865 áprilisának közepéig léptek fel itt. 116 előadást tartottak, de a színház nézőtere ritkán telt meg. 1865 nyarán Nagybecskereken az adósságok terhe alatt a társulat egy része távozott az együttesből. 1967-ig működött igazgatóként. 1868 és 1874 között a Kolozsvári Színházban játszott. 1870-től feleségével, Víg Rózával Aradra szerződött. 1872. december 20-án fellépett vendégként a Nemzeti Színházban, a Tündérujjak c. ötfelvonásos színmű Kerbrian Richárd szerepében. 1874–től 1878-ig a székesfehérvári társulat művészeti vezetője volt, Károlyi Lajos társaságában színigazgató volt. 1880. április 27-én Kolozsvárott megülte 30 éves jubileumát A tévedt nő című operában, mint Germond György. 1881. október havában itt korcsmát nyitott. (Lásd: „Magyar Polgár, 1881. okt. 16.) 1883–84 telén Marosvásárhelyt volt színigazgató, ám nem kísérte siker a működését, s ezután visszavonult. Halálát tüdőgümőkór okozta. Koporsója felett Hidvégi Ernő mondott búcsúbeszédet.

Családja

Szilágyi Pál színész és torboszlói Bereczky Julianna fia. Nagyapja Kelemen László első magyar színigazgató volt. Testvére Bulyovszkyné Szilágyi Lilla. Első felesége: Harmath Ida, második felesége: Vigh (Lustig) Róza (1844–1876) énekesnő, a pesti német színház, később a Népszínház tagja, akivel 1864 június havában volt a házassága egy Pest melletti faluban. Harmadik felesége Horváth Aranka volt, aki azonban nem volt szinésznő. Meghalt 1901. november 21-én, Budapesten. Gyermekei: ifjabb Szilágyi Béla, Szilágyi Dezső és Szilágyi Aladár színészek. Négy másik gyermeke nem a színészi pályát választotta: Szilágyi Erzsi (Melléki Gézáné), budai postaigazgató neje, Szilágyi Ilonka, Szilágyi Rózsi, tanítónő Hatvanban, Szilágyi Juliska postamesternő.

Fontosabb szerepei

 Tympanon (Offenbach: Dunanan apó)
 Zsigmond (Strauss: Metuzalem herceg)
 Binet (Offenbach: A papagáj)
 Kancsukow (Suppé: Fatinicza)
 Germont (Verdi: Traviata)

Fontosabb rendezése

 Papp Miklós: Az ördög bibliája

Működési adatai

 1850: Győr
 1852–55: Temesvár, Arad, Nagybecskerek, Lugos, Kolozsvár
 1854: Szeged
 1855–57: Szeged, Szabadka
 1857–59: Miskolc–Kassa
 1859: Debrecen, pesti Nemzeti Színház
 1863: Balatonfüred
 1863–64: Nemzeti Színház
 1864–68: Arad, Marosvásárhely
 1868–74: Kolozsvár, Arad, Buda
 1874: Sopron
 1874–1878: Székesfehérvári Társulat
 1878–81: Kolozsvár

Munkája

 Színigazgatása alatti dalszíntársulat törvény czikkelei. Arad, év n.

Jegyzetek

Források

 
 
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. IV. köt. 252-253. old.
 Gyászjelentése

További információk

 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar színészek
Színigazgatók
Budaiak
1836-ban született személyek
1899-ben elhunyt személyek
Szilágysomlyói Szilágyi Béla ( Buda , február – Budapest , augusztus ) színész , színigazgató , Pest vármegyei levéltári hivatalnok . Pályafutása 1836 . februárén keresztelték a budavári római katolikus plébánián . Részt vett mint honvédbenéves korában Budavár vívásában és több ütközetben . Színészi pályáját Havi Mihálynál kezdte , majd Erdélyben és Miskolcon játszott.ben az egyesült arad-nagyvárad-kolozsvári színtársulat énekese volt , négy éven át.ben került a Nemzeti Színházhoz , ahol ez év augusztusán mutatkozott be a Parlagi Jancsiban , nejével , s ezt a kritikát kapta : „ Kellemes külsejű , beszédre szép hangú színész . Ezenkívül nem kis mértékben bír azon természeti adománnyal , hogy a legnagyobb folyékonysággal , könnyűséggel beszél . " ( Pesti Napló , aug . ) Augusztusén a Dalos Pista c. népszínműben , augusztusén a Női harc c. vígjátékban vendégszerepelt.től Molnár György társulatánál a Budai Népszínházban volt színész és operettrendező . Molnár távollétében művészeti vezetőként működött . Az1863. években vidéken járt , majd miután az igazgató ellen a városi törvényszék csődöt rendet el, nyarán önállósítsa magát , és társulatot alapított a tagokból , mint például Krecsányi Sarolta operettprimadonna , vagy Együd István . Igazgatásának első állomáshelyenovemberétől egy évadra az aradi Hirschl-ház volt.áprilisának közepéig léptek fel itt.el őadást tartottak , de a színház nézőtere ritkán telt meg.nyar án Nagybecskereken az adósságok terhe alatt a társulat egy része távozott az együttesből.ig működött igazgatóként.ésközött a Kolozsvári Színházban játszott.től feleségével , Víg Rózával Aradra szerződött. decemberán fellépett vendégként a Nemzeti Színházban , a Tündérujjak c. ötfelvonásos színmű Kerbrian Richárd szerepében.tőlig a székesfehérvári társulat művészeti vezetője volt , Károlyi Lajos társaságában színigazgató volt. áprilisén Kolozsvárott megülteéves jubileumát A tévedt nő című operában , mint Germond György. október havában itt korcsmát nyitott . ( Lásd : „ Magyar Polgár , okt.) 84 telén Marosvásárhelyt volt színigazgató , ám nem kísérte siker a működését , s ezután visszavonult . Halálát tüdőgümőkór okozta . Koporsója felett Hidvégi Ernő mondott búcsúbeszédet . Családja Szilágyi Pál színész és torboszlói Bereczky Julianna fia . Nagyapja Kelemen László első magyar színigazgató volt . Testvére Bulyovszkyné Szilágyi Lilla . Első felesége : Harmath Ida , második felesége : Vigh ( Lustig ) Róza1876 ) énekesnő , a pesti német színház , később a Népszínház tagja , akiveljúnius havában volt a házassága egy Pest melletti faluban . Harmadik felesége Horváth Aranka volt , aki azonban nem volt szinésznő . Meghalt novemberén , Budapesten . Gyermekei : ifjabb Szilágyi Béla , Szilágyi Dezső és Szilágyi Aladár színészek . Négy másik gyermeke nem a színészi pályát választotta : Szilágyi Erzsi ( Melléki Gézáné ) , budai postaigazgató neje , Szilágyi Ilonka , Szilágyi Rózsi , tanítónő Hatvanban , Szilágyi Juliska postamesternő . Fontosabb szerepei Tympanon ( Offenbach : Dunanan apó ) Zsigmond ( Strauss : Metuzalem herceg ) Binet ( Offenbach : A papagáj ) Kancsukow ( Suppé : Fatinicza ) Germont ( Verdi : Traviata ) Fontosabb rendezése Papp Miklós : Az ördög bibliája Működési adatai Győr 55 : Temesvár , Arad , Nagybecskerek , Lugos , Kolozsvár Szeged 57 : Szeged , Szabadka 59 : Miskolc–Kassa Debrecen , pesti Nemzeti Színház Balatonfüred 64 : Nemzeti Színház 68 : Arad , Marosvásárhely 74 : Kolozsvár , Arad , Buda Sopron 1878 : Székesfehérvári Társulat 81 : Kolozsvár Munkája Színigazgatása alatti dalszíntársulat törvény czikkelei . Arad , év n . Jegyzetek Források Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. .. Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . IV. köt. old . Gyászjelentése További információk Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar színészek Színigazgatók Budaiak 1836-ban született személyek 1899-ben elhunyt személyek