Iráni nyelvek
Az iráni nyelvek (régiesen iranoárja nyelvek) az indoeurópai nyelvcsaládon belül az indoiráni nyelvekhez tartoznak. 2008-as becslés alapján kb. 150 millió ember beszéli anyanyelvként e nyelvek valamelyikét, míg további 30-50 millió második nyelvként.

Az Ethnologue nyelvkatalógus alapján 86 iráni nyelv létezik, ezekből a legnagyobbak a perzsa, pastu, kurd és a beludzs. Az iráni nyelvek beszélői többségében muzulmánok, ugyanakkor jelentős keresztény és egyéb vallású populáció is van köztük. Az oszétok többsége például ortodox keresztény, a kurdok egy kisebb része pedig jazidi vallású.

Történelem 
Történelmi felosztás alapján 3 csoportja: 
 óiráni (Kr. e. 400-ig), 
 közép-iráni (Kr. e. 400 - Kr. u. 900),
 új iráni (900-tól kezdve). 
Az óiráni csoportba tartozik az óperzsa és az aveszta. A közép-irániba a pártus és a baktriai.

Az ókorban az iráni népeknek nagy szerepük volt a kulturális életben. Írásbeliségük az Óperzsa Birodalom fennállása alatt vette kezdetét, amikor az óperzsa ékírás (betűírás) kialakult, pl. Dareiosz (Dárius) király biszotuni felirata. De ezt a nehézkes írást az óperzsa birodalom közigazgatásában nem tudták használni, helyette az arámi írást alkalmazták arámi anyanyelvű írnokokkal és fordítókkal. Az óiráni nyelvek egyike volt a méd, amelynek állami-közigazgatási terminológiáját átvették az óperzsa államigazgatás tisztviselői. A többi óiráni népeknek más-más írásuk volt, így a szogdok az arámi írás változatát használták (szogd ábécé) és adták tovább más népeknek, így a mongoloknak. Óiráni az avesztai nyelv, a Kr. e. 1. évezred második felében a zoroaszteri vallás nyelve, amely a középperzsa ábécével került lejegyzésre a 4. században.

A középiráni vagy pehlevi nyelvek közé tartozik a középperzsa, amelyet módosított arámi ábécével írtak, a párthus (pártus) a horezmi (hvárizmi) nyelv (a Kr. e. 2. századtól a 15. századig az Amu-darja alsó folyásánál), amelyet a 8. századtól kezdve az iszlám felvétele után arab betűkkel írtak és az alán nyelv, amelynek folytatása az oszét és a mai, illetve a középkori jász.  (A jászok a 13. században betelepültek hazánkba, de elmagyarosodtak és nyelvük a 16. században kihalt.)

Az ó- és a középiráni nyelvekből a finnugor szókincsbe került szavak: árva, méz, szarv, száz stb.  A magyar nyelvbe kerültek: tej, tehén, vár, város, szekér, ezer; az alán nyelvből pedig: egész, gazdag, kard, méreg, üveg, verem, zöld stb.

A szarmata és szittya (szkíták) népek, az ókori Eurázsia lakói, irániak voltak, de nyelvükből nem maradtak fenn szövegemlékek.

Fő nyelvek 

KELETI CSOPORT (kb. 35 millió ember)

 Északkelet-iráni nyelvek
 aveszta (kihalt)
 szkíta (kihalt)
 Szaka típusú nyelvek
 khotáni szaka
 tumsuki szaka
 déli szaka
 hsziungnu
 kusán vagy jüecsi
 oszét (Oroszország, Grúzia)
 szogd (kihalt)
 jagnobi
 hvárezmi (kihalt)
 baktriai (kihalt)
 hürkániai (kihalt)
 Délkelet-iráni nyelvek
 pamíri
 pastu (Afganisztán, Pakisztán)

|
NYUGATI CSOPORT (kb. 115 millió ember)
 Északnyugat-iráni nyelvek
 dari (Afganisztán)
 beludzs (Pakisztán, Irán)
 dzsilaki
 kurd (Törökország, Irak, Irán, Szíria stb.)
 pártus (kihalt)
 tabari
 talis
 zazaki
 Délnyugat-iráni nyelvek (perzsa nyelvek)
 újperzsa vagy fárszi (Irán)
 tadzsik
 bukhori
 óperzsa (kihalt)
 középperzsa vagy pehlevi (kihalt)
 luri (Irán)
 tat

Jegyzetek

Fordítás 

 
 

Természetes nyelvek
Indoiráni nyelvek
Az iráni nyelvek ( régiesen iranoárja nyelvek ) az indoeurópai nyelvcsaládon belül az indoiráni nyelvekhez tartoznak.as becslés alapján kb.milli ó ember beszéli anyanyelvként e nyelvek valamelyikét , míg továbbimillió második nyelvként . Az Ethnologue nyelvkatalógus alapjániráni nyelv létezik , ezekből a legnagyobbak a perzsa , pastu , kurd és a beludzs . Az iráni nyelvek beszélői többségében muzulmánok , ugyanakkor jelentős keresztény és egyéb vallású populáció is van köztük . Az oszétok többsége például ortodox keresztény , a kurdok egy kisebb része pedig jazidi vallású . Történelem Történelmi felosztás alapjáncsoportja : óiráni ( Kr. e.ig ) , közép-iráni ( Kr. e.- Kr. u . új iránitól kezdve ) . Az óiráni csoportba tartozik az óperzsa és az aveszta . A közép-irániba a pártus és a baktriai . Az ókorban az iráni népeknek nagy szerepük volt a kulturális életben . Írásbeliségük az Óperzsa Birodalom fennállása alatt vette kezdetét , amikor az óperzsa ékírás ( betűírás ) kialakult , pl . Dareiosz ( Dárius ) király biszotuni felirata . De ezt a nehézkes írást az óperzsa birodalom közigazgatásában nem tudták használni , helyette az arámi írást alkalmazták arámi anyanyelvű írnokokkal és fordítókkal . Az óiráni nyelvek egyike volt a méd , amelynek állami-közigazgatási terminológiáját átvették az óperzsa államigazgatás tisztviselői . A többi óiráni népeknek más-más írásuk volt , így a szogdok az arámi írás változatát használták ( szogd ábécé ) és adták tovább más népeknek , így a mongoloknak . Óiráni az avesztai nyelv , a Kr. e. évezred második felében a zoroaszteri vallás nyelve , amely a középperzsa ábécével került lejegyzésre a században . A középiráni vagy pehlevi nyelvek közé tartozik a középperzsa , amelyet módosított arámi ábécével írtak , a párthus ( pártus ) a horezmi ( hvárizmi ) nyelv ( a Kr. e. századtól a századig az Amu-darja alsó folyásánál ) , amelyet a századtól kezdve az iszlám felvétele után arab betűkkel írtak és az alán nyelv , amelynek folytatása az oszét és a mai , illetve a középkori jász . ( A jászok a században betelepültek hazánkba , de elmagyarosodtak és nyelvük a században kihalt . ) Az ó- és a középiráni nyelvekből a finnugor szókincsbe került szavak : árva , méz , szarv , száz stb . A magyar nyelvbe kerültek : tej , tehén , vár , város , szekér , ezer ; az alán nyelvből pedig : egész , gazdag , kard , méreg , üveg , verem , zöld stb . A szarmata és szittya ( szkíták ) népek , az ókori Eurázsia lakói , irániak voltak , de nyelvükből nem maradtak fenn szövegemlékek . Fő nyelvek KELETI CSOPORT ( kb.milli ó ember ) Északkelet-iráni nyelvek aveszta ( kihalt ) szkíta ( kihalt ) Szaka típusú nyelvek khotáni szaka tumsuki szaka déli szaka hsziungnu kusán vagy jüecsi oszét ( Oroszország , Grúzia ) szogd ( kihalt ) jagnobi hvárezmi ( kihalt ) baktriai ( kihalt ) hürkániai ( kihalt ) Délkelet-iráni nyelvek pamíri pastu ( Afganisztán , Pakisztán ) | NYUGATI CSOPORT ( kb.milli ó ember ) Északnyugat-iráni nyelvek dari ( Afganisztán ) beludzs ( Pakisztán , Irán ) dzsilaki kurd ( Törökország , Irak , Irán , Szíria stb . ) pártus ( kihalt ) tabari talis zazaki Délnyugat-iráni nyelvek ( perzsa nyelvek ) újperzsa vagy fárszi ( Irán ) tadzsik bukhori óperzsa ( kihalt ) középperzsa vagy pehlevi ( kihalt ) luri ( Irán ) tat Jegyzetek Fordítás Természetes nyelvek Indoiráni nyelvek