Hasszán szultán mecsete
A Hasszán-szultán mecset Kairóban a maga idejében a világ legnagyobb mecsete volt. 1356 és 1363 között épült. Az építtetője An-Nászir Haszan volt, aki szultánként két ízben (1347-től 1351-ig és 1354-től 1361-ig) kormányzott Egyiptomban. Az uralkodó az olvasottságáról lett ismert, amire akkor tett szert, amikor két kormányzása között fogságban volt. A mecsethez négy medresze – iszlám oktatási intézmény – lett hozzárendelve, ami visszatükrözte Haszan érdeklődését a tanulás iránt. Az épület egy sor építészeti különlegességet vonultat fel. A 65×150 méteres alaprajz is szokatlan. Mellette közvetlenül található az Al-Rifai mecset. Ma Kairó egyik leglenyűgözőbb történelmi műemlékének tartják.

Az építkezések 
Al-Makrízi, a történész tudósítása szerint az építkezés 1356-ban kezdődött. A kortárs dokumentumok bizonyítják, hogy az épület nagy része már 1360-ban elkészült. 1361-ben a minaret azonban, ami a főkapu fölé épült beomlott. Ez számos ember halálához vezetett és a szultán számára rossz jelként értelmezték. S valóban 33 nappal később megölték. Az épület valójában soha nem készült el, bár az építési munkák folytatódtak. A szultán holtteste nem itt lett eltemetve. Az építkezés állítólag több, mint egy millió dínárba került és a mecset így a középkori Kairó legdrágább épületének számított. Az épületre vésett feliratban Muhammed Ibn Biylik Al-Muhsini van építésvezetőként feltüntetve. Ő más forrásokból is ismert és egy jelentős emír volt. Az épület jelentősége és fontossága mellett szól az a körülmény, hogy ő egy feliratban saját magát megörökíthette.

Az architektúra 

Az épület egy palota helyén áll, ami csak harminc évvel épült korábban és lerombolták. A mecset építéséhez azonban valószínűleg ennek a palotának az alapját és építőanyagát használták fel. 
Az épülettömb a tulajdonképpeni mecsetből, a szultán mauzóleumából és négy medreszéből áll.
Az épületegyüttes főbejárata északkeleten van. A monumentális kapu 38 m magas és gazdagon díszített. Innen egy medreszén át lehet a létesítmény magjához eljutni. Ez egy udvar, melynek mind a négy oldalán egy íván – az iszlám épületekben a fontos helyiség – van. Az udvar közepén egy kút található. A ívánok falai márvánnyal gazdagon vannak borítva. Az ívánok közötti területen vannak a medreszék, amelyek mindig saját udvarral és a tanulók részére cellákkal rendelkeznek. A magépület északkeleti és délnyugati homlokzata mindig hat magas fülkéből áll, melyekben mindig hat ablak található. Ez egyenesen egy modern külsőt ad az épületnek. A délnyugati homlokzat 150 méter hosszú.

Délen található a legnagyobb íván, ez Kairó legnagyobb ívánja is. A három falon egy szalag van egy monumentális felirattal. Mögötte található a mauzóleum. Egy négyzet alakú, három oldalán nyitott épületről van szó, amit egy kupola koronáz meg és csak egy nagy csarnokból áll. Bár az épület a legmesszebbmenően szabadon-álló, minden külső falon csak két dupla ablak van és egy kerek áttörés, így a mauzóleumot félhomály borítja. A kupola fából készült és 21 méteres átmérőjével Kairóban a legnagyobb ebből az anyagból. Az egész csarnok 30 méter magas. A kupolát 1671-ben rekonstruálták. Pietro della Valle 1616-ban az eredeti kupolát tojásformájúnak, felfelé futó csúcsosnak jellemezte. Az épületnek két minaretje van, amelyek a mauzóleumot szegélyezik, közülük az északi 1659-ben leomlott és 1671/72-ben a mai, kisebbel pótolták. Az eredeti minaret egykor két tornyocskából állt, amelyek egyetlen toronyra épültek.

Az épületegyüttes működése 

Haszan szultán elrendelte, hogy Egyiptomban és Szíriában a különböző mezőgazdasági üzemek jövedelme az épületegyüttes, s mindenekelőtt a medreszék fenntartására fordítódjék. Ezeknek  200 tanulója, 340 alkalmazottja és 506 egyetemi hallgatója volt. A mecsetben 48 müezzin és két prédikátor szolgált, de egyébként a szabály csak egy prédikátorról szólt.
A medreszékben az iszlám négy jogi iskoláját, de emellett medicinát és asztronómiát is oktattak.
A mecset a középkori város szélén, a citadellához közel áll. Ezáltal az épület stratégiai jelentőséggel is bírt és többször a felkelők erődítménynek használták.

Fordítás

Irodalom 
Doris Behrens-Abouseif: Cairo of the Mamluks. A history of architecture and its culture. Tauris Books, London 2007, , S. 200–214.
Caroline Williams: Islamic Monuments in Cairo. A practical guide. Neuaufl. AUCP, Kairo 2004, , S. 59–74.
Goldziher Ignác: Az iszlám. Magvető Könyvkiadó 1980.

Jegyzetek

Muszlim vallási épületek
Kairó
A Hasszán-szultán mecset Kairóban a maga idejében a világ legnagyobb mecsete volt.ésközött épült . Az építtetője An-Nászir Haszan volt , aki szultánként két ízbentőlig éstőlig ) kormányzott Egyiptomban . Az uralkodó az olvasottságáról lett ismert , amire akkor tett szert , amikor két kormányzása között fogságban volt . A mecsethez négy medresze – iszlám oktatási intézmény – lett hozzárendelve , ami visszatükrözte Haszan érdeklődését a tanulás iránt . Az épület egy sor építészeti különlegességet vonultat fel . A150 méteres alaprajz is szokatlan . Mellette közvetlenül található az Al-Rifai mecset . Ma Kairó egyik leglenyűgözőbb történelmi műemlékének tartják . Az építkezések Al-Makrízi , a történész tudósítása szerint az építkezésban kezdődött . A kortárs dokumentumok bizonyítják , hogy az épület nagy része márban elkészült.ben a minaret azonban , ami a főkapu fölé épült beomlott . Ez számos ember halálához vezetett és a szultán számára rossz jelként értelmezték . S valóbannappal később megölték . Az épület valójában soha nem készült el , bár az építési munkák folytatódtak . A szultán holtteste nem itt lett eltemetve . Az építkezés állítólag több , mint egy millió dínárba került és a mecset így a középkori Kairó legdrágább épületének számított . Az épületre vésett feliratban Muhammed Ibn Biylik Al-Muhsini van építésvezetőként feltüntetve . Ő más forrásokból is ismert és egy jelentős emír volt . Az épület jelentősége és fontossága mellett szól az a körülmény , hogy ő egy feliratban saját magát megörökíthette . Az architektúra Az épület egy palota helyén áll , ami csak harminc évvel épült korábban és lerombolták . A mecset építéséhez azonban valószínűleg ennek a palotának az alapját és építőanyagát használták fel . Az épülettömb a tulajdonképpeni mecsetből , a szultán mauzóleumából és négy medreszéből áll . Az épületegyüttes főbejárata északkeleten van . A monumentális kapum magas és gazdagon díszített . Innen egy medreszén át lehet a létesítmény magjához eljutni . Ez egy udvar , melynek mind a négy oldalán egy íván – az iszlám épületekben a fontos helyiség – van . Az udvar közepén egy kút található . A ívánok falai márvánnyal gazdagon vannak borítva . Az ívánok közötti területen vannak a medreszék , amelyek mindig saját udvarral és a tanulók részére cellákkal rendelkeznek . A magépület északkeleti és délnyugati homlokzata mindig hat magas fülkéből áll , melyekben mindig hat ablak található . Ez egyenesen egy modern külsőt ad az épületnek . A délnyugati homlokzatméter hosszú . Délen található a legnagyobb íván , ez Kairó legnagyobb ívánja is . A három falon egy szalag van egy monumentális felirattal . Mögötte található a mauzóleum . Egy négyzet alakú , három oldalán nyitott épületről van szó , amit egy kupola koronáz meg és csak egy nagy csarnokból áll . Bár az épület a legmesszebbmenően szabadon-álló , minden külső falon csak két dupla ablak van és egy kerek áttörés , így a mauzóleumot félhomály borítja . A kupola fából készült ésméteres átmérőjével Kairóban a legnagyobb ebből az anyagból . Az egész csarnokméter magas . A kupolátben rekonstruálták . Pietro della Valleban az eredeti kupolát tojásformájúnak , felfelé futó csúcsosnak jellemezte . Az épületnek két minaretje van , amelyek a mauzóleumot szegélyezik , közülük az északiben leomlott és72-ben a mai , kisebbel pótolták . Az eredeti minaret egykor két tornyocskából állt , amelyek egyetlen toronyra épültek . Az épületegyüttes működése Haszan szultán elrendelte , hogy Egyiptomban és Szíriában a különböző mezőgazdasági üzemek jövedelme az épületegyüttes , s mindenekelőtt a medreszék fenntartására fordítódjék . Ezeknek tanulója , alkalmazottja ésegyetemi hallgatója volt . A mecsetbenmüezzin és két prédikátor szolgált , de egyébként a szabály csak egy prédikátorról szólt . A medreszékben az iszlám négy jogi iskoláját , de emellett medicinát és asztronómiát is oktattak . A mecset a középkori város szélén , a citadellához közel áll . Ezáltal az épület stratégiai jelentőséggel is bírt és többször a felkelők erődítménynek használták . Fordítás Irodalom Doris Behrens-Abouseif : Cairo of the Mamluks . A history of architecture and its culture . Tauris Books , London , S.214. Caroline Williams : Islamic Monuments in Cairo . A practical guide . Neuaufl . AUCP , Kairo , S.74. Goldziher Ignác : Az iszlám . Magvető Könyvkiadó Jegyzetek Muszlim vallási épületek Kairó