Illatos liliomfa
Az illatos liliomfa vagy virginiai magnólia (Magnolia virginiana) a liliomfafélék családjába tartozó, Észak-Amerikában őshonos fafaj.

Nemzetségének a típusfaja.

Elterjedése és termőhelye
Az illatos liliomfa az Egyesült Államok délkeleti részén, az atlanti és mexikói-öböli partvidéken őshonos. Északon Long Islandig, délen Kelet-Texasig hatol. Leggyakoribb Alabama, Georgia, Florida és Dél-Karolina államokban. Díszfaként európai parkokba, kertekbe is telepítik.

A partvidéki lápok, nedves, sokszor savanyú talajú síkságok lassan növő, kis-közepes méretű fája. Meleg- és nedvességkedvelő faj. Elviseli a félárnyékot, a fagyra, erős téli szélre érzékeny lehet.

Megjelenése 

Az illatos liliomfa eredeti élőhelyén, az USA délkeleti részén 15–20 m magas fa, de északabbra és Európában csak ritkán nő 10 m-nél magasabbra. Koronája 3–10 m széles, szabálytalan kúp vagy ovális alakú. Eredeti élőhelyén örökzöld, hűvösebb élőhelyen félörökzöld, vagyis csak hidegebb teleken hullajtja el leveleit. Kérge sima és sötétszürke, a fiatal ágakon inkább zöld. Kihegyesedő végű, ép szélű levelei 6–12 cm hosszúak és 3–5 cm szélesek; az ágakon váltakozó állással helyezkednek el. Felső oldaluk élénkzöld, fonákjuk hamvas ezüstöszöld - ez alapján lehet legkönnyebben megkülönböztetni a többi liliomfától. Őszi lombja nem látványos, félörökzöld mivolta miatt sárga, barna és zöld levelek keveréke.

Áprilistól nyár közepéig (hűvösebb éghajlaton júniustól) virágzik, szórványosan egész nyáron lehetnek rajta virágok. 5–8 cm-es átmérőjű krémfehér virágai a hajtások végén, egyesével nyílnak. A virágok 3 sziromszerű csészelevélből és 6-9 sziromlevélből állnak. Erős, vaníliaszerű illatuk messziről is érezhető. A virágzó fa nem feltétlenül látványos, mert a virágok nem egyszerre nyílnak és egy részüket elrejti a lombozat.

Termése 3–8 cm hosszú összetett termés, amely éretten vörössé válik. Kb. 1 cm-es narancsvörös magjai az érés folyamán fokozatosan kibújnak a termés résein keresztül. A magok július-október között érnek be.

Felhasználása
Díszfaként parkokba ültetik. Magról vagy (inkább fiatalabb fák esetén) dugványról szaporítható. Nemesített változatai a "Henry Hicks", "Milton" és "Ravenswood" amelyek fagytűrőbbek a vadon növő fáknál. Az ernyős liliomfával alkotott hibridje a Magnolia x thompsoniana.

Fája puha, illatos, egyenes erezetű, könnyen megmunkálható, főleg furnérlemezeket, faborítást, dobozokat készítenek belőle. Eredeti élőhelyén magja a szarvasok fontos téli tápláléka.

Források 
A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján
Sweetbay  USDA Forest Service
Sweetbay Magnolia, Swamp Magnolia University of Connecticut
Magnolia virginiana - Sweetbay Magnolia US Forest Service
Magnolia virginiana Missouri Botanical Garden
Magnolia virginiana L. Plants of the World Online

Liliomfa
Növényfajok
Fák
Dísznövények
Az Amerikai Egyesült Államok növényvilága
Az illatos liliomfa vagy virginiai magnólia ( Magnolia virginiana ) a liliomfafélék családjába tartozó , Észak-Amerikában őshonos fafaj. Nemzetségének a típusfaja . Elterjedése és termőhelye Az illatos liliomfa az Egyesült Államok délkeleti részén , az atlanti és mexikói-öböli partvidéken őshonos . Északon Long Islandig , délen Kelet-Texasig hatol . Leggyakoribb Alabama , Georgia , Florida és Dél-Karolina államokban . Díszfaként európai parkokba , kertekbe is telepítik . A partvidéki lápok , nedves , sokszor savanyú talajú síkságok lassan növő , kis-közepes méretű fája . Meleg- és nedvességkedvelő faj. Elviseli a félárnyékot , a fagyra , erős téli szélre érzékeny lehet . Megjelenése Az illatos liliomfa eredeti élőhelyén , az USA délkeleti részén20 m magas fa , de északabbra és Európában csak ritkán nőm-nél magasabbra . Koronája10 m széles , szabálytalan kúp vagy ovális alakú . Eredeti élőhelyén örökzöld , hűvösebb élőhelyen félörökzöld , vagyis csak hidegebb teleken hullajtja el leveleit . Kérge sima és sötétszürke , a fiatal ágakon inkább zöld . Kihegyesedő végű , ép szélű levelei12 cm hosszúak és5 cm szélesek ; az ágakon váltakozó állással helyezkednek el . Felső oldaluk élénkzöld , fonákjuk hamvas ezüstöszöld - ez alapján lehet legkönnyebben megkülönböztetni a többi liliomfától . Őszi lombja nem látványos , félörökzöld mivolta miatt sárga , barna és zöld levelek keveréke . Áprilistól nyár közepéig ( hűvösebb éghajlaton júniustól ) virágzik , szórványosan egész nyáron lehetnek rajta virágok.8 cm-es átmérőjű krémfehér virágai a hajtások végén , egyesével nyílnak . A virágoksziromszerű csészelevélből éssziromlevélből állnak . Erős , vaníliaszerű illatuk messziről is érezhető . A virágzó fa nem feltétlenül látványos , mert a virágok nem egyszerre nyílnak és egy részüket elrejti a lombozat . Termése8 cm hosszú összetett termés , amely éretten vörössé válik . Kb.cm -es narancsvörös magjai az érés folyamán fokozatosan kibújnak a termés résein keresztül . A magok július-október között érnek be . Felhasználása Díszfaként parkokba ültetik . Magról vagy ( inkább fiatalabb fák esetén ) dugványról szaporítható . Nemesített változatai a " Henry Hicks " , " Milton " és " Ravenswood " amelyek fagytűrőbbek a vadon növő fáknál . Az ernyős liliomfával alkotott hibridje a Magnolia x thompsoniana . Fája puha , illatos , egyenes erezetű , könnyen megmunkálható , főleg furnérlemezeket , faborítást , dobozokat készítenek belőle . Eredeti élőhelyén magja a szarvasok fontos téli tápláléka . Források A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján Sweetbay USDA Forest Service Sweetbay Magnolia , Swamp Magnolia University of Connecticut Magnolia virginiana - Sweetbay Magnolia US Forest Service Magnolia virginiana Missouri Botanical Garden Magnolia virginiana L. Plants of the World Online Liliomfa Növényfajok Fák Dísznövények Az Amerikai Egyesült Államok növényvilága