Szatirikus táncosnő
A Szatirikus táncosnő (ismert még Groteszk táncosnő címmel is) André Kertész egyik legismertebb felvétele, Förstner Magda táncosnőről készítette.

Története 
Kertész 1925-től több mint tíz évet töltött Párizsban. Itt találkozott a fiatal Förstner Magdával 1926-ban, akit rögtön meg is hívott Beöthy István szobrász rue Daguerre-en található stúdiójába, hogy felvételeket készítsen róla. Förstner beleegyezett a találkozóba és másnap a megbeszélt időpontban meg is jelent a műteremben, ahol Kertész mellett Beöthy fogadta a művésznőt. „Azt mondtam neki: csinálj valamit, ami a stúdiósarok szelleméhez hasonló. Elkezdett mozogni a szófán. Hirtelen csinált egy mozdulatot. Csak két expozíciót készítettem. Nem kell száz tekercseket elfényképezni, ahogy manapság csinálják. Az embereket csodás dolog mozgás közben fényképezni. Azt jelenti, hogy el kell kapni a megfelelő pillanatot: a pillanatot, amikor valami átváltozik valami mássá. Ez a kép egyfajta torzulás, mint az úszóról készült képem.” – emlékezett vissza Kertész a fotózás körülményeire. A modell antik görög szoborként pózolt a műterem bebútorozott sarkában a díványon. A falon egy nőalakot ábrázoló festmény, a bal oldalon pedig a házigazda Irányzott cselekvés (1926) című szobra látható, melyet a táncosnő kicsavart végtagokkal utánoz. A testek összhangját Kertész egy szürreálisnak ható képben komponálta egybe.

A fénykép, mely számos fotóművészt ihletett meg az évek folyamán, első alkalommal 1928 júniusában a Magyar fotográfia folyóiratban Groteszk táncosnő címmel jelent meg, ahol így méltatták a képet: „Kertész Andrást itthon alig ismerik, holott Párizsban már jónevű modern fotográfus, akinek merész elgondolású és ízig-vérig korunk szellemében elgondolt képeit gyakran láthatjuk külföldi képes folyóiratok oldalain. Idecsatolt felvétele egyik legsikerültebb munkája. A térdprobléma rendkívül érdekes megoldása a felülről való látással kiegyensúlyozva. Kertész András rokonszenves és jó úton járó fényképész tehetség, akitől még sok érdekes munkát várunk.”

Források 
 
 

Fényképek
A Szatirikus táncosnő ( ismert még Groteszk táncosnő címmel is ) André Kertész egyik legismertebb felvétele , Förstner Magda táncosnőről készítette . Története Kertésztől több mint tíz évet töltött Párizsban . Itt találkozott a fiatal Förstner Magdávalban , akit rögtön meg is hívott Beöthy István szobrász rue Daguerre-en található stúdiójába , hogy felvételeket készítsen róla . Förstner beleegyezett a találkozóba és másnap a megbeszélt időpontban meg is jelent a műteremben , ahol Kertész mellett Beöthy fogadta a művésznőt . „ Azt mondtam neki : csinálj valamit , ami a stúdiósarok szelleméhez hasonló . Elkezdett mozogni a szófán . Hirtelen csinált egy mozdulatot . Csak két expozíciót készítettem . Nem kell száz tekercseket elfényképezni , ahogy manapság csinálják . Az embereket csodás dolog mozgás közben fényképezni . Azt jelenti , hogy el kell kapni a megfelelő pillanatot : a pillanatot , amikor valami átváltozik valami mássá . Ez a kép egyfajta torzulás , mint az úszóról készült képem.” – emlékezett vissza Kertész a fotózás körülményeire . A modell antik görög szoborként pózolt a műterem bebútorozott sarkában a díványon . A falon egy nőalakot ábrázoló festmény , a bal oldalon pedig a házigazda Irányzott cselekvéscímű szobra látható , melyet a táncosnő kicsavart végtagokkal utánoz . A testek összhangját Kertész egy szürreálisnak ható képben komponálta egybe . A fénykép , mely számos fotóművészt ihletett meg az évek folyamán , első alkalommaljúniusában a Magyar fotográfia folyóiratban Groteszk táncosnő címmel jelent meg , ahol így méltatták a képet : „ Kertész Andrást itthon alig ismerik , holott Párizsban már jónevű modern fotográfus , akinek merész elgondolású és ízig-vérig korunk szellemében elgondolt képeit gyakran láthatjuk külföldi képes folyóiratok oldalain . Idecsatolt felvétele egyik legsikerültebb munkája . A térdprobléma rendkívül érdekes megoldása a felülről való látással kiegyensúlyozva . Kertész András rokonszenves és jó úton járó fényképész tehetség , akitől még sok érdekes munkát várunk.” Források Fényképek