Merénylet II. János Pál pápa ellen
1981. május 13-án szerdán merényletet kíséreltek meg II. János Pál pápa ellen a vatikáni Szent Péter téren. Az elkövető, a kurd Mehmet Ali Ağca fegyverrel megsebesítette a pápát, amikor a térre ért. A pápa négy golyót kapott, és súlyos vérveszteséget szenvedett. Ağcát azonnal elfogták, és az olasz bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte. A pápa később megbocsátott neki. Carlo Azeglio Ciampi olasz elnök a pápa kérésére 2000 júniusában megkegyelmezett Ağcának, és deportálták Törökországba, ahol ismételten börtönbe került Abdi İpekçi újságíró 1979-es meggyilkolásáért, és 2010-ben szabadult.

A merénylet 

Ağca, Vilperi álnéven, 1980 augusztusától járta a mediterrán régiót különböző álneveken és útlevelekkel. 1981. május 10-én érkezett Rómába a milánói vonattal. Vallomása szerint itt három bűntársával találkozott, egy törökkel és két bolgárral, a műveletet Zilo Vassilev olaszországi bolgár katonai attasé irányította. Állítása szerint egy Bulgáriában élő török maffiózó, Bekir Çelenk bízta meg a merénylettel. Ağca állítása szerint a terv az volt hogy ő és a tartalék fegyveres, Oral Çelik lelövik a pápát a Szent Péter téren, majd egy kis robbanás keltette pánik kihasználásával a bolgár nagykövetségre menekülnek.

Május 13-án a Szent Péter téren ülve képeslapokat írogattak és várták a pápa érkezését. Mikor a pápa áthaladt hívei lelkes tömegén, Ağca 17 óra 17 perckor négyszer is rálőtt egy 9mm Browning Hi-Power félautomata pisztollyal, és súlyos sebeket ejtett rajta. Ezután menekülést kísérelt meg és a fegyvert egy teherautó alá dobta, de a vatikáni biztonsági őrség főnöke, Camillo Cibin, valamint egy apáca és több járókelő megállította és megakadályozta, hogy elmeneküljön. Mind a négy lövedék eltalálta a pápát, egy a gyomrát, egy 1 milliméterrel a szíve mellett találta el, egy pedig a jobb mutatóujját és a jobb karját, ezek két járókelőt is megsebesítettek (Ann Odre a New York-i Buffalóból a mellkasán, Rose Hill a jobb karján sebesült meg, de túlélték). A pápát azonnal kórházba vitték, a hatóságok pedig átfésülték a helyszínt bizonyítékért. Çelik pánikba esett és elmenekült, anélkül, hogy tüzet nyitott volna vagy felrobbantotta volna a bombáját.

Ağca börtönben 
Ağcát 1981 júliusában ítélték életfogytiglanra Olaszországban, de a pápa kérésére Carlo Azeglio Ciampi elnök 2000 júniusában kegyelmet adott neki. Kiadták Törökországnak, ahol börtönbe került Abdi İpekçi baloldali újságíró 1979-es meggyilkolásáért és két bankrablásért, amiket az 1970-es években hajtott végre. Bár 2004 novemberében szeretett volna kedvezménnyel szabadulni, a török bíróság úgy döntött, 2010-ig nem engedik ki, ennek ellenére 2006. január 12-én szabadon engedték. 2006. január 20-án azonban a török legfelsőbb bíróság úgy döntött, az Olaszországban leült idő nem vonható le a törökországi büntetésből, és visszakerült a börtönbe. Ağcát 2010. január 18-án engedték végül szabadon, csaknem 29 évet töltött rács mögött.

A merénylő és a pápa kapcsolata 
A merénylet után a pápa arra kérte az embereket: „imádkozzatok testvéremért [azaz Ağcáért] … akinek őszintén megbocsátottam.” 1983-ban találkoztak és négyszemközt beszéltek a börtönben, ahol Ağcát tartották, a merénylő állítólag a találkozás végén megcsókolta a pápa gyűrűjét. II. János Pál éveken át tartotta a kapcsolatot Ağca családjával, 1987-ben az anyjával, egy évtizeddel később a testvérével találkozott.

Bár Ağca azt mondta, hogy „számomra [a pápa] a megtestesítője a kapitalizmusnak”, és meg akarta ölni, később összebarátkoztak és 2005 február elején, amikor a pápa beteg volt, Ağca levélben jobbulást kívánt neki.

Jegyzetek

További információk 

Meissen, Randall J. Living Miracles: The Spiritual Sons of John Paul the Great, Alpharetta, GA, Mission Network: 2011.  Several sections of this work discuss the assassination, its cultural impact on Catholic seminarians, and the protection of the pope attributed to Our Lady of Fatima.

Fordítás 

Merényletek
1981
Róma
II. János Pál pápa
1981. májusán szerdán merényletet kíséreltek meg II. János Pál pápa ellen a vatikáni Szent Péter téren . Az elkövető , a kurd Mehmet Ali Ağca fegyverrel megsebesítette a pápát , amikor a térre ért . A pápa négy golyót kapott , és súlyos vérveszteséget szenvedett . Ağcát azonnal elfogták , és az olasz bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte . A pápa később megbocsátott neki . Carlo Azeglio Ciampi olasz elnök a pápa kérésérejúniusában megkegyelmezett Ağcának , és deportálták Törökországba , ahol ismételten börtönbe került Abdi İpekçi újságíróes meggyilkolásáért , ésben szabadult . A merénylet Ağca , Vilperi álnéven , augusztusától járta a mediterrán régiót különböző álneveken és útlevelekkel. májusén érkezett Rómába a milánói vonattal . Vallomása szerint itt három bűntársával találkozott , egy törökkel és két bolgárral , a műveletet Zilo Vassilev olaszországi bolgár katonai attasé irányította . Állítása szerint egy Bulgáriában élő török maffiózó , Bekir Çelenk bízta meg a merénylettel . Ağca állítása szerint a terv az volt hogy ő és a tartalék fegyveres , Oral Çelik lelövik a pápát a Szent Péter téren , majd egy kis robbanás keltette pánik kihasználásával a bolgár nagykövetségre menekülnek . Májusán a Szent Péter téren ülve képeslapokat írogattak és várták a pápa érkezését . Mikor a pápa áthaladt hívei lelkes tömegén , Ağcaóraperckor négyszer is rálőtt egym Browning Hi-Power félautomata pisztollyal , és súlyos sebeket ejtett rajta . Ezután menekülést kísérelt meg és a fegyvert egy teherautó alá dobta , de a vatikáni biztonsági őrség főnöke , Camillo Cibin , valamint egy apáca és több járókelő megállította és megakadályozta , hogy elmeneküljön . Mind a négy lövedék eltalálta a pápát , egy a gyomrát , egymilliméterrel a szíve mellett találta el , egy pedig a jobb mutatóujját és a jobb karját , ezek két járókelőt is megsebesítettek ( Ann Odre a New York-i Buffalóból a mellkasán , Rose Hill a jobb karján sebesült meg , de túlélték ) . A pápát azonnal kórházba vitték , a hatóságok pedig átfésülték a helyszínt bizonyítékért . Çelik pánikba esett és elmenekült , anélkül , hogy tüzet nyitott volna vagy felrobbantotta volna a bombáját . Ağca börtönben Ağcátjúliusában ítélték életfogytiglanra Olaszországban , de a pápa kérésére Carlo Azeglio Ciampi elnökjúniusában kegyelmet adott neki . Kiadták Törökországnak , ahol börtönbe került Abdi İpekçi baloldali újságíróes meggyilkolásáért és két bankrablásért , amiket azes években hajtott végre . Bárnovemberében szeretett volna kedvezménnyel szabadulni , a török bíróság úgy döntött,ig nem engedik ki , ennek ellenére januárén szabadon engedték. januárán azonban a török legfelsőbb bíróság úgy döntött , az Olaszországban leült idő nem vonható le a törökországi büntetésből , és visszakerült a börtönbe . Ağcát januárán engedték végül szabadon , csaknemévet töltött rács mögött . A merénylő és a pápa kapcsolata A merénylet után a pápa arra kérte az embereket : „ imádkozzatok testvéremért [ azaz Ağcáért ] … akinek őszintén megbocsátottam. ”ban találkoztak és négyszemközt beszéltek a börtönben , ahol Ağcát tartották , a merénylő állítólag a találkozás végén megcsókolta a pápa gyűrűjét . II. János Pál éveken át tartotta a kapcsolatot Ağca családjával, ben az anyjával , egy évtizeddel később a testvérével találkozott . Bár Ağca azt mondta , hogy „ számomra [ a pápa ] a megtestesítője a kapitalizmusnak” , és meg akarta ölni , később összebarátkoztak ésfebruár elején , amikor a pápa beteg volt , Ağca levélben jobbulást kívánt neki . Jegyzetek További információk Meissen , Randall J. Living Miracles : The Spiritual Sons of John Paul the Great , Alpharetta , GA , Mission Network : Several sections of this work discuss the assassination , its cultural impact on Catholic seminarians , and the protection of the pope attributed to Our Lady of Fatima . Fordítás Merényletek 1981 Róma II. János Pál pápa