Majba János Vilmos
Majba János Vilmos (Modor, 1865. október 20. – Budapest, 1952. február 5.) evangélikus lelkész. Doleschall Sándor Ede veje.

Élete

Majba János vagyonos iparos és nemesmagasi Szuh Katalin fia. Középiskoláit a Pozsonyi Evangélikus Líceumban 1883-ban végezte. 1883-tól 1886-ig ugyanott a teológiai akadémián tanult. 1886 ősszel a göttingeni egyetemre ment, ahol két félévet töltött. 1887-ben pappá avattatott fel és mint káplán Modorban két évig lelkészkedett; azonkívül az ottani polgári iskolánál mint a latin nyelv tanára működött. 1890-ben Budapestre jött, ahol februártól mint középiskolai és felsőbb leányiskolai vallástanár és a magyar királyi országos gyűjtőfogház evangélikus lelkésze működött; egyszersmind a Budapest városi esperesség jegyzője volt. 1910 őszétől pedig ugyanitt X. kerületi lelkész, 1901-től 1918-ig a Luther-társaság főtitkára volt. 1950-ben vonult nyugalomba.

1899-ben benyujtott a Luther-társasághoz egy indítványt evangélikus tankönyvvállalat létesítése ügyében, melynek célja volna az iskolákat kitűnő tankönyvekkel ellátni és ennek tiszta jövedelméből az egyházi irodalmat fejleszteni, valamint szegénysorsú jeles papfiakat és leányokat tanulási idejük alatt segélyezni; az indítvány az azon évi szeptemberben tartott szarvasi és októberi budapesti Luther-társasági közgyűlések által elfogadtatott és annak kivitelével Majba bizatott meg. Elveinek szélesebb körben való ismertetése céljából kibocsátotta 1900-ban: Nyilt levél Magyarország összes evang. lelkészeihez (nyom. Orosházán) és 1901-ben II. Nyilt levél Magyarország összes evang. lelkészeihez egy evang. tankönyvvállalat ügyében (nyom. Uo.). 1900. január 25-én egy indítvánnyal lépett fel (az Evang. Egyház és Iskola 4. sz.), mely a prédikácóinak egy új fajtáját volna hivatva ápolni; egy szintírási hely alapján ugyanis megismertetni akarja a nagy közönséggel a reformátorok, az evangélikus vértanúk, a kül- és belmisszió terén működött férfiak életrajzait.

Szerkesztette 1914-től 1918-ig a „Belmisszió”-t, 1908-tól 1919-ig az „Evangélikus Egyházi Értesítő”-t, 1924-ben az „Őrtüzek”-et, valamint továbbá a „Reformáció” (1917.) című versgyűjteményt.

Cikkei a budapesti ág. hitv. evang. hitoktatói testület Értesítőjében (1893. A reformatio története Budapest fő- és székvárosában a XVI. században, 1900. Társadalmi bajaink és azok orvoslása); az Evang. Egyház és Iskolában (Orosháza, 1899. Egyházi életünk hanyatlásának fő okai); s az Evang. Családi Lapban (1900. október 31.).

Munkái

 Útmutató a keresztyén igazságra. Evang. keresztyének számára. Bpest, 1892
 Dr. Luther Márton kis kátéja. Uo. 1900
 A vallástanítás rendezésének szükséges volta. Uo. 1904
 Harctéri imakönyv (németből). Uo. 1914 (Hat kiadást ért.)
 Életképek a ker. szeretet munkamezejéről (Másokkal együtt). Uo. 1914
 Hadikórházi imakönyv. Uo. 1915
 Lelki balzsam. Uo. 1916

Források

  
 Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon

További információk
 

Magyar evangélikus lelkészek
1865-ben született személyek
1952-ben elhunyt személyek
Modoriak
Majba János Vilmos ( Modor , október – Budapest , február ) evangélikus lelkész . Doleschall Sándor Ede veje . Élete Majba János vagyonos iparos és nemesmagasi Szuh Katalin fia . Középiskoláit a Pozsonyi Evangélikus Líceumbanban végezte.tólig ugyanott a teológiai akadémián tanult.ősszel a göttingeni egyetemre ment , ahol két félévet töltött.ben pappá avattatott fel és mint káplán Modorban két évig lelkészkedett ; azonkívül az ottani polgári iskolánál mint a latin nyelv tanára működött.ben Budapestre jött , ahol februártól mint középiskolai és felsőbb leányiskolai vallástanár és a magyar királyi országos gyűjtőfogház evangélikus lelkésze működött ; egyszersmind a Budapest városi esperesség jegyzője volt.őszétől pedig ugyanitt X. kerületi lelkész,tőlig a Luther-társaság főtitkára volt.ben vonult nyugalomba . 1899-ben benyujtott a Luther-társasághoz egy indítványt evangélikus tankönyvvállalat létesítése ügyében , melynek célja volna az iskolákat kitűnő tankönyvekkel ellátni és ennek tiszta jövedelméből az egyházi irodalmat fejleszteni , valamint szegénysorsú jeles papfiakat és leányokat tanulási idejük alatt segélyezni ; az indítvány az azon évi szeptemberben tartott szarvasi és októberi budapesti Luther-társasági közgyűlések által elfogadtatott és annak kivitelével Majba bizatott meg . Elveinek szélesebb körben való ismertetése céljából kibocsátottaban : Nyilt levél Magyarország összes evang. lelkészeihez ( nyom . Orosházán ) ésben II. Nyilt levél Magyarország összes evang. lelkészeihez egy evang. tankönyvvállalat ügyében ( nyom . Uo. ) . januárén egy indítvánnyal lépett fel ( az Evang . Egyház és Iskola sz . ) , mely a prédikácóinak egy új fajtáját volna hivatva ápolni ; egy szintírási hely alapján ugyanis megismertetni akarja a nagy közönséggel a reformátorok , az evangélikus vértanúk , a kül- és belmisszió terén működött férfiak életrajzait . Szerkesztettetőlig a „ Belmisszió”-t,tólig az „ Evangélikus Egyházi Értesítő”-t, ben az „ Őrtüzek”-et , valamint továbbá a „ Reformáció” ) című versgyűjteményt . Cikkei a budapesti ág . hitv. evang . hitoktatói testület Értesítőjében A reformatio története Budapest fő- és székvárosában a XVI. században , Társadalmi bajaink és azok orvoslása ) ; az Evang . Egyház és Iskolában ( Orosháza , Egyházi életünk hanyatlásának fő okai ) ; s az Evang . Családi Lapban október ) . Munkái Útmutató a keresztyén igazságra . Evang. keresztyének számára . Bpest , Dr . Luther Márton kis kátéja . Uo . A vallástanítás rendezésének szükséges volta . Uo . Harctéri imakönyv ( németből ) . Uo.( Hat kiadást ért . ) Életképek a ker. szeretet munkamezejéről ( Másokkal együtt ) . Uo . Hadikórházi imakönyv . Uo . Lelki balzsam . Uo . Források Zoványi Jenő : Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon További információk Magyar evangélikus lelkészek 1865-ben született személyek 1952-ben elhunyt személyek Modoriak