Alkalmazkodó ritmus
Az alkalmazkodó ritmus a magyar népdal egyik sajátossága. Az a jelenség, amikor egyes tempo giusto dallamokban két szomszédos negyed hosszúságú hang éles vagy nyújtott ritmussá alakul át a szöveg szótaghosszához alkalmazkodva, az egyes versszakokban különbözően. Ennek megfelelően kétfajta tempo giusto dallam van: változatlan és alkalmazkodó.

A szövegben a szótag rövid, ha
 magánhangzója rövid ÉS
 magánhangzóra végződik VAGY
 egy mássalhangzóra végződik, a következő szó viszont magánhangzóval kezdődik.
Ez összhangban van az időmértékes verselés szabályaival.

Hasonló hosszúság-alkalmazkodás nyolcadok esetén is van, de azt mégsem tekintjük alkalmazkodó ritmusnak, mivel a gyorsabb tempó miatt kevésbé hallható a hosszkülönbség.

Kialakulás 

Az alkalmazkodó ritmus kialakulása a népies műdalokban kezdődött az 1850-es években, és az 1870-es években jelent meg, eleinte az akkor kialakuló új stílusú népdalokban, később a magyar népzene teljes egészét átjárta, bár aránya jóval nagyobb lett az új stílusban, és idővel annak jellemzőjévé vált. Az alkalmazkodó ritmusú új stílusú népdalokat kifejlett új stílusú népdaloknak nevezzük, míg a régi, változatlan tempo giusto ritmusúakat korai új stílusú népdaloknak.

Jellemzők 
Az alkalmazkodó ritmus érdekes jellemzője, hogy kizárólag 4/4-es ütemben fordul elő, bár elvileg a 2/4-es és 3/4-es ütemben is lehetséges lenne.

A másik érdekesség, hogy a sorok záró ütemei gyakran „ellenállnak” a szótaghosszhoz alkalmazkodásnak, és megmarad a régi, verbunkos eredetű, a régi stílusú népdalokba is beépült ritmus. E jelenséget már Bartók Béla leírta 1924-ben az új stílus jellemzésekor. Az ilyen sorvégi ütemeket sablonos sorzárásnak nevezik.

A zenei hangok szöveghez alkalmazkodása nem teljesen mechanikus. Két egymás utáni nyújtott ritmus akkor sem alakul ki, ha a szöveg egyébként ezt kívánná. Ugyancsak nem lehet nyújtott ritmus       sorzárlat előtt, sőt, néha az előző ütem ritmusa olyankor is élessé alakul, amikor a szöveg egyébként ezt nem indokolná.

Az éles ill. nyújtott ritmus két hangjának 1:3 hosszaránya a tempótól függően is változik: minél gyorsabb a tempó, annál kisebb a különbség a két hang hossza között.

Források 
 

Zeneelmélet
Az alkalmazkodó ritmus a magyar népdal egyik sajátossága . Az a jelenség , amikor egyes tempo giusto dallamokban két szomszédos negyed hosszúságú hang éles vagy nyújtott ritmussá alakul át a szöveg szótaghosszához alkalmazkodva , az egyes versszakokban különbözően . Ennek megfelelően kétfajta tempo giusto dallam van : változatlan és alkalmazkodó . A szövegben a szótag rövid , ha magánhangzója rövid ÉS magánhangzóra végződik VAGY egy mássalhangzóra végződik , a következő szó viszont magánhangzóval kezdődik . Ez összhangban van az időmértékes verselés szabályaival . Hasonló hosszúság-alkalmazkodás nyolcadok esetén is van , de azt mégsem tekintjük alkalmazkodó ritmusnak , mivel a gyorsabb tempó miatt kevésbé hallható a hosszkülönbség . Kialakulás Az alkalmazkodó ritmus kialakulása a népies műdalokban kezdődött azes években , és azes években jelent meg , eleinte az akkor kialakuló új stílusú népdalokban , később a magyar népzene teljes egészét átjárta , bár aránya jóval nagyobb lett az új stílusban , és idővel annak jellemzőjévé vált . Az alkalmazkodó ritmusú új stílusú népdalokat kifejlett új stílusú népdaloknak nevezzük , míg a régi , változatlan tempo giusto ritmusúakat korai új stílusú népdaloknak . Jellemzők Az alkalmazkodó ritmus érdekes jellemzője , hogy kizárólag4-es ütemben fordul elő , bár elvileg a4-es és4-es ütemben is lehetséges lenne . A másik érdekesség , hogy a sorok záró ütemei gyakran „ ellenállnak” a szótaghosszhoz alkalmazkodásnak , és megmarad a régi , verbunkos eredetű , a régi stílusú népdalokba is beépült ritmus . E jelenséget már Bartók Béla leírtaben az új stílus jellemzésekor . Az ilyen sorvégi ütemeket sablonos sorzárásnak nevezik . A zenei hangok szöveghez alkalmazkodása nem teljesen mechanikus . Két egymás utáni nyújtott ritmus akkor sem alakul ki , ha a szöveg egyébként ezt kívánná . Ugyancsak nem lehet nyújtott ritmus sorzárlat előtt , sőt , néha az előző ütem ritmusa olyankor is élessé alakul , amikor a szöveg egyébként ezt nem indokolná . Az éles ill. nyújtott ritmus két hangjának3 hosszaránya a tempótól függően is változik : minél gyorsabb a tempó , annál kisebb a különbség a két hang hossza között . Források Zeneelmélet