Csohan-dinasztia
A Sakambhari Csohan-dinasztia - bizalmas stílusban a Szambhari Csohanok - egy indiai dinasztia volt, amely a mai Rádzsasztán egyes területein és a szomszédos régiókban uralkodott  a 7. századtól 1194-ig. A legjelentősebb rádzsput uralkodó család voltak. Fővárosuk eredetileg Sakambhari volt (ma Szambhar), de a későbbi uralkodók székhelyüket Ádzsmérbe helyezték. Ezért ádzsméri Csohan-dinasztia néven is ismertek. 

Az első hiteles felirat a Csohanokról 973-ból származik. A 12. századig a Csahamanok számos háborút vívtak a gudzsaráti Csálukjákkal. Azok után a békét a két család közti házasságok szentesítették. A szomszédos moszlim birodalmakkal is hadakoztak, mind a Gúridákkal, mind a Gaznavidákkal. II. Pritvirádzsa vazallusi sorba süllyesztette a delhi Tomara-dinasztiát 1150 körül.

A dinasztia csúcspontját IV. Vigraha-rádzsa (Viszaldev) uralkodása idején érte el, aki az 1150-es és 1160-as években uralkodott. Egy 1170-ből származó feljegyzés szerint elfoglalta Delhit és a Hanszi erődöt. Delhi, Harijána és Rádzsasztán jelentős része felett uralkodott. Egy röpke ideig királysága a Himalája előhegységétől (Sivalik-hegység) északon a Vindja-hegyláncig délen terjeszkedett. Ismert volt a művészetek és irodalom pártolásáról. 

A dinasztia leghíresebb uralkodója III. Pritvi-rádzsa volt, ismertebb nevén a Csohan Pritvirádzsa. Vereséget mért Paramardi, Csandéla uralkodóra 1182-83-ban, ám mégsem tudta uradalmához csatolni a Csandéla területeket. 1191-ben vereséget mért Mohamed, Gúrida uralkodóra az első taraini csatában. Mégis a következő évben veszített és megölték őt. 

A naddulai Csahamanák egy oldalága voltak a Sakambari Csohan-dinasztiának. A marvari térségben uralkodtak fővárosuk, Naddula körül a 10. és 12. században.

Sakambhari Csohan dinasztia

Fordítás
A Sakambhari Csohan-dinasztia - bizalmas stílusban a Szambhari Csohanok - egy indiai dinasztia volt , amely a mai Rádzsasztán egyes területein és a szomszédos régiókban uralkodott a századtólig . A legjelentősebb rádzsput uralkodó család voltak . Fővárosuk eredetileg Sakambhari volt ( ma Szambhar ) , de a későbbi uralkodók székhelyüket Ádzsmérbe helyezték . Ezért ádzsméri Csohan-dinasztia néven is ismertek . Az első hiteles felirat a Csohanokrólból származik . A századig a Csahamanok számos háborút vívtak a gudzsaráti Csálukjákkal . Azok után a békét a két család közti házasságok szentesítették . A szomszédos moszlim birodalmakkal is hadakoztak , mind a Gúridákkal , mind a Gaznavidákkal . II. Pritvirádzsa vazallusi sorba süllyesztette a delhi Tomara-dinasztiátkörül . A dinasztia csúcspontját IV . Vigraha-rádzsa ( Viszaldev ) uralkodása idején érte el , aki azes ésas években uralkodott . Egyből származó feljegyzés szerint elfoglalta Delhit és a Hanszi erődöt . Delhi , Harijána és Rádzsasztán jelentős része felett uralkodott . Egy röpke ideig királysága a Himalája előhegységétől ( Sivalik-hegység ) északon a Vindja-hegyláncig délen terjeszkedett . Ismert volt a művészetek és irodalom pártolásáról . A dinasztia leghíresebb uralkodója III. Pritvi-rádzsa volt , ismertebb nevén a Csohan Pritvirádzsa . Vereséget mért Paramardi , Csandéla uralkodóraban , ám mégsem tudta uradalmához csatolni a Csandéla területeket.ben vereséget mért Mohamed , Gúrida uralkodóra az első taraini csatában . Mégis a következő évben veszített és megölték őt . A naddulai Csahamanák egy oldalága voltak a Sakambari Csohan-dinasztiának . A marvari térségben uralkodtak fővárosuk , Naddula körül a és században . Sakambhari Csohan dinasztia Fordítás