Császári és Királyi 1. I. Ferenc József Huszárezred
Az 1. "Császár" Huszárezred a Habsburg Birodalom Hadseregének egyik huszárezredeként lett felállítva. Az 1867-es Kiegyezést követően az ún. Közös Hadsereg alakulata volt az Osztrák–Magyar Monarchia 1918-as felbomlásáig.

Az ezred 1769-ben kapta a 2. Lovassági Ezred megnevezést.

A Legfelsőbb Parancsnokság 1898. november 30-án kelt levelében az ezredet arany tulajdonosi jubileumi éremmel tüntették ki. Ezt az érmet az ezred ezüst trombitáján kellett elhelyezni. Az érem elülső oldalán I. Ferenc József császár portréja látható az ezredtulajdonosi egyenruhájában. Alatta a felirat „Franz Joseph I.“ és a koronás címer található. Az érem hátoldalán a következő felirat volt olvasható: „Der Inhaber seinem Husaren-Regimente Nr.1, 1848 bis 1898“.

1915-ben az összes ezred nevét megszüntették. Ezután az alakulat Császári és Királyi 1. Huszárezred néven szerepelt. Ezt a gyakorlatban nem tudták kivitelezni, mivel a háború miatt bevezetett költségcsökkentés nem tette lehetővé új nyomtatványok és pecsétek készítését. Másfelöl senki sem tartotta be ezt az utasítást, és továbbra is "Császár-Huszárezrednek" hívták az ezredet.

Története 
I. Ferenc német-római császár 1756-ban a Nyitra vármegyei Holicsban saját költségére fel állított egy huszárezredet, amit "A Császár holicsi újonnan felállított huszárezredének" hívtak kezdetben.

A hétéves háború kitörését követően az ezredet 1757-ben, mielőtt hadra kelt volna Csehországból a császár meglátogatta és egy lovassági zászlóval adományozta meg. Ezek után viselte a "Császár-huszárok" megnevezést.

1768-ban az ezredet a megszüntetett "Hadik Huszárezred" egy századával megerősítették és ekkor kapta a hadseregen belüli 2. Huszárezred címet.

1775-ben a megszüntetett "Török Huszárezred" ezredesi osztályát beolvasztották a "Császár-Huszárezredbe".

1798-ban a 4. osztályt az újonnan felállított 5. Huszárezrednek át kellett adnia. Az ezredet újból átszámozták és ekkor kapta meg a megszűnéséig viselt 1-es sorszámot.

Az 1848-49-es forradalom és szabadságharcot követően az ezredet újjászervezték a morvaországi Prossnitzban. 1860-ban az újjászervezett 4. huszárosztályt feloszlatták és a legénységét felosztották az ezred többi osztályában. Négy tizedest átvezényeltek az 1. Önkéntes Huszárezredhez.

Kiegészítő körletek 
Az ezredet a következő területekről egészítették ki:
 1781–1830 Óbuda
 1830–1853 Székesfehérvár
 1853–1857 Szeged
 1857–1860 Szeged és Arad
 1860–1882 Szolnok
 1883–1889 Szeged és Békéscsaba
 1889–1914 VII. Hadtest területe – Temesvár.

Békehelyőrségek

Ezred tulajdonos 
 1756 I. Ferenc
 1756 II. József
 1790 II. Lipót
 1798 átnevezés 1. Huszárezreddé
 1806 Ferenc
 1835 V. Ferdinánd
 1848 I. Ferenc József
 1916 IV. Károly

Második tulajdonos 
 1767 Gróf Almásy Ignác vezérőrnagy
 1804 Herceg Esterházy Pál Antal vezérőrnagy
 1808 Báró Szent-Kereszty Zsigmond
 1824 betöltetlen
 1825 Gróf Emmanuel von Mensdorff-Pouilly vezérőrnagy
 1852 Báró Ottinger Ferenc Altábornagy

Ezred-parancsnokok

Hadműveletek 
Hétéves háború
 1757-ben közvetlenül a csehországi felállítása után az ezredet az 1. sziléziai háborúban be is vetették. Részt vett a bilani és kolini csatában. Majd következett Görlitz, Schweidnitz és Boroszló. A leutheni csatában csak részlegesen vett részt.
 1758-ban Csehországban harcolt. Részt vett a praussnitzi csatában, hermannseifeni csatában, Trautenaunál és a hochkircheni csatában.
 1759-ben harcolt Greiffenbergnél, Maxennél és Meißennél.
 1760-ban részt vett a torgaui csatában.
 1761-ben aktívan harcolt Szászországban.

Koalíciós háborúk
 1792 Harcok Windisch-Bornánál, Fürstenaunál és Peilaunál.
 1793 Harcok Galíciában. Hetény megszállása. Ezt követte Németalföld és Észak-Franciaország megszállása. Harcolt Avesnes-le-Sec-nél.
 1794 Harcok Catillonnál, Erquelinnesnél, Charleroinél és Fleurusnál. A visszavonulás során a Rur mentén harcolt.
 1794 Harcok Valje-Szakánál, Foksaninál és Martinestienél.
 1795 Harcok Ilbesheimnél és Kreuznachnál. A 2. őrnagyi osztály Bacharachnál harcolt.
 1796 Az ezred részei részt vettek az ambergi csatában, Würzburgnál, Aschaffenburgnál és Lahnnál.
 1799-ben Itáliában harcolt. Ostrachnál, Liptingennél és Stockachnál. Majd áthelyezték az észak rajnai vidékre. Hídfő csaták Neumühlnál, Unter-Grombachnál és Wieslochnál.
 1800 Ulm környéki csaták. Később Oberpfalznál harcolt. Súlyos veszteségeket szenvedett az abbachi csatában.
 1805 Visszavonulás az Innhez majd egészen Magyarországig. Áthelyezés Morvaországba, ahol részt vett az austerlitzi csatában és kosteli csatában.
 1809 lengyelországi harcok. A VII. Hadtest alá tartozott.
Oroszországi hadműveletek
 1812 Az ezred három osztályát Herceg Karl Philipp zu Schwarzenberg Expedíciós Hadteste alá rendelték.

Felszabadítási háborúk
 1813-ban a csehországi és szászországi fő hadsereg részeként harcolt Wüst-Olbersdorfnál, Reichenbergnél, Kratzaunál, a lipcsei csatában, illetve Hochheim bevételében.
 1814-ben az ezred az ún. Déli-Hadsereghez tartozott és előőrs harcokban vett részt Meximieuxnál, Macon és St. Juliennél.
 1815-ben a megszálló hadsereg részeként bevette Straßburgot és Hüningent. Harcok Hausbergnél.

1848–49-es forradalom és szabadságharc
 1848-1849-ben a huszárezred részt vett a császári hadsereg elleni forradalomban és szabadságharcban.
 1849-ben az ezredet újjá szervezik.

Szárd–francia–osztrák háború
 1859-ben az itáliai-hadjárat során a VII. és VIII. Hadtestek között felosztották. Részt vett a casale-i-, vercelli-ei-, castenedolo-i, varese-i és a magentai csatában. Egy század harcolt a solferinói csatában.
 1866-ban 5 századdal részt vett a custozzai csatában.

Első világháború
 A huszárezred eleinte ezred kötelékben harcolt a keleti-és délkeleti fronton, majd hadosztály közvetlen huszárosztályként felosztva. A háború vége felé, az állóháborúban "lóról szállt huszárokként" vetették be az ezredet az olasz fronton, majd 1918 őszén vasúti szállítással a Balkánon, Bjelinánál. Onnan az ezred az eredeti káderéhez , Nagyváradra tért vissza, 1918 november 11-én. .Az ezredet felszámolták a győztes hatalmak nyomására.

Megszüntetése 
1918. őszén az Osztrák-Magyar Monarchia felbomlását követően Magyarország és a magyarországi nemzetiségek kikiáltották függetlenségüket. A frontokon harcoló alakulatokat haza szállították és a fegyverszüneti egyezmény értelmében felszámolták őket. Ez a sors jutott a nagy múltú Császári és Királyi 1. I. Ferenc József Huszárezred számára is. A hivatalos források szerint viszont a Császári és Királyi Hadügyminisztérium alá tartozott és mivel Magyarország függetlenné vált nem hívhatta volna haza a többnyire magyar sorállománnyal rendelkező ezredet, hogy megszüntethesse. Ezt csak is a K.u.K. Hadügyminisztérium tehette volna meg. Nem tudni pontosan, hogy ez valaha meg is történt-e.

A Bjelináról hazatért ezred "kádere" - vagyis ellátási körzete - a hamarosan román megszállás alá került Bihar vármegye volt, ahová a háborút végigszolgált huszárok hazatértek. Az idevaló tiszteket a román hatóságok internálták.(kijelölték a körzetet, amelyben tartózkodhattak).

1914. júliusi alárendeltségi állapot 
 VII. Hadtest – 3. Lovassági Hadosztály – 17. Lovasdandár
 Nemzetiség: 85% magyar – 15% egyéb
 Helyőrség: Bécs
 Ezred parancsnok: Viktor von Mouillard ezredes
 Ezred vezénylő nyelv: német
 Egyenruha: sötétkék atilla aranyozott gombokkal és sötétkék csákó takaróval
 Kiegészítési körlet - Nagyvárad

Szervezete 
A 18. századi folyamatos hadseregreformok során a lovasságnál az ezredeket négy osztályra, ezen belül nyolc svadronra tagolták. Kialakítottak egy tartalék svadront is 186 fővel, elsősorban az újoncok kiképzésére. Az addigi 2 századot (lovassági szervezés) felváltotta az immár 2 svadron (divízió szervezés). Vagyis a lovasságnál eltüntették az addig a gyalogságtól átvett kompánia (század) megnevezést és a lovassági század svadron nevet nyert, míg az addigi kétszázadnyi harcászati egység, a svadron új megnevezése divízió (osztály) lett. Szabályozták az ezredlétszámokat, a zászlók alakját, az egyenruha formáját, de a szín ezredről ezredre változott. A fegyverzet továbbra is kard, két pár pisztoly, később rövid karabély. A vezényleti nyelv német maradt, de a nem magyar származású ezredtulajdonosok, illetve ezredparancsnokok döntő többsége – tekintettel, hogy huszárjaikkal magyarul tudjanak beszélni – megtanulták a nyelvet, ha törve is, de megértették magukat.

1860-tól az ezred 2 osztályból állt, ami továbbá 3 századból. Így került bevetésre az első világháborúban.

Az egyes osztályokat a vezetőjükről nevezték el:
 az 1. osztály volt az ezredesi-osztály
 a 2. osztály volt az alezredesi-osztály
 a 3. osztály volt az 1. őrnagyi-osztály
 a 3. osztály volt a 2. őrnagyi-osztály

1798-ig az ezredeket tulajdonosuk neve szerint hívták, akiknek ténylegesen vezetniük is kellett az alakulataikat. Minden tulajdonos váltással az ezred új nevet kapott. 1798-at követően hivatalosan csak számozással illették az alakulatokat, de bizonyos esetben, illetve beszédben az éppen aktuális ezred tulajdonos nevén nevezték.

Pont ezek miatt az állandó átnevezések kapcsán nehezen követhető az osztrák-magyar huszárezredek története.

Lásd még 
 Császári és Királyi Huszárok

Jegyzetek

Források 
 Ságvári György–Somogyi Győző: Nagy huszárkönyv. Magyar Könyvklub, 1999
 Zachar József: A magyar huszár. Corvina, 2000
 Obstlt. Alphons Frhr. v. Wrede: Geschichte der K.u.K. Wehrmacht von 1618 bis Ende des XIX Jh. Bécs, 1898–1905
 Georg Schreiber: Des Kaisers Reiterei. Österreichische Kavallerie in 4 Jahrhunderten. Mit einem Geleitwort von Alois Podhajsky. Speidel, Bécs, 1967
 B. M. Buchmann: Österreich und das Osmanische Reich. WUV-Univ. kiadó., Bécs, 1999
 Allmayer-Beck/Lessing: Die k.u.k. Armee 1848–1918. Bertelsmann, München, 1974

Fordítás 

Császári és Királyi Hadsereg alakulatai
Az " Császár " Huszárezred a Habsburg Birodalom Hadseregének egyik huszárezredeként lett felállítva . Azes Kiegyezést követően az ún . Közös Hadsereg alakulata volt az Osztrák–Magyar Monarchiaas felbomlásáig . Az ezredben kapta a Lovassági Ezred megnevezést . A Legfelsőbb Parancsnokság novemberán kelt levelében az ezredet arany tulajdonosi jubileumi éremmel tüntették ki . Ezt az érmet az ezred ezüst trombitáján kellett elhelyezni . Az érem elülső oldalán I. Ferenc József császár portréja látható az ezredtulajdonosi egyenruhájában . Alatta a felirat „ Franz Joseph I.“ és a koronás címer található . Az érem hátoldalán a következő felirat volt olvasható : „ Der Inhaber seinem Husaren-Regimente Nr.1,bis . 1915-ben az összes ezred nevét megszüntették . Ezután az alakulat Császári és Királyi Huszárezred néven szerepelt . Ezt a gyakorlatban nem tudták kivitelezni , mivel a háború miatt bevezetett költségcsökkentés nem tette lehetővé új nyomtatványok és pecsétek készítését . Másfelöl senki sem tartotta be ezt az utasítást , és továbbra is " Császár-Huszárezrednek " hívták az ezredet . Története I. Ferenc német-római császárban a Nyitra vármegyei Holicsban saját költségére fel állított egy huszárezredet , amit " A Császár holicsi újonnan felállított huszárezredének " hívtak kezdetben . A hétéves háború kitörését követően az ezredetben , mielőtt hadra kelt volna Csehországból a császár meglátogatta és egy lovassági zászlóval adományozta meg . Ezek után viselte a " Császár-huszárok " megnevezést . 1768-ban az ezredet a megszüntetett " Hadik Huszárezred " egy századával megerősítették és ekkor kapta a hadseregen belüli Huszárezred címet . 1775-ben a megszüntetett " Török Huszárezred " ezredesi osztályát beolvasztották a " Császár-Huszárezredbe " . 1798-ban a osztályt az újonnan felállított Huszárezrednek át kellett adnia . Az ezredet újból átszámozták és ekkor kapta meg a megszűnéséig viseltes sorszámot . Azes forradalom és szabadságharcot követően az ezredet újjászervezték a morvaországi Prossnitzban.ban az újjászervezett huszárosztályt feloszlatták és a legénységét felosztották az ezred többi osztályában . Négy tizedest átvezényeltek az Önkéntes Huszárezredhez . Kiegészítő körletek Az ezredet a következő területekről egészítették ki : 1830 Óbuda 1853 Székesfehérvár 1857 Szeged 1860 Szeged és Arad 1882 Szolnok 1889 Szeged és Békéscsaba 1914 VII. Hadtest területe – Temesvár . Békehelyőrségek Ezred tulajdonos I. Ferenc II. József II. Lipót átnevezés Huszárezreddé Ferenc V . Ferdinánd I. Ferenc József IV . Károly Második tulajdonos Gróf Almásy Ignác vezérőrnagy Herceg Esterházy Pál Antal vezérőrnagy Báró Szent-Kereszty Zsigmond betöltetlen Gróf Emmanuel von Mensdorff-Pouilly vezérőrnagy Báró Ottinger Ferenc Altábornagy Ezred-parancsnokok Hadműveletek Hétéves háború ben közvetlenül a csehországi felállítása után az ezredet az sziléziai háborúban be is vetették . Részt vett a bilani és kolini csatában . Majd következett Görlitz , Schweidnitz és Boroszló . A leutheni csatában csak részlegesen vett részt. ban Csehországban harcolt . Részt vett a praussnitzi csatában , hermannseifeni csatában , Trautenaunál és a hochkircheni csatában. ben harcolt Greiffenbergnél , Maxennél és Meißennél. ban részt vett a torgaui csatában. ben aktívan harcolt Szászországban . Koalíciós háborúk Harcok Windisch-Bornánál , Fürstenaunál és Peilaunál . Harcok Galíciában . Hetény megszállása . Ezt követte Németalföld és Észak-Franciaország megszállása . Harcolt Avesnes-le-Sec-nél . Harcok Catillonnál , Erquelinnesnél , Charleroinél és Fleurusnál . A visszavonulás során a Rur mentén harcolt . Harcok Valje-Szakánál , Foksaninál és Martinestienél . Harcok Ilbesheimnél és Kreuznachnál . A őrnagyi osztály Bacharachnál harcolt . Az ezred részei részt vettek az ambergi csatában , Würzburgnál , Aschaffenburgnál és Lahnnál. ben Itáliában harcolt . Ostrachnál , Liptingennél és Stockachnál . Majd áthelyezték az észak rajnai vidékre . Hídfő csaták Neumühlnál , Unter-Grombachnál és Wieslochnál . Ulm környéki csaták . Később Oberpfalznál harcolt . Súlyos veszteségeket szenvedett az abbachi csatában . Visszavonulás az Innhez majd egészen Magyarországig . Áthelyezés Morvaországba , ahol részt vett az austerlitzi csatában és kosteli csatában. lengyelországi harcok . A VII. Hadtest alá tartozott . Oroszországi hadműveletek Az ezred három osztályát Herceg Karl Philipp zu Schwarzenberg Expedíciós Hadteste alá rendelték . Felszabadítási háborúk ban a csehországi és szászországi fő hadsereg részeként harcolt Wüst-Olbersdorfnál , Reichenbergnél , Kratzaunál , a lipcsei csatában , illetve Hochheim bevételében. ben az ezred az ún . Déli-Hadsereghez tartozott és előőrs harcokban vett részt Meximieuxnál , Macon és St . Juliennél. ben a megszálló hadsereg részeként bevette Straßburgot és Hüningent . Harcok Hausbergnél . 1848–49-es forradalom és szabadságharc ben a huszárezred részt vett a császári hadsereg elleni forradalomban és szabadságharcban. ben az ezredet újjá szervezik . Szárd–francia–osztrák háború ben az itáliai-hadjárat során a VII. és VIII. Hadtestek között felosztották . Részt vett a casale-i- , vercelli-ei- , castenedolo-i , varese-i és a magentai csatában . Egy század harcolt a solferinói csatában. banszázaddal részt vett a custozzai csatában . Első világháború A huszárezred eleinte ezred kötelékben harcolt a keleti-és délkeleti fronton , majd hadosztály közvetlen huszárosztályként felosztva . A háború vége felé , az állóháborúban " lóról szállt huszárokként " vetették be az ezredet az olasz fronton , majdőszén vasúti szállítással a Balkánon , Bjelinánál . Onnan az ezred az eredeti káderéhez , Nagyváradra tért vissza, novemberén . \ .Az ezredet felszámolták a győztes hatalmak nyomására . Megszüntetése 1918. őszén az Osztrák-Magyar Monarchia felbomlását követően Magyarország és a magyarországi nemzetiségek kikiáltották függetlenségüket . A frontokon harcoló alakulatokat haza szállították és a fegyverszüneti egyezmény értelmében felszámolták őket . Ez a sors jutott a nagy múltú Császári és Királyi I. Ferenc József Huszárezred számára is . A hivatalos források szerint viszont a Császári és Királyi Hadügyminisztérium alá tartozott és mivel Magyarország függetlenné vált nem hívhatta volna haza a többnyire magyar sorállománnyal rendelkező ezredet , hogy megszüntethesse . Ezt csak is a K.u.K. Hadügyminisztérium tehette volna meg . Nem tudni pontosan , hogy ez valaha meg is történt-e . A Bjelináról hazatért ezred " kádere " - vagyis ellátási körzete - a hamarosan román megszállás alá került Bihar vármegye volt , ahová a háborút végigszolgált huszárok hazatértek . Az idevaló tiszteket a román hatóságok internálták.( kijelölték a körzetet , amelyben tartózkodhattak ) . 1914. júliusi alárendeltségi állapot VII. Hadtest – Lovassági Hadosztály – Lovasdandár Nemzetiség : magyar – egyéb Helyőrség : Bécs Ezred parancsnok : Viktor von Mouillard ezredes Ezred vezénylő nyelv : német Egyenruha : sötétkék atilla aranyozott gombokkal és sötétkék csákó takaróval Kiegészítési körlet - Nagyvárad Szervezete A századi folyamatos hadseregreformok során a lovasságnál az ezredeket négy osztályra , ezen belül nyolc svadronra tagolták . Kialakítottak egy tartalék svadront isfővel , elsősorban az újoncok kiképzésére . Az addigiszázadot ( lovassági szervezés ) felváltotta az immársvadron ( divízió szervezés ) . Vagyis a lovasságnál eltüntették az addig a gyalogságtól átvett kompánia ( század ) megnevezést és a lovassági század svadron nevet nyert , míg az addigi kétszázadnyi harcászati egység , a svadron új megnevezése divízió ( osztály ) lett . Szabályozták az ezredlétszámokat , a zászlók alakját , az egyenruha formáját , de a szín ezredről ezredre változott . A fegyverzet továbbra is kard , két pár pisztoly , később rövid karabély . A vezényleti nyelv német maradt , de a nem magyar származású ezredtulajdonosok , illetve ezredparancsnokok döntő többsége – tekintettel , hogy huszárjaikkal magyarul tudjanak beszélni – megtanulták a nyelvet , ha törve is , de megértették magukat . 1860-tól az ezredosztályból állt , ami továbbászázadból . Így került bevetésre az első világháborúban . Az egyes osztályokat a vezetőjükről nevezték el : az osztály volt az ezredesi-osztály a osztály volt az alezredesi-osztály a osztály volt az őrnagyi-osztály a osztály volt a őrnagyi-osztály 1798-ig az ezredeket tulajdonosuk neve szerint hívták , akiknek ténylegesen vezetniük is kellett az alakulataikat . Minden tulajdonos váltással az ezred új nevet kapott.at követően hivatalosan csak számozással illették az alakulatokat , de bizonyos esetben , illetve beszédben az éppen aktuális ezred tulajdonos nevén nevezték . Pont ezek miatt az állandó átnevezések kapcsán nehezen követhető az osztrák-magyar huszárezredek története . Lásd még Császári és Királyi Huszárok Jegyzetek Források Ságvári György–Somogyi Győző : Nagy huszárkönyv . Magyar Könyvklub , Zachar József : A magyar huszár . Corvina , Obstlt . Alphons Frhr. v . Wrede : Geschichte der K.u.K. Wehrmacht vonbis Ende des XIX Jh. Bécs, 1905 Georg Schreiber : Des Kaisers Reiterei . Österreichische Kavallerie inJahrhunderten . Mit einem Geleitwort von Alois Podhajsky . Speidel , Bécs , B . M. Buchmann : Österreich und das Osmanische Reich . WUV-Univ. kiadó . , Bécs , Allmayer-Beck/Lessing : Die k.u.k . Armee1918. Bertelsmann , München , Fordítás Császári és Királyi Hadsereg alakulatai