Simane prefektúra
Japán egyik prefektúrája, mely a Honsú főszigeten, Csúgoku régióban található. Fővárosa Macue. Simane a második leggyérebben lakott prefektúra, a keleti szomszédja, Tottori után. A prefektúra kelet-nyugati irányban nagyobb kiterjedésű, délen a Csúgoku hegységgel, északon a Japán-tengerrel néz szembe. A prefektúra három része az Izumo-régió keleten, Ivami-régió nyugaton és az Oki-régió, mely egy kisebb szigetcsoport az északi parttól nem messze.  A legtöbb város a Japán-tenger partján fekszik . Az Izumo-taisa Izumo városában az egyik legrégebbi sintó szentély.

Az Oki szigetek is része a Simane prefektúrának, amely azt állítja, hogy a fennhatósága alá tartozik, a jelenleg Dél-Korea által ellenőrzött sziget a Liancourt-sziklák (koreai: Tokto (獨島), japán: Takesima (竹島)).

Történelem

Korai történelem 
Simane történelme a japán mitológiával kezdődik. Úgy hitték, hogy Ókuninusi sintó isten Izumo városában élt. Tiszteletére emelték a településen az Izumo-szentélyt. Abban az időben, a jelenlegi Simane prefektúra három részre volt osztva: Ivami, Izumo és Oki. Ez a felosztás a hanrendszer 1871-es elörlésésig tartott. A Nara-korban Kakinomoto no Hitomaro lett kinevezve királyi kormányzónak.

Később a Kamakura-korban Kamakura-bakufu száműzetésbe küldte Gotóba és Godaigo császárt Oki szigetére. Godaigo később megszökött a száműzetésből és támogatókat gyűjtött a sógunátus ellen - amely sikerrel járt.

Középkor 
A Muromacsi-kor alatt Izumo és Oki területeket a Kjógoku-család kormányozta. Azonban az Ónin-háború után az Amago-család megerősítette hatalmát a Gasszantoda kastély környékén, a Maszuda-család pedig uralma alá hajtotta az Ivami tartományt. A Ivami Ginzan ezüstbánya az Amago és Maszuda klán területe között található, emiatt számos összecsapás zajlott le. Azonban 1566-ban Mori Motonari meghódította Izumót, Ivamit és Okit is. A harmincéves Mori uralom után, 1600-ban Horio Yoshiharu belépett Izumo és Oki területére, mely a szekigaharai csatát eredményezte, melyet Mori elveszített. A változást követően Horio úgy döntött, hogy ahelyett, hogy Gasszantoda várába költözne, felépítteti a Macuei várkastélyt, mely Horio halála után nem sokkal el is készült. Később 1638-ban Tokugava Iejaszu unokája, Macudaira Naomasza lett az uralkodó, mivel a Horio klánnak nem volt örököse, így Tokugava családja uralkodott a hanrendszer eltörléséig.

Az Ivami terület három régióból állt: bányászati kerület, a sógunátus közvetlen felügyelete alatt, a Hamada klán régió, valamint a Cuvano klán régióban. Az Ivami Ginzan ezüstbánya most egy az UNESCO által a Világörökség részének nyilvánított terület, mely az ország egyik legnagyobb ezüstbányája volt a 17. század elején. A Hamada klán a sógunátus oldalán állt a Meidzsi-restauráció alatt. A Cuvano klán annak ellenére, hogy a Macudaira hatalma alatt állt a császár oldalán foglalt helyet a restaurációban.

Modern kor 
1871-ben a hanrendszer megszüntetése a régi Simane és Hamada tartományok területén folyt, mely a jelenlegi Simane prefektúra. Később abban az évben Oki beolvadt Tottoriba. 1876-ban Hamada prefektúra egyesült Simane prefektúrával. Azonban öt évvel később, 1881-ben a Tottori prefektúra jelenlegi területei leváltak, ezzel létrehozva a mai határokat.

Földrajz 
Simane Prefektúra a Csúgoku régióban helyezkedik el a Japán-tenger felőli oldalon. A terület hegyvidékes jellege miatt a rizstermesztés leginkább csak az Izumo-síkságon lehetséges. Egy másik jelentős geomorfológiai képződmény a Simane-félsziget. A félsziget a Japán-tengert szeli át Izumótól Szakaiminatóig, mely már a Tottori prefektúra része. Továbbá a félsziget kettő tengervizes tavat hozott létre: Sindzsi-tó és Nakaumi-tó. A Daikon-sziget a Nakaumi-tavon található. A fő sziget - Honsútól különálló Oki sziget is a Simane prefektúrába tartozik. A sziget maga a Daiszen–Oki Nemzeti Park. Valamint Simane harcol a fennhatóság jogáért Dél-Koreával a Liancourt-sziklákért.

2012. április 1-jén a prefektúra területének 6%-a fel lett véve Japán nemzeti parkjai közé, nevezetesen a Daiszen–Oki Nemzeti Park; a Hiba–Dógo–Taisaku, Nisi–Csúgoku Szancsi valamint tizenegy tartományi természeti park.

A legtöbb nagyobb város a tengerparton vagy folyó mellett található.

városok 

Nyolc város található Simane prefektúrában, a legnagyobb Macue, annak székhelye, a legkisebb pedig Gócu. Maszuda, Unnan, Jaszugi és Gócu városoknak volt egy kis népességnövekedése a 2000-es évek elején, amikor újabb területeket kapcsoltak hozzájuk.

Falvak és városok 
A városi lakosság aránya jelentősen megnőtt az utóbbi időkben, mivel sok falut teljes egészében egy közeli városhoz csatoltak. Ez a tartomány lakosságának kétharmadát érinti.

Egyesülések

Éghajlat 
A prefektúra szubtrópusi éghajlatú. A tél felhős kevés hóval, a nyár párás. Az évi középhőmérséklet 14,6 C°. Az eső közel mindennapos, de a kifejezetten esős évszak júniustól július közepéig tart. A legmagasabb havi középhőmérsékletet augusztusban mérték, ez 26,3 C°. Az átlagos éves csapadékmennyiség 1799 milliméter, magasabb, mint Tokióban (1467 mm) és Obihiróban (920 mm).

Források
Japán egyik prefektúrája , mely a Honsú főszigeten , Csúgoku régióban található . Fővárosa Macue . Simane a második leggyérebben lakott prefektúra , a keleti szomszédja , Tottori után . A prefektúra kelet-nyugati irányban nagyobb kiterjedésű , délen a Csúgoku hegységgel , északon a Japán-tengerrel néz szembe . A prefektúra három része az Izumo-régió keleten , Ivami-régió nyugaton és az Oki-régió , mely egy kisebb szigetcsoport az északi parttól nem messze . A legtöbb város a Japán-tenger partján fekszik . Az Izumo-taisa Izumo városában az egyik legrégebbi sintó szentély . Az Oki szigetek is része a Simane prefektúrának , amely azt állítja , hogy a fennhatósága alá tartozik , a jelenleg Dél-Korea által ellenőrzött sziget a Liancourt-sziklák ( koreai : Tokto ( 獨島 ) , japán : Takesima ( 竹島 ) ) . Történelem Korai történelem Simane történelme a japán mitológiával kezdődik . Úgy hitték , hogy Ókuninusi sintó isten Izumo városában élt . Tiszteletére emelték a településen az Izumo-szentélyt . Abban az időben , a jelenlegi Simane prefektúra három részre volt osztva : Ivami , Izumo és Oki . Ez a felosztás a hanrendszer 1871-es elörlésésig tartott . A Nara-korban Kakinomoto no Hitomaro lett kinevezve királyi kormányzónak . Később a Kamakura-korban Kamakura-bakufu száműzetésbe küldte Gotóba és Godaigo császárt Oki szigetére . Godaigo később megszökött a száműzetésből és támogatókat gyűjtött a sógunátus ellen - amely sikerrel járt . Középkor A Muromacsi-kor alatt Izumo és Oki területeket a Kjógoku-család kormányozta . Azonban az Ónin-háború után az Amago-család megerősítette hatalmát a Gasszantoda kastély környékén , a Maszuda-család pedig uralma alá hajtotta az Ivami tartományt . A Ivami Ginzan ezüstbánya az Amago és Maszuda klán területe között található , emiatt számos összecsapás zajlott le . Azonbanban Mori Motonari meghódította Izumót , Ivamit és Okit is . A harmincéves Mori uralom után, ban Horio Yoshiharu belépett Izumo és Oki területére , mely a szekigaharai csatát eredményezte , melyet Mori elveszített . A változást követően Horio úgy döntött , hogy ahelyett , hogy Gasszantoda várába költözne , felépítteti a Macuei várkastélyt , mely Horio halála után nem sokkal el is készült . Későbbban Tokugava Iejaszu unokája , Macudaira Naomasza lett az uralkodó , mivel a Horio klánnak nem volt örököse , így Tokugava családja uralkodott a hanrendszer eltörléséig . Az Ivami terület három régióból állt : bányászati kerület , a sógunátus közvetlen felügyelete alatt , a Hamada klán régió , valamint a Cuvano klán régióban . Az Ivami Ginzan ezüstbánya most egy az UNESCO által a Világörökség részének nyilvánított terület , mely az ország egyik legnagyobb ezüstbányája volt a század elején . A Hamada klán a sógunátus oldalán állt a Meidzsi-restauráció alatt . A Cuvano klán annak ellenére , hogy a Macudaira hatalma alatt állt a császár oldalán foglalt helyet a restaurációban . Modern kor 1871-ben a hanrendszer megszüntetése a régi Simane és Hamada tartományok területén folyt , mely a jelenlegi Simane prefektúra . Később abban az évben Oki beolvadt Tottoriba.ban Hamada prefektúra egyesült Simane prefektúrával . Azonban öt évvel később, ben a Tottori prefektúra jelenlegi területei leváltak , ezzel létrehozva a mai határokat . Földrajz Simane Prefektúra a Csúgoku régióban helyezkedik el a Japán-tenger felőli oldalon . A terület hegyvidékes jellege miatt a rizstermesztés leginkább csak az Izumo-síkságon lehetséges . Egy másik jelentős geomorfológiai képződmény a Simane-félsziget . A félsziget a Japán-tengert szeli át Izumótól Szakaiminatóig , mely már a Tottori prefektúra része . Továbbá a félsziget kettő tengervizes tavat hozott létre : Sindzsi-tó és Nakaumi-tó . A Daikon-sziget a Nakaumi-tavon található . A fő sziget - Honsútól különálló Oki sziget is a Simane prefektúrába tartozik . A sziget maga a Daiszen–Oki Nemzeti Park . Valamint Simane harcol a fennhatóság jogáért Dél-Koreával a Liancourt-sziklákért . 2012. áprilisjén a prefektúra területének-a fel lett véve Japán nemzeti parkjai közé , nevezetesen a Daiszen–Oki Nemzeti Park ; a Hiba–Dógo–Taisaku , Nisi–Csúgoku Szancsi valamint tizenegy tartományi természeti park . A legtöbb nagyobb város a tengerparton vagy folyó mellett található. városok Nyolc város található Simane prefektúrában , a legnagyobb Macue , annak székhelye , a legkisebb pedig Gócu . Maszuda , Unnan , Jaszugi és Gócu városoknak volt egy kis népességnövekedése aes évek elején , amikor újabb területeket kapcsoltak hozzájuk . Falvak és városok A városi lakosság aránya jelentősen megnőtt az utóbbi időkben , mivel sok falut teljes egészében egy közeli városhoz csatoltak . Ez a tartomány lakosságának kétharmadát érinti . Egyesülések Éghajlat A prefektúra szubtrópusi éghajlatú . A tél felhős kevés hóval , a nyár párás . Az évi középhőmérséklet6 C° . Az eső közel mindennapos , de a kifejezetten esős évszak júniustól július közepéig tart . A legmagasabb havi középhőmérsékletet augusztusban mérték , ez3 C° . Az átlagos éves csapadékmennyiségmilliméter , magasabb , mint Tokióbanmm ) és Obihiróbanmm ) . Források