Gremjacsinszk
Gremjacsinszk () város Oroszország Permi határterületén, a Gremjacsinszki önkormányzati járás székhelye. A 20. század második felében bányászváros.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület északkeleti részén, Permtől 176 km-re északkeletre, a Gremjacsja folyó mentén terül el. Vasútállomás (Bászkaja) a Csuszovoj–Szolikamszk vasútvonalon. A városon vezet át az Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút.

Története 
A második világháború idején, miután a Donyec szénmedence bányáit elfoglalták a német csapatok, sürgősen szénre volt szükség a haditermelésre átállított uráli üzemekben. A települést a kizeli szénmedence helyi bányáinak nyitásakor, 1941-ben hozták létre. A bányák nyitását, a szén kitermelését, a bányásztelepülés építését egyaránt a Gulag foglyai, a „kuláktalanítás” során kitelepítetteket, illetve német hadifoglyok végezték. Közülük került ki a település lakosságának egy része. Az első bányában 1942 végén kezdődött meg a termelés, azután 1944-ig további hat bányát nyitottak. 1949-ben a település városi rangot kapott.

Az 1960-as években a szénbányászat gazdaságtalanná kezdett válni, a kitermelés csökkent. Az 1970-es években néhány új vállalatot: gépgyárat, kötöttárugyárat építettek, ezekkel sikerült új munkahelyeket teremteni. Az utolsó bányákat az 1990-es években zárták be. Napjainkban a város legfontosabb ipari létesítménye a Tyumeny–Polock távolsági földgázvezeték itt létesített kompresszorállomása.

Jegyzetek

Források 

A Permi határterület települései
Gremjacsinszk ( ) város Oroszország Permi határterületén , a Gremjacsinszki önkormányzati járás székhelye . A század második felében bányászváros . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület északkeleti részén , Permtőlkm-re északkeletre , a Gremjacsja folyó mentén terül el . Vasútállomás ( Bászkaja ) a Csuszovoj–Szolikamszk vasútvonalon . A városon vezet át az Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút . Története A második világháború idején , miután a Donyec szénmedence bányáit elfoglalták a német csapatok , sürgősen szénre volt szükség a haditermelésre átállított uráli üzemekben . A települést a kizeli szénmedence helyi bányáinak nyitásakor, ben hozták létre . A bányák nyitását , a szén kitermelését , a bányásztelepülés építését egyaránt a Gulag foglyai , a „ kuláktalanítás” során kitelepítetteket , illetve német hadifoglyok végezték . Közülük került ki a település lakosságának egy része . Az első bányábanvégén kezdődött meg a termelés , azutánig további hat bányát nyitottak.ben a település városi rangot kapott . Azas években a szénbányászat gazdaságtalanná kezdett válni , a kitermelés csökkent . Azes években néhány új vállalatot : gépgyárat , kötöttárugyárat építettek , ezekkel sikerült új munkahelyeket teremteni . Az utolsó bányákat azes években zárták be . Napjainkban a város legfontosabb ipari létesítménye a Tyumeny–Polock távolsági földgázvezeték itt létesített kompresszorállomása . Jegyzetek Források A Permi határterület települései