Kotezi (Vrgorac)
Kotezi falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 28, közúton 40 km-re délkeletre, községközpontjától 2 km-re nyugatra Közép-Dalmáciában, az A1-es autópálya mellett fekszik.

Története 
A horvát törzsek a 7. század végén és a 8. század elején telepedtek le itt, ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte. A térség a középkorban is folyamatosan lakott volt. Ezt bizonyítják az itt található 14. – 15. századi sírkövek. A török a 15. század második felében szállta meg ezt a vidéket, mely 1690 körül szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves uralma alól. A török uralom után a település a Velencei Köztársaság része lett. A török időkben a megmaradt lakosság lelki szolgálatát a živogošćei kolostor ferences szerzetesei látták el. A kandiai háború idején a térség falvai elpusztultak. A település török uralom végével a 17. század végén 1690 körül a környező településekkel együtt népesült be. A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek. A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott, de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban. Lakossága a vrgoraci plébániához tartozott. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 195, 1910-ben 517 lakosa volt. 1918-ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam, majd később Jugoszlávia része lett. Röviddel a Független Horvát Állam megalakulása után 1941. április 17-én olasz csapatok vonultak be a vrgoraci területre. 1942. június 15-én rövid időre elfoglalták a partizánok, majd visszavonultak a Biokovo-hegységbe. Az olasz csapatok védelmét élvező csetnikek még ez évben a község több településén gyújtottak fel házakat és végeztek ki embereket, főleg nőket, gyermekeket és öregeket. Olaszország kapitulációja után 1943-ban német csapatok szállták meg a vidéket. 1944. október 24-én a németek kivonultak és két nappal később Vrgorac környéke felszabadult. A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 278 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Remete Szent Antal tiszteletére szentelt kápolnája középkori eredetű, körülötte temető található benne a 14. és 15. századból származó sírkövekkel. A vrgoraci plébánia legrégibb egyházi építménye. Egyszerű, négyzet alaprajzú, kelet-nyugati tájolású épület. Durván, szabálytalanul megmunkált, sorba rakott kövekből épült. A homlokzaton egy egyszerű, boltíves bejárat található, amelynek bal és jobb oldalán nagyobb kőtömböket építettek be, amelyek közül legalább az egyik, egy félholddal díszített sírkő. E kőtömböktől balra és jobbra két kisebb, szabálytalan nyílás található. A homlokzat egy nemrégiben épített, egy darabból álló harangdúccal ellátott oromzattal zárul. A templom nyeregtetőjét kőlapok borítják. A kápolna belsejében, a nyugati falnak támaszkodva, egy kisebb falazott oltár menzája található, amely felett egy, eredetileg szobornak kialakított kis fülke található, amelyet ma szentségtartóként használnak.

Jegyzetek

Források 
Vrgorac város hivatalos oldala 
Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja – Ravča 
Vrgorska krajina szenvedései a II. világháború alatt

További információk 
Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve. 

Split-Dalmácia megye települései
Kotezi falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re nyugatra Közép-Dalmáciában , az A1-es autópálya mellett fekszik . Története A horvát törzsek a század végén és a század elején telepedtek le itt , ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte . A térség a középkorban is folyamatosan lakott volt . Ezt bizonyítják az itt található – századi sírkövek . A török a század második felében szállta meg ezt a vidéket , melykörül szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves uralma alól . A török uralom után a település a Velencei Köztársaság része lett . A török időkben a megmaradt lakosság lelki szolgálatát a živogošćei kolostor ferences szerzetesei látták el . A kandiai háború idején a térség falvai elpusztultak . A település török uralom végével a század végénkörül a környező településekkel együtt népesült be . A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek . A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott , de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban . Lakossága a vrgoraci plébániához tartozott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam , majd később Jugoszlávia része lett . Röviddel a Független Horvát Állam megalakulása után áprilisén olasz csapatok vonultak be a vrgoraci területre. júniusén rövid időre elfoglalták a partizánok , majd visszavonultak a Biokovo-hegységbe . Az olasz csapatok védelmét élvező csetnikek még ez évben a község több településén gyújtottak fel házakat és végeztek ki embereket , főleg nőket , gyermekeket és öregeket . Olaszország kapitulációja utánban német csapatok szállták meg a vidéket. októberén a németek kivonultak és két nappal később Vrgorac környéke felszabadult . A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Remete Szent Antal tiszteletére szentelt kápolnája középkori eredetű , körülötte temető található benne a és századból származó sírkövekkel . A vrgoraci plébánia legrégibb egyházi építménye . Egyszerű , négyzet alaprajzú , kelet-nyugati tájolású épület . Durván , szabálytalanul megmunkált , sorba rakott kövekből épült . A homlokzaton egy egyszerű , boltíves bejárat található , amelynek bal és jobb oldalán nagyobb kőtömböket építettek be , amelyek közül legalább az egyik , egy félholddal díszített sírkő . E kőtömböktől balra és jobbra két kisebb , szabálytalan nyílás található . A homlokzat egy nemrégiben épített , egy darabból álló harangdúccal ellátott oromzattal zárul . A templom nyeregtetőjét kőlapok borítják . A kápolna belsejében , a nyugati falnak támaszkodva , egy kisebb falazott oltár menzája található , amely felett egy , eredetileg szobornak kialakított kis fülke található , amelyet ma szentségtartóként használnak . Jegyzetek Források Vrgorac város hivatalos oldala Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja A split-makarskai érsekség honlapja – Ravča Vrgorska krajina szenvedései a II. világháború alatt További információk Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve . Split-Dalmácia megye települései