Grönlandi cápa
A grönlandi cápa (Somniosus microcephalus) a porcos halak (Chondrichthyes) osztályának tüskéscápa-alakúak (Squaliformes) rendjébe, ezen belül a Somnosidae családjába tartozó faj. Akár 500 évig is élhet, ezzel a világ leghosszabb ideig élő gerinces állata.

Előfordulása 
A grönlandi cápa előfordulási területe a Jeges-tenger és a hozzátartozó melléktengerek, valamint az Atlanti-óceán északi fele.

Megjelenése 
A kifejlett állat 244-427 centiméter hosszú; a legnagyobb kifogott példány egy 640 centiméter hosszú hím volt. Ez a porcos hal legfeljebb 730 kilogrammos lehet. 41-44 csigolyája van. A tüskéscápa-alakúak között óriásinak számít. Erőteljes testfelépítése közepesen hosszú és lekerekített orrban végződik. Hátúszói kicsik; farokúszójának alsó nyúlványa hosszabb, mint a felső. A felső állcsontjában (maxilla) egymélyedéses kis fogak ülnek, míg az állkapocscsontjában (mandibula) közepes méretű, vágófogak vannak. Színezete a szürkétől a barnáig változik. A testén – példánytól függően – sötét keresztsávok vagy kis, világos pontok láthatók.

Életmódja 
Tengeri cápafaj, mely ha kell, a brakkvízben is megél. A vízfelszín és 2200 méteres mélységek között él – általában 1200 méter mélyen; főleg a partoktól távol, a nyílt vízben. Az 1-12 °C közti hőmérsékleteket kedveli. Nyugodt természetű, lassan mozgó cápafaj. A kontinentális selfterületek lakója, néha a folyótorkolatokba is beúszik. Nyílt vízi és fenéklakó halakkal táplálkozik, például különböző heringfélékkel (Clupeidae), tőkehalfélékkel (Gadidae), Lotidae-fajokkal, lazaccal (Salmo salar), Cyclopterus lumpusszal, Dicentrarchus-fajokkal és valódi rájafélékkel (Rajidae). Étlapját kiegészíti más cápákkal, fókákkal, kisebb cetekkel, tengeri madarakkal, kalmárokkal (Teuthida), rákokkal (Crustacea) – főleg felemáslábú rákokkal (Amphipoda) –, tengeri csigákkal, kígyókarúakkal (Ophiuroidea), tengerisünökkel (Echinoidea), medúzákkal (Medusozoa) és döghússal. Megfigyelések szerint a tengeri ingola (Petromyzon marinus) élősködik rajta.

Szaporodása 
Ivarérettségét körülbelül 100-150 éves korában éri el. Belső megtermékenyítés által szaporodik. Ál-elevenszülő cápafaj, vagyis kölykei a méhében kelnek ki, ezután pedig tojásevőkké válnak, azaz az anyaállat méhében levő kis cápák felfalják kevésbé fejlett testvéreiket és a meg nem termékenyített petéket. A vemhesség első felében az anyaállat rengeteg kis, meg nem termékenyített petét termel, amelyeket a méhekbe juttat.

Felhasználása 
Az ipari halászata csak kismértékű, a sporthorgászok azonban kedvelik. A grönlandi cápát főleg az északi őslakosok fogják ki a maguk és szánhúzó kutyáik számára. Frissen és szárítva is fogyasztják, azonban vigyázni kell, mivel frissen mérgező lehet. Az eszkimók a bőréből csizmákat, míg az állkapocscsontjából hajvágó kést készítettek.

Jegyzetek

Források 
Somniosus microcephalus (Bloch & Schneider, 1801) FishBase
Yano, K., J.D. Stevens and L.J.V. Compagno, 2004. A review of the systematics of the sleeper shark genus Somniosus with redescriptions of Somniosus (Somniosus) antarcticus and Somniosus (Rhinoscymnus) longus (Squaliformes: Somniosidae). Ichthyol. Res. 51:360-373.
  1801. M. E. Blochii, Systema Ichthyologiae iconibus cx illustratum. Post obitum auctoris opus inchoatum absolvit, correxit, interpolavit Jo. Gottlob Schneider, Saxo. Berolini. Sumtibus Auctoris Impressum et Bibliopolio Sanderiano Commissum.  Systema Ichthyol. i-lx + 1-584.

Tüskéscápa-alakúak
Halfajok
Az Atlanti-óceán halai
Az Arktisz élővilága
A grönlandi cápa ( Somniosus microcephalus ) a porcos halak ( Chondrichthyes ) osztályának tüskéscápa-alakúak ( Squaliformes ) rendjébe , ezen belül a Somnosidae családjába tartozó faj. Akárévig is élhet , ezzel a világ leghosszabb ideig élő gerinces állata . Előfordulása A grönlandi cápa előfordulási területe a Jeges-tenger és a hozzátartozó melléktengerek , valamint az Atlanti-óceán északi fele . Megjelenése A kifejlett állatcentiméter hosszú ; a legnagyobb kifogott példány egycentiméter hosszú hím volt . Ez a porcos hal legfeljebbkilogrammos lehet.csigoly ája van . A tüskéscápa-alakúak között óriásinak számít . Erőteljes testfelépítése közepesen hosszú és lekerekített orrban végződik . Hátúszói kicsik ; farokúszójának alsó nyúlványa hosszabb , mint a felső . A felső állcsontjában ( maxilla ) egymélyedéses kis fogak ülnek , míg az állkapocscsontjában ( mandibula ) közepes méretű , vágófogak vannak . Színezete a szürkétől a barnáig változik . A testén – példánytól függően – sötét keresztsávok vagy kis , világos pontok láthatók . Életmódja Tengeri cápafaj , mely ha kell , a brakkvízben is megél . A vízfelszín ésméteres mélységek között él – általábanméter mélyen ; főleg a partoktól távol , a nyílt vízben . Az°C közti hőmérsékleteket kedveli . Nyugodt természetű , lassan mozgó cápafaj . A kontinentális selfterületek lakója , néha a folyótorkolatokba is beúszik . Nyílt vízi és fenéklakó halakkal táplálkozik , például különböző heringfélékkel ( Clupeidae ) , tőkehalfélékkel ( Gadidae ) , Lotidae-fajokkal , lazaccal ( Salmo salar ) , Cyclopterus lumpusszal , Dicentrarchus-fajokkal és valódi rájafélékkel ( Rajidae ) . Étlapját kiegészíti más cápákkal , fókákkal , kisebb cetekkel , tengeri madarakkal , kalmárokkal ( Teuthida ) , rákokkal ( Crustacea ) – főleg felemáslábú rákokkal ( Amphipoda ) – , tengeri csigákkal , kígyókarúakkal ( Ophiuroidea ) , tengerisünökkel ( Echinoidea ) , medúzákkal ( Medusozoa ) és döghússal . Megfigyelések szerint a tengeri ingola ( Petromyzon marinus ) élősködik rajta . Szaporodása Ivarérettségét körülbelüléves korában éri el . Belső megtermékenyítés által szaporodik . Ál-elevenszülő cápafaj , vagyis kölykei a méhében kelnek ki , ezután pedig tojásevőkké válnak , azaz az anyaállat méhében levő kis cápák felfalják kevésbé fejlett testvéreiket és a meg nem termékenyített petéket . A vemhesség első felében az anyaállat rengeteg kis , meg nem termékenyített petét termel , amelyeket a méhekbe juttat . Felhasználása Az ipari halászata csak kismértékű , a sporthorgászok azonban kedvelik . A grönlandi cápát főleg az északi őslakosok fogják ki a maguk és szánhúzó kutyáik számára . Frissen és szárítva is fogyasztják , azonban vigyázni kell , mivel frissen mérgező lehet . Az eszkimók a bőréből csizmákat , míg az állkapocscsontjából hajvágó kést készítettek . Jegyzetek Források Somniosus microcephalus ( Bloch & Schneider, FishBase Yano , K. , J.D . Stevens and L.J.V . Compagno , A review of the systematics of the sleeper shark genus Somniosus with redescriptions of Somniosus ( Somniosus ) antarcticus and Somniosus ( Rhinoscymnus ) longus ( Squaliformes : Somniosidae ) . Ichthyol . Res.360-373. M. E. Blochii , Systema Ichthyologiae iconibus cx illustratum . Post obitum auctoris opus inchoatum absolvit , correxit , interpolavit Jo . Gottlob Schneider , Saxo . Berolini . Sumtibus Auctoris Impressum et Bibliopolio Sanderiano Commissum . Systema Ichthyol. i-lx + Tüskéscápa-alakúak Halfajok Az Atlanti-óceán halai Az Arktisz élővilága