Kuriszlánfői-zsomboly
A Kuriszlánfői-zsomboly az Aggteleki Nemzeti Park területén található egyik barlang. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része. Turista útikalauzokban is szerepel.

Leírás 

A Kuriszláni-beszakadástól néhányszáz méterre helyezkedik el a barlang. A Lipinye-tető közelében, nehezen megtalálható helyen van a zsomboly bejárata. Az András-galya felé tartó meredek szekérút kezdetétől kb. 90 m megtétele után kell K-re letérni a szekérútról és kb. 20 m-t menni a zsomboly nyílásáig. A 2×1 m-es, ovális barlangbejárat erdőben található és nehezen vehető észre.

A barlang középső triász mészkőben keletkezett. Bejárati aknája egy terembe vezet, ahol a barlang alja található. Az aknát kb. 2 m mélységig moha borítja. Néhány felfelé induló, a végén összeszűkülő kürtő van benne. Formakincsét főleg a párhuzamos aknák közötti átoldott ablakok, fennmaradt sziklahidak és gömbfülke alakú mennyezeti kupolák jellemzik. Állócseppkövek, függőcseppkövek, cseppkőlefolyás és cseppkőzászló figyelhető meg benne. Valószínűleg denevérek is használják. A barlang bejárásához kötéltechnikai eszközök alkalmazása kell. 20 m kötél elég megtekintéséhez. További járatok feltárására leginkább a mélypontján van lehetőség.

1957-ben volt először Kuriszlánfői-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Kőlyuk (Holly, Csicsely 1961), Kuriszlánfői-barlang (Székely 1986), Kuriszlánfői Kőlyuk (Holly, Csicsely 1961), Kuriszlánfői kőlyuk (Kordos 1984), Kuriszlán-fői-zsomboly (György 1966), Kuriszlánfői zsomboly (Holly, Csicsely 1961), Kuriszlánfő-zsomboly (Jakucs 1957) Kuriszláni-zsomboly (Jakucs 1961) és Kuriszláni zsomboly (Berhidai, Cser, Holl 1981) neveken is.

Kutatástörténet 

1911 nyarán Strömpl Gábor járt a területen, majd az 1912. évi Földtani Közlönyben megjelent publikációjában valószínűleg ezt a barlangot írta le. A leírás szerint az András-galya nevű helyen, a Kuriszlán nevű erdőben található egy szakadékos, mély zsomboly. Egy 1933-ban kiadott, Jaskó Sándor által írt tanulmányban néhány szóban le van írva a Kuriszlánfői-zsomboly, amely a Baradla-barlang közvetlen környékén nyíló zsombolyok közül az egyik. A tanulmányban lévő helyszínvázlaton látható a barlang földrajzi elhelyezkedése. A leírás szerint a Kuriszlánfő nevű helyen helyezkedik el. A barlang 16,5 m mély és aljában többfelé ágazó, 8 m átmérőjű terem található.

Az 1957-ben napvilágot látott, Aggtelek és vidéke útikalauz szerint a Jósva-völgytől É-ra lévő területen, például a Kuriszlánban is van kis mélységű zsomboly. A Kuriszlánfő-zsomboly 16 m-es. A könyv névmutatójában a barlang neve Kuriszlánfői-zsomboly. Az 1960. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban meg van említve, hogy a Tücsök-lyuk a Kuriszlánfői-zsombolyhoz hasonlít legjobban alaktanilag. Az 1961-ben kiadott útikalauzban szó van arról, hogy a Jósvafőtől É-ra lévő területen, például a Kuriszlán-háton is van zsomboly. Itt található a 16 m-es Kuriszlánfő-zsomboly. A könyv névmutatójában a barlang neve Kuriszláni-zsomboly.

A Karszt és Barlang 1961. évfolyamában az olvasható, hogy a Kuriszlánfői Kőlyuk a Nagy-oldali-zsombolyhoz hasonló jellegű zsomboly. A Kőlyuk a Lipinye-tető közelében fekszik és 17 m mély. A Szelce-völgyben lévő jellegzetes szénapajtától DK-re 600 m-re, a Kuriszlánfői-kúttól 310 m-re, az erdőszéltől 40 m-re van a barlang nehezen megtalálható bejárata. Bejárati aknája 1,5×6 m-es, 11 m hosszú és többször kanyarodik. A bejárati akna 10 m mélységben egy nagy terem oldalába torkollik. Itt 5 m-es letörés után lehet elérni a feneket.

Az üreg formái nagyon hasonlóak a hévforrásos barlangok alakjaihoz. Több felfelé induló, vakon végződő kürtőben korróziós nyomok figyelhetők meg. A barlang legnagyobb részét adó központi terem is ilyen. Középső triász világosszürke mészkőben keletkezett a fosszilis patakbarlang maradvány. A tanulmányba bekerült a barlang két hosszmetszet térképe. A térképlap szerint a barlang neve Kuriszlánfői zsomboly. 1964-ben a Vámőrségi Barlangkutató Csoport tagjai kutatták és 4 m-rel növelték mélységét, ahol egy oldaljárat kezdetét fedezték fel. Szilvássy Gyula 1965-ben megjelent tanulmánya szerint az ÉKME Barlangkutató Csoport tárta fel a barlangot. Az 1975-ben megjelent útikalauz szerint a Kuriszlán-háton is van zsomboly, például a 16 m mélységig bejárt Kuriszlánfő-zsomboly.

Az 1976. évi MKBT Meghívóban közölt lista alapján 1976-ban a Papp Ferenc Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye az Észak-Borsodi-karszton lévő Kuriszlánfői-zsomboly kutatásához. Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban szó van arról, hogy Jósvafőn helyezkedik el a Kuriszlánfői zsomboly (kuriszlánfői kőlyuk). A kuriszláni pajtától DK-re, kb. 600 m-re, a kuriszlánfői kúttól 310 m-re, az erdő szélétől 40 m-re található a barlang bejárata. A bejárat 5×6 m-es függőleges akna. A 11 m hosszú és 16,5 m mély barlang alján többfelé ágazó terem van. A kézirat barlangot ismertető része 3 publikáció alapján lett írva.

A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszlánfői-zsomboly néven. A barlangnévmutatóban meg van említve 1 irodalmi mű, amely foglalkozik a barlanggal. A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentésében lévő helyszínrajzon látható a barlang földrajzi elhelyezkedése. A térképen Kuriszláni zsomboly néven, a Kurizsláni-barlangtól ÉK-re van feltüntetve a Kuriszlánfői-zsomboly. Az 1984-ben napvilágot látott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszlán-fői-zsomboly néven Kuriszlánfői kőlyuk névváltozattal együtt. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Kuriszlánfői-barlang néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal. 1995 óta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része a Kuriszlánfői-zsomboly. A 2001. évi Karsztfejlődésben kiadott tanulmányban az olvasható, hogy a barlang 16,5 m mély és néhány párhuzamos aknából álló összetett aknabarlang. A barlangnak 360 m tengerszint feletti magasságban, völgy aljában, hegyoldalban van a bejárata. Valószínűleg régen a Kossuth-barlang víznyelője volt és később került magasabb helyzetbe a völgy mélypontjáról. A 2002–2003. évi Karszt és Barlangban publikált, Holly Istvánról szóló nekrológban az van írva, hogy az 1960. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban Holly István Fejérdy Istvánnal együtt közölt cikket. A cikkben be van mutatva a Kuriszlánfői-zsomboly.

Irodalom 

 Berhidai Tamás – Cser Ferenc – Holl Balázs: A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 154. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 193. old.
 Fejérdy István – Holly István: Adatok az É-Borsodi Karszt morfológiájához. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. november. 491. old.
 György Péter: Jelentés az ÉKME Barlangkutató Csoport 1965. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1966. 21. old.
 Holly István – Csicsely András: Adatok az Északborsodi Karszt morfológiájához. Karszt és Barlang, 1961. 2. félév. 86. old.
 Jakucs László: Aggtelek és vidéke útikalauz. Budapest, Sport, 1957. 143., 304. old.
 Jakucs László: Aggtelek és környéke. Budapest, Sport, 1961. (Második, átdolgozott és bővített kiadás.) 240., 346. old.
 Jakucs László szerk.: Aggteleki-karsztvidék. Útikalauz. Budapest, Sport, 1975. 250. old. (Az Aggteleki-karsztvidék kisebb barlangjai, zsombolyai és felszíni karsztjelenségei című fejezetet Dénes György írta.)
 Jaskó Sándor: Morfológiai megfigyelések és problémák a Gömör–Tornai karsztvidék délkeleti részében. Földrajzi Közlemények, 1933. (61. köt.) 9–10. füz. 251. old.
 Kérdő Péter: Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1988. évi tevékenységéről. Kézirat. Budapest, 1989. február 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 282. old.
 Marton Ádám: PF kutatótábor. MKBT Tájékoztató, 2020. július–augusztus. 8. old.
 Maucha László: Holly István (1937–2003). Karszt és Barlang, 2002–2003. 86. old.
 Nyerges Attila: Az Aggteleki-karszt zsombolyai. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 274. old.
 Strömpl Gábor: Előzetes jelentés az 1911. év nyarán az abauj-gömöri barlangvidéken végzett barlang kutatásokról. Földtani Közlöny, 1912. (42. köt.) 4. füz. 328. old. (Német nyelven 352. old.)
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 81. old.
 Szilvássy Gyula: A Vámőrségi Barlangkutató Csoport 1964. évi beszámolója. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 1–2. füz. 17. old.
 –: Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával... MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 10. old.

További információk 

 geocaching.hu
 Kuriszlánfői-zsomboly
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok az Aggteleki-karszton
A Kuriszlánfői-zsomboly az Aggteleki Nemzeti Park területén található egyik barlang . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része . Turista útikalauzokban is szerepel . Leírás A Kuriszláni-beszakadástól néhányszáz méterre helyezkedik el a barlang . A Lipinye-tető közelében , nehezen megtalálható helyen van a zsomboly bejárata . Az András-galya felé tartó meredek szekérút kezdetétől kb.m megtétele után kell K-re letérni a szekérútról és kb.m-t menni a zsomboly nyílásáig . A1 m-es , ovális barlangbejárat erdőben található és nehezen vehető észre . A barlang középső triász mészkőben keletkezett . Bejárati aknája egy terembe vezet , ahol a barlang alja található . Az aknát kb.m mélységig moha borítja . Néhány felfelé induló , a végén összeszűkülő kürtő van benne . Formakincsét főleg a párhuzamos aknák közötti átoldott ablakok , fennmaradt sziklahidak és gömbfülke alakú mennyezeti kupolák jellemzik . Állócseppkövek , függőcseppkövek , cseppkőlefolyás és cseppkőzászló figyelhető meg benne . Valószínűleg denevérek is használják . A barlang bejárásához kötéltechnikai eszközök alkalmazása kell.m kötél elég megtekintéséhez . További járatok feltárására leginkább a mélypontján van lehetőség . 1957-ben volt először Kuriszlánfői-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Kőlyuk ( Holly , Csicsely Kuriszlánfői-barlang ( Székely Kuriszlánfői Kőlyuk ( Holly , Csicsely Kuriszlánfői kőlyuk ( Kordos Kuriszlán-fői-zsomboly ( György Kuriszlánfői zsomboly ( Holly , Csicsely Kuriszlánfő-zsomboly ( JakucsKuriszláni-zsomboly ( Jakucsés Kuriszláni zsomboly ( Berhidai , Cser , Hollneveken is . Kutatástörténet 1911 nyarán Strömpl Gábor járt a területen , majd az évi Földtani Közlönyben megjelent publikációjában valószínűleg ezt a barlangot írta le . A leírás szerint az András-galya nevű helyen , a Kuriszlán nevű erdőben található egy szakadékos , mély zsomboly . Egyban kiadott , Jaskó Sándor által írt tanulmányban néhány szóban le van írva a Kuriszlánfői-zsomboly , amely a Baradla-barlang közvetlen környékén nyíló zsombolyok közül az egyik . A tanulmányban lévő helyszínvázlaton látható a barlang földrajzi elhelyezkedése . A leírás szerint a Kuriszlánfő nevű helyen helyezkedik el . A barlang5 m mély és aljában többfelé ágazó,m átmérőjű terem található . Azben napvilágot látott , Aggtelek és vidéke útikalauz szerint a Jósva-völgytől É-ra lévő területen , például a Kuriszlánban is van kis mélységű zsomboly . A Kuriszlánfő-zsombolym-es . A könyv névmutatójában a barlang neve Kuriszlánfői-zsomboly . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban meg van említve , hogy a Tücsök-lyuk a Kuriszlánfői-zsombolyhoz hasonlít legjobban alaktanilag . Azben kiadott útikalauzban szó van arról , hogy a Jósvafőtől É-ra lévő területen , például a Kuriszlán-háton is van zsomboly . Itt található am-es Kuriszlánfő-zsomboly . A könyv névmutatójában a barlang neve Kuriszláni-zsomboly . A Karszt és Barlang évfolyamában az olvasható , hogy a Kuriszlánfői Kőlyuk a Nagy-oldali-zsombolyhoz hasonló jellegű zsomboly . A Kőlyuk a Lipinye-tető közelében fekszik ésm mély . A Szelce-völgyben lévő jellegzetes szénapajtától DK-rem-re , a Kuriszlánfői-kúttólm-re , az erdőszéltőlm-re van a barlang nehezen megtalálható bejárata . Bejárati aknája5×6 m-es,m hosszú és többször kanyarodik . A bejárati aknam mélységben egy nagy terem oldalába torkollik . Ittm-es letörés után lehet elérni a feneket . Az üreg formái nagyon hasonlóak a hévforrásos barlangok alakjaihoz . Több felfelé induló , vakon végződő kürtőben korróziós nyomok figyelhetők meg . A barlang legnagyobb részét adó központi terem is ilyen . Középső triász világosszürke mészkőben keletkezett a fosszilis patakbarlang maradvány . A tanulmányba bekerült a barlang két hosszmetszet térképe . A térképlap szerint a barlang neve Kuriszlánfői zsomboly.ben a Vámőrségi Barlangkutató Csoport tagjai kutatták ésm-rel növelték mélységét , ahol egy oldaljárat kezdetét fedezték fel . Szilvássy Gyulaben megjelent tanulmánya szerint az ÉKME Barlangkutató Csoport tárta fel a barlangot . Azben megjelent útikalauz szerint a Kuriszlán-háton is van zsomboly , például am mélységig bejárt Kuriszlánfő-zsomboly . Az évi MKBT Meghívóban közölt lista alapjánban a Papp Ferenc Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye az Észak-Borsodi-karszton lévő Kuriszlánfői-zsomboly kutatásához . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban szó van arról , hogy Jósvafőn helyezkedik el a Kuriszlánfői zsomboly ( kuriszlánfői kőlyuk ) . A kuriszláni pajtától DK-re , kb.m-re , a kuriszlánfői kúttólm-re , az erdő szélétőlm-re található a barlang bejárata . A bejárat6 m-es függőleges akna . Am hosszú és5 m mély barlang alján többfelé ágazó terem van . A kézirat barlangot ismertető részepublikáció alapján lett írva . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszlánfői-zsomboly néven . A barlangnévmutatóban meg van említveirodalmi mű , amely foglalkozik a barlanggal . A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi jelentésében lévő helyszínrajzon látható a barlang földrajzi elhelyezkedése . A térképen Kuriszláni zsomboly néven , a Kurizsláni-barlangtól ÉK-re van feltüntetve a Kuriszlánfői-zsomboly . Azben napvilágot látott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszlán-fői-zsomboly néven Kuriszlánfői kőlyuk névváltozattal együtt . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Kuriszlánfői-barlang néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal.óta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része a Kuriszlánfői-zsomboly . A évi Karsztfejlődésben kiadott tanulmányban az olvasható , hogy a barlang5 m mély és néhány párhuzamos aknából álló összetett aknabarlang . A barlangnakm tengerszint feletti magasságban , völgy aljában , hegyoldalban van a bejárata . Valószínűleg régen a Kossuth-barlang víznyelője volt és később került magasabb helyzetbe a völgy mélypontjáról . A2003. évi Karszt és Barlangban publikált , Holly Istvánról szóló nekrológban az van írva , hogy az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban Holly István Fejérdy Istvánnal együtt közölt cikket . A cikkben be van mutatva a Kuriszlánfői-zsomboly . Irodalom Berhidai Tamás – Cser Ferenc – Holl Balázs : A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Fejérdy István – Holly István : Adatok az É-Borsodi Karszt morfológiájához . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , november. old . György Péter : Jelentés az ÉKME Barlangkutató Csoport évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Holly István – Csicsely András : Adatok az Északborsodi Karszt morfológiájához . Karszt és Barlang , félév. old . Jakucs László : Aggtelek és vidéke útikalauz . Budapest , Sport , , old . Jakucs László : Aggtelek és környéke . Budapest , Sport , ( Második , átdolgozott és bővített kiadás . ) , old . Jakucs László szerk . : Aggteleki-karsztvidék . Útikalauz . Budapest , Sport , old . ( Az Aggteleki-karsztvidék kisebb barlangjai , zsombolyai és felszíni karsztjelenségei című fejezetet Dénes György írta . ) Jaskó Sándor : Morfológiai megfigyelések és problémák a Gömör–Tornai karsztvidék délkeleti részében . Földrajzi Közlemények , köt.) 10. füz. old . Kérdő Péter : Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Kézirat . Budapest , február ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Marton Ádám : PF kutatótábor . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . Maucha László : Holly István2003 ) . Karszt és Barlang,2003. old . Nyerges Attila : Az Aggteleki-karszt zsombolyai . Karsztfejlődés , köt . ) old . Strömpl Gábor : Előzetes jelentés az év nyarán az abauj-gömöri barlangvidéken végzett barlang kutatásokról . Földtani Közlöny , köt . ) füz. old . ( Német nyelven old . ) Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Szilvássy Gyula : A Vámőrségi Barlangkutató Csoport évi beszámolója . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,2 . füz. old. – : Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával. . . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . További információk geocaching.hu Kuriszlánfői-zsomboly Országos Barlangnyilvántartás Barlangok az Aggteleki-karszton