Velić
Velić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 31, közúton 48 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 15, közúton 20 km-re délkeletre, községközpontjától 8 km-re keletre a dalmát Zagora területén, a Sinji mező délkeleti szélén, a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál fekszik. A településen halad át a Triljt Otokkal összekötő út.

Története 
Már a 3. században út vezetett itt át melyet az igazol, hogy 1921-ben a Krivač család szántóföldjén római mérföldkövet fordított ki az eke, melyen a 236-os évszám szerepelt. A faluban ókeresztény templom alapfalait tárták fel. Ez azt jelzi, hogy itt már a kora középkorban is éltek emberek. Területe 1686-ban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól, de a karlócai béke ismét török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követően 1718-ban történt meg, mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg. A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 236, 1910-ben 359 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 288 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt régi római katolikus temploma kis méretű, boltozott épület. Építése valószínűleg a török alóli felszabadulás után nem sokkal történt. 1750-ben az egyházlátogatás során Bizza érsek még Hétfájdalmú Szűzanya kápolnaként említi, mai titulusát 1789-ben kapta. Egy szép Szűz Mária kép található benne. 1938-ban a régi kápolna mellett kezdték építeni az új templomot, de az építést a háború miatt abba kellett hagyni. A háború után ismét megindultak a munkálatok, de véglegesen csak 1978-ban Ivan Jukić plébános idejében készült el.

A D-220-as országút déli oldalán, a Trilj-Kamensko úton, a gornji seloi leágazástól mintegy 400 m-re található a falu  víztározója. A mesterséges tó a 20. század elején, a második osztrák kormányzás idején, 
készült helyi kőből, elliptikus alaprajzzal (hosszabb tengelye kb. 16 m, rövidebb kb. 10 m), téglalap alakú kifolyóval és mindkét oldalán két kisebb kővályúval. A környező terep felől alacsony kőfal veszi körül.

Oktatás 
A településen a Trilji alapiskola négyosztályos kihelyezett területi tagozata működik.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Velić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre a dalmát Zagora területén , a Sinji mező délkeleti szélén , a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál fekszik . A településen halad át a Triljt Otokkal összekötő út . Története Már a században út vezetett itt át melyet az igazol , hogyben a Krivač család szántóföldjén római mérföldkövet fordított ki az eke , melyen aos évszám szerepelt . A faluban ókeresztény templom alapfalait tárták fel . Ez azt jelzi , hogy itt már a kora középkorban is éltek emberek . Területeban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól , de a karlócai béke ismét török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követőenban történt meg , mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg . A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt régi római katolikus temploma kis méretű , boltozott épület . Építése valószínűleg a török alóli felszabadulás után nem sokkal történt.ben az egyházlátogatás során Bizza érsek még Hétfájdalmú Szűzanya kápolnaként említi , mai titulusátben kapta . Egy szép Szűz Mária kép található benne.ban a régi kápolna mellett kezdték építeni az új templomot , de az építést a háború miatt abba kellett hagyni . A háború után ismét megindultak a munkálatok , de véglegesen csakban Ivan Jukić plébános idejében készült el . A D-220-as országút déli oldalán , a Trilj-Kamensko úton , a gornji seloi leágazástól mintegym-re található a falu víztározója . A mesterséges tó a század elején , a második osztrák kormányzás idején , készült helyi kőből , elliptikus alaprajzzal ( hosszabb tengelye kb.m , rövidebb kb.m ) , téglalap alakú kifolyóval és mindkét oldalán két kisebb kővályúval . A környező terep felől alacsony kőfal veszi körül . Oktatás A településen a Trilji alapiskola négyosztályos kihelyezett területi tagozata működik . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései