Barna gyalogcincér
A barna gyalogcincér (Dorcadion fulvum) a bogarak (Coleoptera) rendjének cincérfélék (Cerambycidae) családjába tartozó Magyarországon őshonos faja. Közeli rokona, vagy alfaja a vitatott rendszertani besorolású pusztai gyalogcincér (Dorcadion fulvum cervae).

Elterjedése
Közép-európai faj, törzsalakja a Kárpát-medencén kívül csak a Cseh-medencében és Kelet-Ausztriában fordul elő. Magyarországon főként a dombvidékek agyagos talajain, a Kisalföldön és a Nagyalföld nyugati felében gyakori, néhol közönséges. Az alföldi szikes területekről hiányzik, itt a pusztai gyalogcincér helyettesíti.

Megjelenése
Közepes termetű cincér, mérete 16–22 mm. A csápok vaskosak, a  8 mm-t is elérik. A nőstényeké a test feléig ér, a hímek csápjai valamivel hosszabbak. Színezete változatos, a törzsalak alapszíne fekete, szárnyfedői barnásvörösek, a lábak és csápok tőízei szintén, de a szárnyfedőnél világosabbak. Számos színváltozat fordul elő, törzsalaknál vörösebb színű egyedektől a szinte vagy teljesen feketékig. A barna gyalogcincér ökológiai alfajának tartott pusztai gyalogcincér színe egyöntetű fekete. Egyes változatokon fehéres szőrsáv is látható. A szárnyfedők a varrat mentén összenőttek, a hártyás szárnyak hiányoznak.

A lábatlan, pondró típusú lárvák felülről lapítottak, testük hátrafelé elkeskenyedő, rágóik erősek.

A bábok sárga színűek.

Életmódja
A faj imágói már kora tavasszal, napos, enyhe dőjárási viszonyok között kivételesen már februárban aktivizálódnak, de rendesen márciustól nyár közepéig találkozhatunk velük. Az imágók röpképtelenek, így a talajon gyalogolva közlekedő példányok gyakran szem elé kerülnek. A kifejlett bogarak általában fűfélék leveleivel táplálkoznak, gazdasági kárt csak a legritkább esetben okoznak, csupán néhány esetben figyeltek meg az imágók által okozott kárt cukorrépa vetésekben, ahol a levélnyelet elrágva, a levelek elszáradtak.

A lárvák a talajban fejlődnek, ahol fűfélék gyökereivel táplálkoznak. 2-3 évig fejlődnek a talajban, az utolsó telet imágó alakban töltve. A lárvák fejlődésüket befejezve a talajban bábozódnak és még ugyanabban az évben kialakul az imágó is, de a talajt nem hagyják el. A lárvák szántóföldi kártételére a többéves fejlődési ciklus miatt csak elvétve van példa, életmódjuk nem teszi lehetővé a bolygatott talajban való fejlődést, ellenben telepített gyepek fűféléin a lárvák okozhatnak többé-kevésbé jelentős károkat.

Jegyzetek

Források 
Máté A. - Merkl O. (2006): KvVM Természetvédelmi Hivatal Fajmegőrzési tervek - Pusztai gyalogcincér (Dorcadion fulvum cervae) Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium, Természetvédelmi Hivatal.

Rovarfajok
Cincérfélék
Magyarország bogarai
A barna gyalogcincér ( Dorcadion fulvum ) a bogarak ( Coleoptera ) rendjének cincérfélék ( Cerambycidae ) családjába tartozó Magyarországon őshonos faja . Közeli rokona , vagy alfaja a vitatott rendszertani besorolású pusztai gyalogcincér ( Dorcadion fulvum cervae ) . Elterjedése Közép-európai faj , törzsalakja a Kárpát-medencén kívül csak a Cseh-medencében és Kelet-Ausztriában fordul elő . Magyarországon főként a dombvidékek agyagos talajain , a Kisalföldön és a Nagyalföld nyugati felében gyakori , néhol közönséges . Az alföldi szikes területekről hiányzik , itt a pusztai gyalogcincér helyettesíti . Megjelenése Közepes termetű cincér , mérete22 mm . A csápok vaskosak , a mm-t is elérik . A nőstényeké a test feléig ér , a hímek csápjai valamivel hosszabbak . Színezete változatos , a törzsalak alapszíne fekete , szárnyfedői barnásvörösek , a lábak és csápok tőízei szintén , de a szárnyfedőnél világosabbak . Számos színváltozat fordul elő , törzsalaknál vörösebb színű egyedektől a szinte vagy teljesen feketékig . A barna gyalogcincér ökológiai alfajának tartott pusztai gyalogcincér színe egyöntetű fekete . Egyes változatokon fehéres szőrsáv is látható . A szárnyfedők a varrat mentén összenőttek , a hártyás szárnyak hiányoznak . A lábatlan , pondró típusú lárvák felülről lapítottak , testük hátrafelé elkeskenyedő , rágóik erősek . A bábok sárga színűek . Életmódja A faj imágói már kora tavasszal , napos , enyhe dőjárási viszonyok között kivételesen már februárban aktivizálódnak , de rendesen márciustól nyár közepéig találkozhatunk velük . Az imágók röpképtelenek , így a talajon gyalogolva közlekedő példányok gyakran szem elé kerülnek . A kifejlett bogarak általában fűfélék leveleivel táplálkoznak , gazdasági kárt csak a legritkább esetben okoznak , csupán néhány esetben figyeltek meg az imágók által okozott kárt cukorrépa vetésekben , ahol a levélnyelet elrágva , a levelek elszáradtak . A lárvák a talajban fejlődnek , ahol fűfélék gyökereivel táplálkoznak.évig fejlődnek a talajban , az utolsó telet imágó alakban töltve . A lárvák fejlődésüket befejezve a talajban bábozódnak és még ugyanabban az évben kialakul az imágó is , de a talajt nem hagyják el . A lárvák szántóföldi kártételére a többéves fejlődési ciklus miatt csak elvétve van példa , életmódjuk nem teszi lehetővé a bolygatott talajban való fejlődést , ellenben telepített gyepek fűféléin a lárvák okozhatnak többé-kevésbé jelentős károkat . Jegyzetek Források Máté A. - Merkl O. KvVM Természetvédelmi Hivatal Fajmegőrzési tervek - Pusztai gyalogcincér ( Dorcadion fulvum cervae ) Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium , Természetvédelmi Hivatal . Rovarfajok Cincérfélék Magyarország bogarai