Ciprus (növénynemzetség)
A ciprus (Cupressus) a ciprusfélék családjának névadó nemzetsége legalább 23 fajjal. A cikkünkben felsorolt fajok némelyikét egyes szerzők más fajok változatainak tekintik; így például egyes források szerint az arizonai ciprus (Cupressus arizonica) a  kanyonciprusnak még csak nem is alfaja, hanem egyszerű változata (Cupressus glabra var. arizonica). Más szerzők (Johnson, 2004) szerint épp ellenkezőleg: az arizonai ciprus az alapfaj, és a kanyonciprus ennek változata (Cupressus arizonica var. glabra).

A nemzetség nevét Küparisszosz antik istenről (Héraklész leszármazottjától, Apollón egyik férfiszerelméről,) a meghaló és feltámadó napistenek egyikéről kapta. Régebben ebbe a nemzetségbe sorolták a hamisciprusokat (álciprusokat) is; ezeket most a Chamecyparis nemzetségbe különítik el (MNL).

Származása, elterjedése 

Fajai az északi féltekén élnek, Észak-Amerika nyugati részétől (Mexikótól Oregonig) Ázsián (főleg a Himalája nyugati részein és Kínán) át a Mediterráneum keleti részéig (Urania).

Megjelenése, felépítése 

Közepes vagy nagy termetű fa (Józsa). Egyes fajai csak nagyobb cserjék. Az ismertebb fajok hajtásai térben rendszertelenül elágazóak; pikkelyleveleik vége gyakran tompa. Tobozaik nagyobbak, mint az álciprusokéi (Johnson, 2004).

Kevés tobozpikkelypárjukon sok magkezdemény fejlődik (Urania). A pikkelylevelek keresztben átellenesen állnak. Gömbölyű tobozaik elfásodnak, a tobozpikkelyek pajzsszerűen kiszélesednek (MNL).

Életmódja, termőhelye 

Örökzöld. Tobozai két év alatt érnek be (Johnson, 2004). A meleg mérsékelt égövet kedveli; Európában a szubmediterrán éghajlattal bezárólag. Fagyérzékeny; Magyarországon szabadon csak a déli határvidéken és ott is csak kimondottan fagyvédett helyeken marad meg (Józsa).

Felhasználása 

Könnyű és tartós fája többféle ipari célra kiváló (MNL). Több faját szerte a világban díszfának ültetik, számtalan kertészeti változattal.

Egyes fajok pikkelyleveles hajtásaiból illóolajat desztillálnak.

Jegyzetek

Források 

Johnson, 2004: Owen Johnson, David More: Európa fái, p. 48. Kossuth Kiadó. 
Urania: 
MNL: 
Cupressus L. Plants of the World Online
Accepted species Plants of the World Online
 Józsa: Józsa Miklós: Fenyők és örökzöldek a kertben. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest, 1980. , 108. old.

Ciprusfélék
Növénynemzetségek
A ciprus ( Cupressus ) a ciprusfélék családjának névadó nemzetsége legalábbfajjal . A cikkünkben felsorolt fajok némelyikét egyes szerzők más fajok változatainak tekintik ; így például egyes források szerint az arizonai ciprus ( Cupressus arizonica ) a kanyonciprusnak még csak nem is alfaja , hanem egyszerű változata ( Cupressus glabra var. arizonica ) . Más szerzők ( Johnson,szerint épp ellenkezőleg : az arizonai ciprus az alapfaj , és a kanyonciprus ennek változata ( Cupressus arizonica var. glabra ) . A nemzetség nevét Küparisszosz antik istenről ( Héraklész leszármazottjától , Apollón egyik férfiszerelméről , ) a meghaló és feltámadó napistenek egyikéről kapta . Régebben ebbe a nemzetségbe sorolták a hamisciprusokat ( álciprusokat ) is ; ezeket most a Chamecyparis nemzetségbe különítik el ( MNL) . Származása , elterjedése Fajai az északi féltekén élnek , Észak-Amerika nyugati részétől ( Mexikótól Oregonig ) Ázsián ( főleg a Himalája nyugati részein és Kínán ) át a Mediterráneum keleti részéig ( Urania ) . Megjelenése , felépítése Közepes vagy nagy termetű fa ( Józsa ) . Egyes fajai csak nagyobb cserjék . Az ismertebb fajok hajtásai térben rendszertelenül elágazóak ; pikkelyleveleik vége gyakran tompa . Tobozaik nagyobbak , mint az álciprusokéi ( Johnson , Kevés tobozpikkelypárjukon sok magkezdemény fejlődik ( Urania ) . A pikkelylevelek keresztben átellenesen állnak . Gömbölyű tobozaik elfásodnak , a tobozpikkelyek pajzsszerűen kiszélesednek ( MNL) . Életmódja , termőhelye Örökzöld . Tobozai két év alatt érnek be ( Johnson , A meleg mérsékelt égövet kedveli ; Európában a szubmediterrán éghajlattal bezárólag . Fagyérzékeny ; Magyarországon szabadon csak a déli határvidéken és ott is csak kimondottan fagyvédett helyeken marad meg ( Józsa ) . Felhasználása Könnyű és tartós fája többféle ipari célra kiváló ( MNL) . Több faját szerte a világban díszfának ültetik , számtalan kertészeti változattal . Egyes fajok pikkelyleveles hajtásaiból illóolajat desztillálnak . Jegyzetek Források Johnson , Owen Johnson , David More : Európa fái , p. 48. Kossuth Kiadó . Urania : MNL : Cupressus L. Plants of the World Online Accepted species Plants of the World Online Józsa : Józsa Miklós : Fenyők és örökzöldek a kertben . Mezőgazdasági Kiadó, Budapest , , old . Ciprusfélék Növénynemzetségek