Újhelyi Nándor
Újhelyi Nándor, néhol Ujhelyi, írói álnevein Franz Kammerlohr, Ferdinand Ujhelyi (Budapest, 1888. március 17. – London, 1933. július 29.) magyar író, újságíró, színpadi szerző, forgatókönyvíró.

Élete 
Tanulmányait szülővárosában végezte. 1909-től jelentek meg elbeszélései és kritikái a Huszadik Század, valamint az Új Idők című folyóiratban. 1913-ban humoros novellája jelent meg az Élet című folyóiratban, 1914-ben az A Toll című folyóirat közölte Aforizmák magyar politikusokról című írását. Publikált a Magyar Figyelő című folyóiratban is, például Tabán című regénye 1914-ben  folytatásokban itt jelent meg, és a folyóirat 1916-ban is közölte egy elbeszélését.

1917. decemberben az Otthon Kör rendes tagja lett.

Első bemutatott színpadi darabja az Őfensége kalapja című vígjátéka volt, amelynek bemutatója 1917. május 12-én volt a Magyar Színházban. A bemutató elismerő kritikát kapott. Ugyancsak a Magyar Színházban mutatták be 1917-ben a Cserebere című darabját. 1918-ban az Intim Kabaré mutatta be A bunda című egyfelvonásos vígjátékát. 1919. december 18-án mutatta be a Madách Színház az 1.000.000.000 című komédiáját Péchy Blankával a főszerepben. 1921. májusban az Apolló Kabaré mutatta be Gyöngyvirág című vígjátékát, 1922. decemberben az Andrássy úti Színházban volt a Vízpróba című bohózatának bemutatója Kökény Ilona és Kabos Gyula főszereplésével, és ugyanebben a hónapban mutatták be a Tetemrehívás című bohózatát is.

Legnagyobb sikereit az 1920-as években érte el. Egy 1923-as könyvtári felmérés szerint a 30. legolvasottabb szerző volt, a magyar szerzők között a hetedik legnépszerűbb (Jókai Mór, Karinthy Frigyes, Mikszáth Kálmán, Ady Endre, Bíró Lajos és Beniczkyné Bajza Lenke után).

Írásainak erotikus tartalma miatt először 1918-ban került összetűzésbe a törvénnyel amikor az Egy férfi szerelmei című könyvét „nyomtatvány útján elkövetett szemérem ellen való vétség” miatt az államrendőrség elkobozta, és a kiadónál, valamint a nyomdánál levő összes példányt lefoglalta. A könyv miatt vád alá helyezték, azonban a könyv lefoglalásáról szóló határozatot visszavonták. Erotikus könyvei miatt ezt követően is többször perbe fogták és elítélték. 1923-ban A nők ura című regénye miatt istenkáromlásért és közszemérem ellen való vétségért félévi fogházbüntetésre ítélték. 1924. novemberben a Mire a leányból asszony lesz című regénye miatt ítélték el szemérem elleni vétségért háromhavi fogházra. 1924. decemberben először betiltották, majd engedélyezték az „A miről beszélnek és a miről hallgatnak” című előadását a Zeneakadémián. 1925. márciusban újabb kétheti fogházbüntetésre ítélték. A büntetések letöltése elől Ausztriába menekült, majd Berlinben, Párizsban és Londonban élt. 1929-ben emiatt elfogatóparancsot adtak ki ellene, a körözés szerint „különös ismertetőjele, hogy feltűnően kövér, egyik szeme bandzsal és monoklit visel”. Karinthy Frigyes a neves írók, művészek, politikusok jellemzése során őt egy falusi plébánoshoz hasonlította.

1930-ban a magyar körözés alapján a bécsi rendőrség letartóztatta, majd óvadék ellenében szabadlábra helyezték, és pár hónappal később Ausztria megtagadta a kiadatását. Magyarországon fellebbviteli tárgyalást tartottak az ügyében, ahol felmentették, a körözést visszavonták, priuszát törölték.

Franz Kammerlohr álnéven készített színművei nagy sikernek örvendtek Nyugat-Európában, főleg Németországban, a korabeli szóbeszéd szerint különböző nevek alatt egyszerre három színművét is játszották Berlinben. Számos színművét Budapesten is játszották.

1933-ban Londonba költözött, ahol új filmjét kezdték forgatni. Itt halt meg váratlanul cukorbajból eredő savmérgezésben. Londonban a Hendon-parki temetőben temették el. Temetésén részt vett Bárdossy László akkori londoni követségi tanácsos, későbbi miniszterelnök, valamint Lengyel Menyhért és Bíró Lajos is.

Halála után, 1933-ban mutatták be az Őfensége kalapja című darabja alapján készült német filmet Barátom a milliomos címmel.

1944. májusban A magyar szellemi életnek a zsidó szerzők írói műveitől való megóvása című 10.800/1944 M.E. számú rendelet alapján műveit a forgalomból kivonták és megsemmisítették.

1952-ben az életműve szinte teljes egészében rákerült az „Elavult könyvek listájára”. Műveit a rendszerváltásig csak a külön engedéllyel rendelkezők olvashatták az Országos Széchenyi Könyvtárban.

Művei 
 Arisztokratizmus (elb., Budapest, 1914); 
 1914 (r., Budapest, 1914);
 Őfensége kalapja (komédia, Budapest, 1917); 
 Cserebere (bohózat, Budapest, 1917);
 Távozás a halott városból (1917)
 A bunda (kabaré, Budapest, 1918);
 Egy férfi szerelmei (r., Budapest, 1918);
 1.000.000.000 (komédia, Budapest, 1919)
 A. B. C. (detektívregény, 1921);
 Gyöngyvirág (vígjáték, Budapest, 1921)
 Akit a férfiak szeretnek (r., Budapest, 1921); 
 Aladdin lámpása (r., Budapest, 1921);
 Egy szerelmes ifjú története (r., 1921);
 Jack Fun császársága (r., Budapest, 1921);
 Egy Don Juan, akit megszállott az ördög (Budapest, 1921)
 A három detektív (r., Budapest, 1922)
 A kétneműek (r., Budapest, 1922)
 A hercegnő (r., Budapest, 1922)
 Nyári vihar (színdarab, 1922)
 Vízpróba (bohózat, 1922)
 Tetemrehívás (bohózat, 1922)
 Az asszony, aki nem öregszik (1923)
 A nők ura (r., Budapest, 1923);
 Mire a leányból asszony lesz (1923);
 Hogyan gazdagodtam meg én? (1923)
 Szerelem forradalma (1923)
 A Dzsin (r., Budapest, 1923)
 Akit a nők szeretnek (1924);
 Feleségem, feleséged: feleségünk (1924);
 Európai Egyesült Államok Részvénytársaság (1925);
 Szenzációs regény (1925);
 Pesti cirkusz (1925)
 Korunk szenvedélyei (regényciklus, 1925–1926): Pénzt és nőt (1925); Színésznő dicsősége és szerelme (1926); Minden gyönyört (1926)

Német nyelvű színdarabjai (Franz Kammerlohr néven)
 Bargeld lacht
 Tempo über Hundert

Fordításai
 Marès Jolanthe: Egy asszony, aki úgy él, mint a férje (Dela Steinthal) (1925)
 Bettauer Hugó: Asszonyvásár (1925)
 Marès Jolanthe: Szenvedély, amely öl (1925)
 Heller Frank: 1002 éjszaka (1925)

Film forgatókönyvei 
 A nászdal (1917)
 Die große Abenteuerin (1928) 
 Mein Freund, der Millionär (1932)
 Készpénz nevet (rendezője Korda Zoltán) (1933)

Publikációi 
 Szanin (Huszadik Század, 1909. 1. szám, 281. oldal)
 Just Zsigmond irodalmi arcképe (Magyar Figyelő, 1911. 12. szám)
 Egy levél (Új Idők, 1912. 38. szám 285. oldal)
 Anatole France: A fehér kövön. Epikuros kertje (ismertetés, Nyugat, 1912. 1071. lap)
 Giovanni Papini: A beteg úriember utolsó látogatása (Nyugat, 1912. 471. lap)
 Lavotta visszatérése (Új Idők, 1913. március)
 Aranyásó kalandja oroszlánbőrben (Új Idők, 1916. 16. szám 381. oldal)
 Aranyásó és Virginia (Új Idők, 1916. 21. szám 500. oldal)
 A mindentudó ötkoronás (Új Idők, 1916. június 18.)
 A spittlecountry-i rejtély (Új Idők, 1916. 35. szám 196. oldal)
 Szerelmi emlény Polinéziából (Új Idők, 1916. szeptember)
 Lady Kentucky csodálatos szokásai (Új Idők, 1916. 46. szám 468. oldal)
 Rózsadomb (Új Idők, 1917. 6. szám 139. oldal)
 Aranyásó, mint diplomata (Új Idők, 1917. 13. szám 300. oldal)
 Őfensége kalapja (részlet a komádiából: Új Idők, 1917. 21. szám 469. oldal)
 Zsuzsa férjhez adja a mamáját (Új Idők, 1918. 47. szám 425. oldal)
 Himfi szerelmei (Új Idők, 1919. 3. szám 56. oldal)

Jegyzetek

Források 
 
 Újhelyi Nándor. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. február 20.
 Takács István: Ujhelyi Nándor. Színészkönyvtár. szineszkonyvtar.hu (Hozzáférés ideje: 2016. február 20.)
 Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001, 284. p.

További információk 
 HU BFL – VII.18.d – 05/0652 – 1924
 HU BFL – VII.18.d – 05/0383 – 1923
 Takács István: Ujhelyi Nándor. Színészkönyvtár. szineszkonyvtar.hu (Hozzáférés ideje: 2016. február 20.)
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Budapest, Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000. 
 Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1963-1965. 
 Ujhelyi Nándor. In Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Budapest], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Párisi Futár; 1932/9. (Nádas S.)
 Amerikai Magyar Világ ; 1968/48. (Fábián S.)
 Szép Ernő: Kucséber-kosár – Nyugat, 1911. 17. szám
 Kosztolányi Dezső: Ujhelyi Nándor – Nyugat, 1914.
 Kosztolányi Dezső: 1914 – Nyugat, 1915. 6. szám
 Turcsányi Elek: Ujhelyi Nándor – Nyugat, 1921.
 Schöpflin Aladár: Magyar Színművészeti Lexikon / IV. kötet – OSZNY Kiadása, 1931.
 Berend Pál: Kis emlékezés Ujhelyi Nándorról – Délibáb, 1933. 41. sz. / 22p.
 Nekrológja a Pesti Naplóban

Magyar írók
1888-ban született személyek
Emigráns magyarok
1933-ban elhunyt személyek
Újhelyi Nándor , néhol Ujhelyi , írói álnevein Franz Kammerlohr , Ferdinand Ujhelyi ( Budapest , március – London , július ) magyar író , újságíró , színpadi szerző , forgatókönyvíró . Élete Tanulmányait szülővárosában végezte.től jelentek meg elbeszélései és kritikái a Huszadik Század , valamint az Új Idők című folyóiratban.ban humoros novellája jelent meg az Élet című folyóiratban, ben az A Toll című folyóirat közölte Aforizmák magyar politikusokról című írását . Publikált a Magyar Figyelő című folyóiratban is , például Tabán című regényeben folytatásokban itt jelent meg , és a folyóiratban is közölte egy elbeszélését . 1917. decemberben az Otthon Kör rendes tagja lett . Első bemutatott színpadi darabja az Őfensége kalapja című vígjátéka volt , amelynek bemutatója májusén volt a Magyar Színházban . A bemutató elismerő kritikát kapott . Ugyancsak a Magyar Színházban mutatták beben a Cserebere című darabját.ban az Intim Kabaré mutatta be A bunda című egyfelvonásos vígjátékát. decemberán mutatta be a Madách Színház az000.000.000 című komédiáját Péchy Blankával a főszerepben. májusban az Apolló Kabaré mutatta be Gyöngyvirág című vígjátékát , decemberben az Andrássy úti Színházban volt a Vízpróba című bohózatának bemutatója Kökény Ilona és Kabos Gyula főszereplésével , és ugyanebben a hónapban mutatták be a Tetemrehívás című bohózatát is . Legnagyobb sikereit azas években érte el . Egyas könyvtári felmérés szerint a legolvasottabb szerző volt , a magyar szerzők között a hetedik legnépszerűbb ( Jókai Mór , Karinthy Frigyes , Mikszáth Kálmán , Ady Endre , Bíró Lajos és Beniczkyné Bajza Lenke után ) . Írásainak erotikus tartalma miatt előszörban került összetűzésbe a törvénnyel amikor az Egy férfi szerelmei című könyvét „ nyomtatvány útján elkövetett szemérem ellen való vétség” miatt az államrendőrség elkobozta , és a kiadónál , valamint a nyomdánál levő összes példányt lefoglalta . A könyv miatt vád alá helyezték , azonban a könyv lefoglalásáról szóló határozatot visszavonták . Erotikus könyvei miatt ezt követően is többször perbe fogták és elítélték.ban A nők ura című regénye miatt istenkáromlásért és közszemérem ellen való vétségért félévi fogházbüntetésre ítélték. novemberben a Mire a leányból asszony lesz című regénye miatt ítélték el szemérem elleni vétségért háromhavi fogházra. decemberben először betiltották , majd engedélyezték az „ A miről beszélnek és a miről hallgatnak” című előadását a Zeneakadémián. márciusban újabb kétheti fogházbüntetésre ítélték . A büntetések letöltése elől Ausztriába menekült , majd Berlinben , Párizsban és Londonban élt.ben emiatt elfogatóparancsot adtak ki ellene , a körözés szerint „ különös ismertetőjele , hogy feltűnően kövér , egyik szeme bandzsal és monoklit visel” . Karinthy Frigyes a neves írók , művészek , politikusok jellemzése során őt egy falusi plébánoshoz hasonlította . 1930-ban a magyar körözés alapján a bécsi rendőrség letartóztatta , majd óvadék ellenében szabadlábra helyezték , és pár hónappal később Ausztria megtagadta a kiadatását . Magyarországon fellebbviteli tárgyalást tartottak az ügyében , ahol felmentették , a körözést visszavonták , priuszát törölték . Franz Kammerlohr álnéven készített színművei nagy sikernek örvendtek Nyugat-Európában , főleg Németországban , a korabeli szóbeszéd szerint különböző nevek alatt egyszerre három színművét is játszották Berlinben . Számos színművét Budapesten is játszották . 1933-ban Londonba költözött , ahol új filmjét kezdték forgatni . Itt halt meg váratlanul cukorbajból eredő savmérgezésben . Londonban a Hendon-parki temetőben temették el . Temetésén részt vett Bárdossy László akkori londoni követségi tanácsos , későbbi miniszterelnök , valamint Lengyel Menyhért és Bíró Lajos is . Halála után, ban mutatták be az Őfensége kalapja című darabja alapján készült német filmet Barátom a milliomos címmel . 1944. májusban A magyar szellemi életnek a zsidó szerzők írói műveitől való megóvása című800/1944 M.E. számú rendelet alapján műveit a forgalomból kivonták és megsemmisítették . 1952-ben az életműve szinte teljes egészében rákerült az „ Elavult könyvek listájára” . Műveit a rendszerváltásig csak a külön engedéllyel rendelkezők olvashatták az Országos Széchenyi Könyvtárban . Művei Arisztokratizmus ( elb . , Budapest , ( r. , Budapest , Őfensége kalapja ( komédia, Budapest , Cserebere ( bohózat , Budapest , Távozás a halott városból A bunda ( kabaré , Budapest , Egy férfi szerelmei ( r. , Budapest , 000.000.000 ( komédia, Budapest , A . B . C. ( detektívregény , Gyöngyvirág ( vígjáték , Budapest , Akit a férfiak szeretnek ( r. , Budapest , Aladdin lámpása ( r. , Budapest , Egy szerelmes ifjú története ( r. , Jack Fun császársága ( r. , Budapest , Egy Don Juan , akit megszállott az ördög ( Budapest , A három detektív ( r. , Budapest , A kétneműek ( r. , Budapest , A hercegnő ( r. , Budapest , Nyári vihar ( színdarab , Vízpróba ( bohózat , Tetemrehívás ( bohózat , Az asszony , aki nem öregszik A nők ura ( r. , Budapest , Mire a leányból asszony lesz Hogyan gazdagodtam meg én ? Szerelem forradalma A Dzsin ( r. , Budapest , Akit a nők szeretnek Feleségem , feleséged : feleségünk Európai Egyesült Államok Részvénytársaság Szenzációs regény Pesti cirkusz Korunk szenvedélyei ( regényciklus, 1926 ) : Pénzt és nőt Színésznő dicsősége és szerelme Minden gyönyört Német nyelvű színdarabjai ( Franz Kammerlohr néven ) Bargeld lacht Tempo über Hundert Fordításai Marès Jolanthe : Egy asszony , aki úgy él , mint a férje ( Dela Steinthal ) Bettauer Hugó : Asszonyvásár Marès Jolanthe : Szenvedély , amely öl Heller Frank: éjszaka Film forgatókönyvei A nászdal Die große Abenteuerin Mein Freund , der Millionär Készpénz nevet ( rendezője Korda Zoltán ) Publikációi Szanin ( Huszadik Század , szám , oldal ) Just Zsigmond irodalmi arcképe ( Magyar Figyelő , szám ) Egy levél ( Új Idők , szám oldal ) Anatole France : A fehér kövön . Epikuros kertje ( ismertetés , Nyugat , lap ) Giovanni Papini : A beteg úriember utolsó látogatása ( Nyugat , lap ) Lavotta visszatérése ( Új Idők , március ) Aranyásó kalandja oroszlánbőrben ( Új Idők , szám oldal ) Aranyásó és Virginia ( Új Idők , szám oldal ) A mindentudó ötkoronás ( Új Idők , június ) A spittlecountry-i rejtély ( Új Idők , szám oldal ) Szerelmi emlény Polinéziából ( Új Idők , szeptember ) Lady Kentucky csodálatos szokásai ( Új Idők , szám oldal ) Rózsadomb ( Új Idők , szám oldal ) Aranyásó , mint diplomata ( Új Idők , szám oldal ) Őfensége kalapja ( részlet a komádiából : Új Idők , szám oldal ) Zsuzsa férjhez adja a mamáját ( Új Idők , szám oldal ) Himfi szerelmei ( Új Idők , szám oldal ) Jegyzetek Források Újhelyi Nándor . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum . Hozzáférés ideje : február Takács István : Ujhelyi Nándor . Színészkönyvtár. szineszkonyvtar.hu ( Hozzáférés ideje : február ) Humorlexikon . Szerk . Kaposy Miklós . Budapest , Tarsoly Kiadó , p. További információk HU BFL – VII.18.d –0652 – HU BFL – VII.18.d –0383 – Takács István : Ujhelyi Nándor . Színészkönyvtár. szineszkonyvtar.hu ( Hozzáférés ideje : február ) Nagy Csaba : A magyar emigráns irodalom lexikona . Budapest , Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ , Magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Benedek Marcell . Budapest , Akadémiai Kiadó , Ujhelyi Nándor . In Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Budapest ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Budapest , Akadémiai Kiadó , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Párisi Futár;9. ( Nádas S. ) Amerikai Magyar Világ;48. ( Fábián S. ) Szép Ernő : Kucséber-kosár – Nyugat , szám Kosztolányi Dezső : Ujhelyi Nándor – Nyugat , Kosztolányi Dezső:– Nyugat , szám Turcsányi Elek : Ujhelyi Nándor – Nyugat , Schöpflin Aladár : Magyar Színművészeti Lexikon / IV. kötet – OSZNY Kiadása, Berend Pál : Kis emlékezés Ujhelyi Nándorról – Délibáb , sz . / . Nekrológja a Pesti Naplóban Magyar írók 1888-ban született személyek Emigráns magyarok 1933-ban elhunyt személyek