Windischgarsten
Windischgarsten osztrák mezőváros Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában. 2019 januárjában 2412 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Windischgarsten Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Dambach folyó mentén, a Windischgarsteni-medencében, a déli Haller Mauern, az északi Sengsen-hegység és a nyugati Toten-hegység között. Területének 36,7%-a erdő és 40,8% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz egyetlen település és katasztrális község (Windischgarsten) tartozik. 

A környező önkormányzatok: keletre Rosenau am Hengstpaß, délkeletre Edlbach, délre Spital am Pyhrn, északnyugatra Roßleithen.

Története
A mai Windischgarstentől délnyugatra állt egy pihenőhely a római-kori Via Norica úton. A népvándorlás után a Bajor Hercegség keleti határvidékéhez tartozott és 800 körül egy majorságot létesítettek itt. A környező lakosság – a hely neve alapján – többségében ekkor még szláv volt. A 11. században Windischgarstent tették meg a bambergi püspökség régióbeli kiterjedt birtokai központjává. Az első keresztes hadjárat idején megerősödött zarándokmozgalom kiszolgálására pihenőhelyet létesítettek. 1170-ben Barbarossa Frigyes császár a faluban töltötte a virágvasárnapot. 1383-ban már mezővárosként hivatkoztak rá, 1444-ben pedig a királytól hetivásártartási jogokat kapott. 

A kora újkorban az Eisenwurzen régió szélén fekvő kisvárosnak még csak 60 háza volt, de a gazdaság gyors gyarapodásnak indult, több kaszakovács-üzem kezdte meg működését. A napóleoni háborúk során több alkalommal megszállták.  

Miután a Német Birodalom 1938-an annektálta Ausztriát, Windischgarstent az Oberdonaui gauba sorolták be. A második világháború során 122-en estek el vagy tűntek el. 1950 után a síturizmus új lendületet kapott, 1951-ben itt rendezték az országos bajnokság futamait is. 1964-ben Windischgarsten gyógyüdülői státuszt kapott. 

1999-ben a nemzetközi sajtó is hírt adott arról, hogy a kisváros polgármesterét, Franz Hufnaglt nemi erőszakért három és fél év börtönre ítélték. 2009-ben XVI. Benedek pápa kinevezte Windischgarsten plébánosát, Gerhard Maria Wagnert a Linzi egyházmegye címzetes püspökévé, aki botrányt kavaró kijelentései miatt (a Harry Potter-könyveket sátánistának bélyegezte és a Katrina hurrikánt Isten büntetésének tartotta New Orleans bűneiért) két héttel később lemondott a tisztségről.

Lakosság
A windischgarsteni önkormányzat területén 2019 januárjában 2412 fő élt. A lakosságszám 2011-ig tartó dinamikus növekedése újabban megtorpanni látszik. 2017-ben a helybeliek 87,7%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,2% a régi (2004 előtti), 4,4% az új EU-tagállamokból érkezett. 3,8% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,9% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 81,1%-a római katolikusnak, 6,1% evangélikusnak, 2,1% ortodoxnak, 2,4% mohamedánnak, 6,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 4 magyar élt a mezővárosban. A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német (93,5%) mellett a szerbek (2,6%) és a horvátok (2%) alkották.

Látnivalók
a Szt. Jakab-plébániatemplom
a kálváriakápolna
a városháza
az 1745-ben állított kút a Maria Immucalata-szoborral a főtéren
az óváros barokk házai közül számosan műemléki védettség alatt állnak

Testvértelepülések
 Großenlüder  (Németország)

Jegyzetek

Források
A település honlapja
40923 – Windischgarsten Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Windischgarsten osztrák mezőváros Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Windischgarsten Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Dambach folyó mentén , a Windischgarsteni-medencében , a déli Haller Mauern , az északi Sengsen-hegység és a nyugati Toten-hegység között . Területének7%-a erdő és8 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzathoz egyetlen település és katasztrális község ( Windischgarsten ) tartozik . A környező önkormányzatok : keletre Rosenau am Hengstpaß , délkeletre Edlbach , délre Spital am Pyhrn , északnyugatra Roßleithen . Története A mai Windischgarstentől délnyugatra állt egy pihenőhely a római-kori Via Norica úton . A népvándorlás után a Bajor Hercegség keleti határvidékéhez tartozott éskörül egy majorságot létesítettek itt . A környező lakosság – a hely neve alapján – többségében ekkor még szláv volt . A században Windischgarstent tették meg a bambergi püspökség régióbeli kiterjedt birtokai központjává . Az első keresztes hadjárat idején megerősödött zarándokmozgalom kiszolgálására pihenőhelyet létesítettek.ben Barbarossa Frigyes császár a faluban töltötte a virágvasárnapot.ban már mezővárosként hivatkoztak rá, ben pedig a királytól hetivásártartási jogokat kapott . A kora újkorban az Eisenwurzen régió szélén fekvő kisvárosnak még csakháza volt , de a gazdaság gyors gyarapodásnak indult , több kaszakovács-üzem kezdte meg működését . A napóleoni háborúk során több alkalommal megszállták . Miután a Német Birodaloman annektálta Ausztriát , Windischgarstent az Oberdonaui gauba sorolták be . A második világháború soránen estek el vagy tűntek el.ut án a síturizmus új lendületet kapott, ben itt rendezték az országos bajnokság futamait is.ben Windischgarsten gyógyüdülői státuszt kapott . 1999-ben a nemzetközi sajtó is hírt adott arról , hogy a kisváros polgármesterét , Franz Hufnaglt nemi erőszakért három és fél év börtönre ítélték.ben XVI. Benedek pápa kinevezte Windischgarsten plébánosát , Gerhard Maria Wagnert a Linzi egyházmegye címzetes püspökévé , aki botrányt kavaró kijelentései miatt ( a Harry Potter-könyveket sátánistának bélyegezte és a Katrina hurrikánt Isten büntetésének tartotta New Orleans bűneiért ) két héttel később lemondott a tisztségről . Lakosság A windischgarsteni önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámig tartó dinamikus növekedése újabban megtorpanni látszik.ben a helybeliek7%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül2 % a régielőtti ) ,4 % az új EU-tagállamokból érkezett.8 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,9 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok1%-a római katolikusnak,1 % evangélikusnak,1 % ortodoxnak,4 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a mezővárosban . A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német5 % ) mellett a szerbek6 % ) és a horvátok ) alkották . Látnivalók a Szt . Jakab-plébániatemplom a kálváriakápolna a városháza azben állított kút a Maria Immucalata-szoborral a főtéren az óváros barokk házai közül számosan műemléki védettség alatt állnak Testvértelepülések Großenlüder ( Németország ) Jegyzetek Források A település honlapja 40923 – Windischgarsten Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései