Dabar (Hrvace)
Dabar falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 37, közúton 54 km-re északra, Sinjtől 20 km-re, községközpontjától 14 km-re északnyugatra, a Peruča-tó keleti partja felett, a Dinári-hegység lábánál fekszik. Itt található a Točilo-patak forrása, mely pár kilométer után a Peruča-tóba ömlik.

Története 
A velencei seregek 1686-ban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace vidékét. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság, köztük több száz pravoszláv család érkezett. A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokat 1699-ben a karlócai béke szentesítette. A 18. század folyamán a lakosság éhínségnek és járványoknak is ki volt téve. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 244, 1910-ben 333 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik, ekkor lakosságának 52 százaléka horvát, 45 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború idején a település horvát kézen maradt, tőle északra húzódott a Krajinai Szerb Köztársaság határa. Ez a terület teljesen el volt aknásítva, melynek következtében a háborút követően több helyi lakos halt meg, vagy sebesült meg súlyosan a felrobbant aknáktól. Itt még ma sem biztonságos a közlekedés, emiatt a szabad belépés korlátozva van. Lakossága 2011-ben mindössze 22 fő volt.

Lakosság 

(1869-ben és 1921-ben Laktac lakosságát is ide számították.)

Nevezetességei 
A határában található Tamnica-barlang a török uralom idején börtönként szolgált.
Pravoszláv temploma 1979-ben épült. A délszláv háború idején ismeretlenek aláaknázták és felrobbantották.

Gazdaság 
A lakosság fő megélhetési forrása az állattartás. Az állatállományt főként a szarvasmarha, a juh, a kecske és néhány szamár alkotja. A mezőgazdasági termelés csak saját szükségletre történik.

Sport 
A településen a Patriot védelmi szövetség airsoft gyakorlótere működik.
A közelben a Peruča-tó partján több helyen vannak kialakítva a horgászsport űzésére és rekreációra alkalmas helyek.

Jegyzetek

Források 
Hrvace község hivatalos oldala

További információk 
Hrvace rövid története 
A Patriot szövetség honlapja 
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Dabar falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , Sinjtőlkm-re , községközpontjátólkm-re északnyugatra , a Peruča-tó keleti partja felett , a Dinári-hegység lábánál fekszik . Itt található a Točilo-patak forrása , mely pár kilométer után a Peruča-tóba ömlik . Története A velencei seregekban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace vidékét . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság , köztük több száz pravoszláv család érkezett . A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokatben a karlócai béke szentesítette . A század folyamán a lakosság éhínségnek és járványoknak is ki volt téve.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik , ekkor lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború idején a település horvát kézen maradt , tőle északra húzódott a Krajinai Szerb Köztársaság határa . Ez a terület teljesen el volt aknásítva , melynek következtében a háborút követően több helyi lakos halt meg , vagy sebesült meg súlyosan a felrobbant aknáktól . Itt még ma sem biztonságos a közlekedés , emiatt a szabad belépés korlátozva van . Lakosságaben mindösszefő volt . Lakosság ( 1869-ben ésben Laktac lakosságát is ide számították . ) Nevezetességei A határában található Tamnica-barlang a török uralom idején börtönként szolgált . Pravoszláv templomaben épült . A délszláv háború idején ismeretlenek aláaknázták és felrobbantották . Gazdaság A lakosság fő megélhetési forrása az állattartás . Az állatállományt főként a szarvasmarha , a juh , a kecske és néhány szamár alkotja . A mezőgazdasági termelés csak saját szükségletre történik . Sport A településen a Patriot védelmi szövetség airsoft gyakorlótere működik . A közelben a Peruča-tó partján több helyen vannak kialakítva a horgászsport űzésére és rekreációra alkalmas helyek . Jegyzetek Források Hrvace község hivatalos oldala További információk Hrvace rövid története A Patriot szövetség honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Split-Dalmácia megye települései