Vozári Dezső
Vozári Dezső, született Wolf (Igló, 1904. február 13. – Budapest, 1972. november 20.) költő, műfordító, újságíró.

Élete
Wolf Sámuel és Klein Janka fia. Középiskoláit Kassán végezte, már ekkor írogatott verseket a Kassai Munkásban, majd Prágában orvosi, majd bölcsészkaron tanult. Itt ismerkedik meg több cseh és szlovák költővel, akiket később magyarra fordított (Vítězslav Nezval, František Halas, Jaroslav Seifert, Max Brod stb.). 1921-től Gömöri Jenő Tűz című lapjának volt munkatársa, de a Kassai Újság és a Kassai Napló vasárnapi mellékletében is megjelentek versei. Tanulmányait nem fejezte be, főállású újságíró lett. 1928-tól 1933-ig a Prágai Magyar Hírlap, 1933–1938-ban a Magyar Újság munkatársa.

Csehszlovákia felbomlásakor Krakkóba, majd Lembergbe (Lvov) menekült. 1939–1941 között az emigránsok lapjába, az Új Hangba írt. Mikor Lvov a Szovjetunió része lett, tanárként próbált megélni, német irodalmat, latint tanított. 1942-ben belépett a Csehszlovák Brigádba, harcolt Belgorodnál, Szokolovnál a kurszki áttörésnél. 1943-tól a Szovjet Rádió magyar szerkesztőségében dolgozott.

1945-ben Budapesten telepedett le, a Szabad Nép újságírója, a Magyar–Szovjet Baráti Társaság igazgatója volt. 1947-től 1959-ig az MTI prágai, berlini és bécsi tudósítója. Nyugdíjba vonulásáig (1966) a Népszava újságírója.

1945 után már nem írt verseket. Halála évében jelent meg egy-egy válogatás verseiből és műfordításaiból Sándor László előszavával.

Felesége Farkas Edit pedagógus volt, akit 1955-ben Prágában vett feleségül.

Munkássága
Mindössze 16 éves, amikor korai verseiből összeállította első kötetét, és saját maga kiadta. Ezek még csak formai ügyességét jelzik, 1921-ben és 1922-ben megjelent köteteiben már érett hangú, beérkezett költő. Ady, Kosztolányi, Juhász Gyula hatását mutatta. Rezignált, pesszimista hangjáért Szvatkó Pál úgy jellemzi, hogy Mécs Lászlóval szemben a „legnegatívabb sarok”. Az 1930-as években támadások érték. Fábry Zoltán, aki pedig korábban mesteri tökéletességűnek mondta verseit, ekkor már „dekadens költői nihilizmusért” ítélte el. A Szép Szó felvidéki körútján ő olvasta fel József Attila egyik versét. A háború alatt harcos antifasiszta verseket írt (Ave Ceasari, Európa elrablása), 1944-ben megjelent Vagy-vagy című kötetében pedig már a kommunizmus híve volt.

Művei
 Őszi köszöntő (versek, 1920)
 Fekete zászló (versek, 1921)
 Éjfél után (versek, Kassa, 1922)
 Szebb a sziréna (versek, Pozsony, 1935)
 Vagy-vagy (versek, Moszkva, 1944)
 Varázslat nélkül (válogatott versek, Budapest, 1972, Pozsony, 1984)

Jegyzetek

Források
 
 A cseh-szlovákiai magyar irodalom lexikona, 1918-2004 Madách: Pozsony, 2004, főszerkesztő Fónod Zoltán, szerkesztő Czagány Erzsébet
 Csanda Sándor Első Nemzedék Madách
 Szlovenszkói Magyar Elbeszélők, szerk. Szvatkó Pál

Szlovákiai magyar költők, írók
Magyar újságírók
Magyar műfordítók
Iglóiak
1904-ben született személyek
1972-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Vozári Dezső , született Wolf ( Igló , február – Budapest , november ) költő , műfordító , újságíró . Élete Wolf Sámuel és Klein Janka fia . Középiskoláit Kassán végezte , már ekkor írogatott verseket a Kassai Munkásban , majd Prágában orvosi , majd bölcsészkaron tanult . Itt ismerkedik meg több cseh és szlovák költővel , akiket később magyarra fordított ( Vítězslav Nezval , František Halas , Jaroslav Seifert , Max Brod stb. ) .től Gömöri Jenő Tűz című lapjának volt munkatársa , de a Kassai Újság és a Kassai Napló vasárnapi mellékletében is megjelentek versei . Tanulmányait nem fejezte be , főállású újságíró lett.tólig a Prágai Magyar Hírlap, 1938-ban a Magyar Újság munkatársa . Csehszlovákia felbomlásakor Krakkóba , majd Lembergbe ( Lvov ) menekült.1941 között az emigránsok lapjába , az Új Hangba írt . Mikor Lvov a Szovjetunió része lett , tanárként próbált megélni , német irodalmat , latint tanított.ben belépett a Csehszlovák Brigádba , harcolt Belgorodnál , Szokolovnál a kurszki áttörésnél.tól a Szovjet Rádió magyar szerkesztőségében dolgozott . 1945-ben Budapesten telepedett le , a Szabad Nép újságírója , a Magyar–Szovjet Baráti Társaság igazgatója volt.tőlig az MTI prágai , berlini és bécsi tudósítója . Nyugdíjba vonulásáiga Népszava újságírója . 1945 után már nem írt verseket . Halála évében jelent meg egy-egy válogatás verseiből és műfordításaiból Sándor László előszavával . Felesége Farkas Edit pedagógus volt , akitben Prágában vett feleségül . Munkássága Mindösszeéves , amikor korai verseiből összeállította első kötetét , és saját maga kiadta . Ezek még csak formai ügyességét jelzik, ben ésben megjelent köteteiben már érett hangú , beérkezett költő . Ady , Kosztolányi , Juhász Gyula hatását mutatta . Rezignált , pesszimista hangjáért Szvatkó Pál úgy jellemzi , hogy Mécs Lászlóval szemben a „ legnegatívabb sarok” . Azas években támadások érték . Fábry Zoltán , aki pedig korábban mesteri tökéletességűnek mondta verseit , ekkor már „ dekadens költői nihilizmusért” ítélte el . A Szép Szó felvidéki körútján ő olvasta fel József Attila egyik versét . A háború alatt harcos antifasiszta verseket írt ( Ave Ceasari , Európa elrablása) ,ben megjelent Vagy-vagy című kötetében pedig már a kommunizmus híve volt . Művei Őszi köszöntő ( versek , Fekete zászló ( versek , Éjfél után ( versek , Kassa , Szebb a sziréna ( versek , Pozsony , Vagy-vagy ( versek , Moszkva , Varázslat nélkül ( válogatott versek , Budapest , Pozsony , Jegyzetek Források A cseh-szlovákiai magyar irodalom lexikona, Madách : Pozsony , főszerkesztő Fónod Zoltán , szerkesztő Czagány Erzsébet Csanda Sándor Első Nemzedék Madách Szlovenszkói Magyar Elbeszélők , szerk . Szvatkó Pál Szlovákiai magyar költők , írók Magyar újságírók Magyar műfordítók Iglóiak 1904-ben született személyek 1972-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek