Suhač
Suhač falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Sinjhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 28, közúton 37 km-re északkeletre, községközpontjától 1 km-re északra, a dalmát Zagora középső részén, az 1-es számú főút mentén fekszik.

Története 
A középkorban területe a Subićok majd Nepilićek birtoka volt. 1536-ban elesett Sinj vára és vele együtt ez a térség is török uralom alá került. A török uralom idején a korabeli források szerint mecset is állt a faluban, melynek alapítója egy Mehmet nevű iszlám tanító volt. Sinj várával együtt 1686-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett. 1699-ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult, de a béke nem maradt tartós. Az újabb velencei-török háborúnak az 1718-as pozsareváci béke vetett véget, mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A Habsburg uralom 1918-ig tartott. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia részévé vált. 1857-ben 214, 1910-ben 268 lakosa volt. A második világháború idején a Független Horvát Állam, majd a háború után a szocialista Jugoszlávia része lett. Területe 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 571 lakosa volt.

Lakosság 

(1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát Karakašicához számították.)

Jegyzetek

Források 
 Zagora između stočarsko-ratarske tradicije te procesa litoralizacije i globalizacije Zadar, Zagreb, Split, 2011.

További információk 
A sinji plébánia honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Sinj város hivatalos oldala 
Sinj város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Suhač falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Sinjhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északra , a dalmát Zagora középső részén , azes számú főút mentén fekszik . Története A középkorban területe a Subićok majd Nepilićek birtoka volt.ban elesett Sinj vára és vele együtt ez a térség is török uralom alá került . A török uralom idején a korabeli források szerint mecset is állt a faluban , melynek alapítója egy Mehmet nevű iszlám tanító volt . Sinj várával együttban szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett.ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult , de a béke nem maradt tartós . Az újabb velencei-török háborúnak azas pozsareváci béke vetett véget , mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A Habsburg uralomig tartott.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia részévé vált.benbenlakosa volt . A második világháború idején a Független Horvát Állam , majd a háború után a szocialista Jugoszlávia része lett . Területetől a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt . Lakosság ( 1869-ben,ben ésben lakosságát Karakašicához számították . ) Jegyzetek Források Zagora između stočarsko-ratarske tradicije te procesa litoralizacije i globalizacije Zadar , Zagreb , Split , További információk A sinji plébánia honlapja A split-makarskai érsekség honlapja Sinj város hivatalos oldala Sinj város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései