Szivárvány–Sebes-barlangrendszer
A Szivárvány–Sebes-barlangrendszer Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén lévő Miskolcon található. A Szivárvány-barlang és a Sebes-barlang összekapcsolásával jött létre a barlangrendszer.

Szivárvány-barlang

Leírás 

A bükk-fennsíki Nagy-fennsík északi peremén van egy szálkőfalnál a függőleges bejárata, amely egy töbörből nyílik. A volt DIGÉP üdülő mellett létrehozott alsó mesterséges tó gátjának közelében van. A bejárata a barlang nyugati oldalán található. A bejárata jelenleg nem víznyelőként működik, de alsó szakaszán időszakosan vízfolyás (barlangi patak) észlelhető.

Nevét a feltárók adták neki és a falakat borító csillogó kristályokról lett elnevezve. A barlang egy aknákkal tagolt lépcsősen ereszkedő víznyelőbarlang. Felső triász és középső triász mészkőben jött létre. Bejárati része hasadék jellegű, vertikális aknarendszer. Két vízesése is van. Az egyik nagy magasságból folyó vízesés mellett szétporló vízpárából borsókövek váltak ki a Meteor-teremben. Morfológiai kisformái a mennyezeti csatornák, a gömbüstök, a szinlők, az ujjbegykarrok, a kannelúrák, a hieroglifák, a csorgák, az evorziós üstök és a hullámkagylók. Gyakoriak a cseppkövek.

A 2004–2005-ben történt térképezésekor meg lett állapítva, hogy hossza 545,92 m, mélysége 63,39 m, legnagyobb vízszintes kiterjedése É-D-i irányban 66 m, Ny-K-i irányban 34 m és függőleges kiterjedése 63,4 m.

1976-ban volt először Szivárvány-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

1969 tavaszán a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai kezdték bontani a víznyelőt, amelyben nyílik és hamarosan be is jutottak az első részébe. Már ekkor sejtették, hogy összefügg a Sebes-forrással. Ekkor mélysége körülbelül 52 méter volt és a 700 méterre lévő Sebes-forrás kiömlési szintjének az eléréséhez körülbelül 18 méter szintkülönbség leküzdésére volt szükség. 1973-ban a Foton Barlangkutató Csoport három tagja, akiket Renkó Péter vezetett, újabb, körülbelül 150 méteres szakaszát tudta bejárni és ekkor érték el az aktív patakos járatot, ahol a továbbjutást körülbelül 30 méter után egy szifon zárta el. Tiszteletükre nevezték el azt a helyet Foton-kürtőnek, amelyen keresztül az új részekbe bejutottak. Az év végére a barlang hossza elérte a 280 métert. 1974-ben a Foton Barlangkutató Csoport tagjai elkészítették fénykép-dokumentációját.

1975-ben lett megszerkesztve első, alaprajzot és oldalnézetet ábrázoló térképe Várszegi Sándor és Sike Zoltán vezetésével. Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Szivárvány-barlang a Bükk hegységben, Miskolcon helyezkedik el. A disznós-kúti DIMÁVAG üdülő közelében, a Disznós-kúti-víznyelőtől 25 m-re van töbör oldalában nyíló, függőleges bejárata. A zsomboly jellegű barlang 80 m hosszú és 45 m mély. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 irodalmi mű alapján lett írva. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő, miskolci Szivárvány-barlang. Az 1977. május 30-án összeállított országos jelentőségű barlangok listáján viszont már nincs rajta. 1978-ban a Marcel Loubens Barlangkutató Csoport tagjai agyagmintákat vettek a barlangból. Ezeknek elkészítették derivatogram görbéjét és vizsgálták plasztikus és vízraktározási jellemzőiket.

Az 1979-ben kiadott Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy még nem sikerült sem a Sebes-vizi K-i forrásbarlangon, sem a Sebes-vizi Ny-i forrásbarlangon át a mögöttük sejtett barlangba jutni, melynek egyik felső része (a Szivárvány-barlang) már fel van fedezve. A Szivárvány-barlangnak a DIGÉP-üdülő felé vezető földút mellett van a bejárata. Csak kötélbiztosítással járható aknája után a szintes ág 30 m hosszan mindig nyitott részébe lehet jutni. A víznyelőn keresztül bejutó nem nagyon tiszta víz eltömi törmelékkel a továbbvezető utat. Említésre méltó két szép vízesése és a szétporló vízpárából képződő borsókövei. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 143-as számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése.

1980-ban Miklós Gábor (NME TDK) a hordalékát elemezte. Az 1984-ben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Szivárvány-barlang néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Nyerges Attila 1986. augusztus 6-án egy vázlatos hosszmetszet térképet rajzolt. A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület 2001-es jelentése szerint hossza kb. 200 m, függőleges kiterjedése kb. 60 m és vízszintes kiterjedése kb. 50 m.

A 2003-ban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5372-23 barlangkataszteri számú Szivárvány-barlang Magyarország 99. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 200 m hosszú barlang 1977-ben és 1987-ben is 200 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5372-23 barlangkataszteri számú Szivárvány-barlang Magyarország 62. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 60 m mély barlang 1987-ben 52 m mély volt.

2004–2005-ben a Szegedi Karszt- és Barlangkutató Egyesület és a Pizolit Barlangkutató Sportegyesület mérték fel és a felmérés alapján rajzolva lett alaprajz térkép és keresztszelvények, valamint vetített kiforgatott hosszmetszet térkép. A térképeket Szabó R. Zoltán szerkesztette. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Szivárvány-barlang fokozottan védett barlang. Fokozott védelmét a barlang nagy hosszúsága, mélysége, képződményekben való viszonylagos gazdagsága mellett elhelyezkedése, kiterjedése és jellege is indokolta. A 2006. évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett, hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Szivárvány-barlang fokozottan védett barlang lett. 2009-ben történt a Sebes-barlanggal való összekötése.

Sebes-barlang

Leírás 

A Nagy-fennsík meredek hegyoldalában nyílik. Forrásbarlang, amelyben nemcsak a Szivárvány-barlang vizei jelennek meg, hanem a fenyves-réti víznyelőkben elnyelődő víz is benne vezetődik a felszínre. Forrása, a Sebes-forrás változó vízhozamú forrás.

1976-ban volt először Sebes-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul irodalmában Sebes-vizi-odu (Lénárt 1979) néven is.

Kutatástörténet 

1969-ben kísérletet tettek a forrás felől is bejutni a barlangrendszerbe a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport barlangkutatói a Sebes-forrás vízrendszerének kutatása során. A főforrás kiömlési pontjától balra egy kutatóárkot mélyítettek a szálkőzetig. Ekkor az ismert forráskiömlési ponttól független új forrásbarlangot találtak. Az új barlangot kb. 10 m hosszan sikerült megismerniük.

Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Sebes-barlang a Bükk hegységben, Miskolcon helyezkedik el. A Sebes-völgy felső részén lévő völgyfenéken, a jávorkúti műúttól É-ra van a bejárata. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 irodalmi mű alapján lett írva. A Hevesi Attila által szerkesztett könyvben Dénes György 1977-ben azt írta a barlangról, hogy 6 m hosszú, 3 m széles és bivakolásra alkalmas. 1977-ben a csoport tagjai tovább folytatták bontómunkájukat, hogy a feltételezett nagy barlangba bejussanak.

Az 1979-ben kiadott Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy a Huba-források felett balra, azoktól 20 m-rel magasabban van a lapos Sebes-vizi-odu. A folyásiránynak megfelelő jobb oldali forrásbarlang (vagy a Sebes-vizi K-i forrásbarlang vagy a Sebes-vizi Ny-i forrásbarlang) fölé ér el lefelé nyíló kürtője. 1980-ban Miklós Gábor (NME TDK) elemezte hordalékát. Az 1984-ben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában nem szerepel a barlang neve. A Sebes-barlang kis ürege feletti hegyoldalt 2006-ban Kiss János bontotta meg és még az év folyamán meghaladta az így feltárt új barlangrész hossza a 200 m-t, mélysége 18 m volt. 2007-ben bejárata ki lett építve és le lett zárva. 2009-ben történt a Szivárvány-barlanggal való összekötése.

Szivárvány–Sebes-barlangrendszer 

2009-ben kötötték össze a Szivárvány-barlangot és a Sebes-barlangot, így alakult ki a Szivárvány–Sebes-barlangrendszer. Mivel a Szivárvány-barlang hosszabb volt a Sebes-barlangnál a Szivárvány-barlang neve került előre a barlangrendszer nevében. Emiatt, hogy egy rendszert alkotnak már, a Sebes-barlangra is kiterjedt a Szivárvány-barlang fokozott védettsége. A barlangrendszer egy átmenőbarlang. Mindkét bejárata le van zárva és csak engedéllyel látogatható kutatócsoportoknak kutatási céllal és világításként csak elektromos lámpa használható. Bejárásához kötéltechnikai eszközök alkalmazása szükséges.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2013-ban Angyal Dorottya zoológiai vizsgálatokat végzett benne. Kutatásának eredményeként két vakbolharák faj és egy Magyarországon még nem észlelt ugróvillás faj került meghatározásra a barlangrendszerből. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 15. old.
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 68. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 66., 297. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 123. old. (Barlangnevet nem említ.)
 Juhász András: A földtani viszonyok és karsztosodás összefüggése a Bükk-hegységben. Karszt és Barlang, 1976. 1–2. félév. 1., 2. old.
 Kiss János – Kovács Attila: Bejutás a Sebes-(Huba-)források barlangrendszerébe. MKBT Tájékoztató, 2006. november–december. 9–10. old
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 289. old.
 Lénárt László szerk.: Bejárási útmutató a Karszt- és Barlangkutatók I. Országos Tudományos Diákköri Találkozója tanulmányútjaihoz. Miskolc, 1978. október. 7. melléklet
 Lénárt László: Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport 1978. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1978. 167. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 26., 60. oldalak és a térképmelléklet
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27. old.
 Lieber Tamás: Szép remények a Bükkben. HTM (Hegyisport és Turista Magazin), 2006. (2. évf.) december. (12. sz.) 54. old.
 Mészáros Károly: A Társulat Észak-magyarországi Területi Osztálya 1974. október 7-én vezetőségi ülést tartott. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1974. 5–6. füz. 8. old.
 Mészáros Károly: Jelentés az Aqua-expedíció 1974. évi tevékenységéről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1974. 5–6. füz. 34., 38. old.
 Mészáros Károly: Az MKBT Észak-magyarországi Területi Osztály 1975. évi beszámolója. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 88. old.
 MTI: Új cseppkőbarlangra bukkantak a Bükkben. Zalai Hírlap, 1973. július 31.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2338. old.
 Sűrű Péter: Várszegi Sándor 1933–2015. MKBT Tájékoztató, 2015. május–június. 2. old.
 Szervezők: 58. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2014. május–június. 3. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Jogszabályi változások. MKBT Tájékoztató, 2006. január–február. 18. old.
 Tihanyi Péter: A VMTE Foton Barlangkutatók 1974. évi beszámolója. Kézirat. Budapest, 1974. október 12. 1. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 V. S. (Várszegi Sándor): A Miskolci Bányász SE barlangkutatói... Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1969. 3. füz. 3. old.
 Várszegi Sándor: Karsztkutatók nyomában. Feltárul a sziklapalota. Északmagyarország, 1974. január 2.
 –: Harmincméteres vízesés az új Szivárvány cseppkőbarlangban. Népszava, 1973. (101. évf.) július 31. (177. sz.) 8. old.
 –: Harmincméteres vízesés. Új cseppkőbarlangra bukkantak a Bükkben. Magyar Nemzet, 1973. július 31.
 –: Javítják Miskolc vízellátását. Déli Hírlap, 1973. augusztus 13. Miskolc.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 20–24. old.
 –: Új barlangot tártak fel a Bükkben. Északmagyarország, 1973. július 31.
 –: Új tiszteleti tagok. Karszt és Barlang, 2004–2005. 82. old.

További irodalom 

 Lénárt László: Hidrogeológiai kirándulások a Bükkben. Tankönyvkiadó, Budapest, 1977. 166. old.
 Sűrű Péter – Piri Attila: Szivárvány–Sebes-barlangrendszer. In: Slíz György: Felfedezések a föld alatt. Magyarország új barlangjai 2003–2013. Budapest, 2014. 192–197. oldal és egy fénykép a Sebes-barlangról a hátsó borítón 
 Várszegi Sándor: Beszámoló a Miskolci Bányász SE Barlangkutató Csoportjának 1960-tól 1977-ig végzett munkájáról. Kézirat, 1977.

További információk 

 földalatt.hu
 Átmenőbarlang a Bükk-fennsíkon
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Szivárvány–Sebes-barlangrendszer Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén lévő Miskolcon található . A Szivárvány-barlang és a Sebes-barlang összekapcsolásával jött létre a barlangrendszer . Szivárvány-barlang Leírás A bükk-fennsíki Nagy-fennsík északi peremén van egy szálkőfalnál a függőleges bejárata , amely egy töbörből nyílik . A volt DIGÉP üdülő mellett létrehozott alsó mesterséges tó gátjának közelében van . A bejárata a barlang nyugati oldalán található . A bejárata jelenleg nem víznyelőként működik , de alsó szakaszán időszakosan vízfolyás ( barlangi patak ) észlelhető . Nevét a feltárók adták neki és a falakat borító csillogó kristályokról lett elnevezve . A barlang egy aknákkal tagolt lépcsősen ereszkedő víznyelőbarlang . Felső triász és középső triász mészkőben jött létre . Bejárati része hasadék jellegű , vertikális aknarendszer . Két vízesése is van . Az egyik nagy magasságból folyó vízesés mellett szétporló vízpárából borsókövek váltak ki a Meteor-teremben . Morfológiai kisformái a mennyezeti csatornák , a gömbüstök , a szinlők , az ujjbegykarrok , a kannelúrák , a hieroglifák , a csorgák , az evorziós üstök és a hullámkagylók . Gyakoriak a cseppkövek . A2005-ben történt térképezésekor meg lett állapítva , hogy hossza92 m , mélysége39 m , legnagyobb vízszintes kiterjedése É-D-i iránybanm , Ny-K-i iránybanm és függőleges kiterjedése4 m . 1976-ban volt először Szivárvány-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet 1969 tavaszán a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai kezdték bontani a víznyelőt , amelyben nyílik és hamarosan be is jutottak az első részébe . Már ekkor sejtették , hogy összefügg a Sebes-forrással . Ekkor mélysége körülbelülméter volt és améterre lévő Sebes-forrás kiömlési szintjének az eléréséhez körülbelülméter szintkülönbség leküzdésére volt szükség.ban a Foton Barlangkutató Csoport három tagja , akiket Renkó Péter vezetett , újabb , körülbelülméteres szakaszát tudta bejárni és ekkor érték el az aktív patakos járatot , ahol a továbbjutást körülbelülméter után egy szifon zárta el . Tiszteletükre nevezték el azt a helyet Foton-kürtőnek , amelyen keresztül az új részekbe bejutottak . Az év végére a barlang hossza elérte amétert.ben a Foton Barlangkutató Csoport tagjai elkészítették fénykép-dokumentációját . 1975-ben lett megszerkesztve első , alaprajzot és oldalnézetet ábrázoló térképe Várszegi Sándor és Sike Zoltán vezetésével . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Szivárvány-barlang a Bükk hegységben , Miskolcon helyezkedik el . A disznós-kúti DIMÁVAG üdülő közelében , a Disznós-kúti-víznyelőtőlm-re van töbör oldalában nyíló , függőleges bejárata . A zsomboly jellegű barlangm hosszú ésm mély . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő , miskolci Szivárvány-barlang . Az májusán összeállított országos jelentőségű barlangok listáján viszont már nincs rajta.ban a Marcel Loubens Barlangkutató Csoport tagjai agyagmintákat vettek a barlangból . Ezeknek elkészítették derivatogram görbéjét és vizsgálták plasztikus és vízraktározási jellemzőiket . Azben kiadott Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy még nem sikerült sem a Sebes-vizi K-i forrásbarlangon , sem a Sebes-vizi Ny-i forrásbarlangon át a mögöttük sejtett barlangba jutni , melynek egyik felső része ( a Szivárvány-barlang ) már fel van fedezve . A Szivárvány-barlangnak a DIGÉP-üdülő felé vezető földút mellett van a bejárata . Csak kötélbiztosítással járható aknája után a szintes ágm hosszan mindig nyitott részébe lehet jutni . A víznyelőn keresztül bejutó nem nagyon tiszta víz eltömi törmelékkel a továbbvezető utat . Említésre méltó két szép vízesése és a szétporló vízpárából képződő borsókövei . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aas számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . 1980-ban Miklós Gábor ( NME TDK ) a hordalékát elemezte . Azben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Szivárvány-barlang néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Nyerges Attila augusztusán egy vázlatos hosszmetszet térképet rajzolt . A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesületes jelentése szerint hossza kb.m , függőleges kiterjedése kb.m és vízszintes kiterjedése kb.m . Aban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Szivárvány-barlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben ésben ism hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Szivárvány-barlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangbenm mély volt . 2004–2005-ben a Szegedi Karszt- és Barlangkutató Egyesület és a Pizolit Barlangkutató Sportegyesület mérték fel és a felmérés alapján rajzolva lett alaprajz térkép és keresztszelvények , valamint vetített kiforgatott hosszmetszet térkép . A térképeket Szabó R. Zoltán szerkesztette. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Szivárvány-barlang fokozottan védett barlang . Fokozott védelmét a barlang nagy hosszúsága , mélysége , képződményekben való viszonylagos gazdagsága mellett elhelyezkedése , kiterjedése és jellege is indokolta . A évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett , hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Szivárvány-barlang fokozottan védett barlang lett.ben történt a Sebes-barlanggal való összekötése . Sebes-barlang Leírás A Nagy-fennsík meredek hegyoldalában nyílik . Forrásbarlang , amelyben nemcsak a Szivárvány-barlang vizei jelennek meg , hanem a fenyves-réti víznyelőkben elnyelődő víz is benne vezetődik a felszínre . Forrása , a Sebes-forrás változó vízhozamú forrás . 1976-ban volt először Sebes-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul irodalmában Sebes-vizi-odu ( Lénártnéven is . Kutatástörténet 1969-ben kísérletet tettek a forrás felől is bejutni a barlangrendszerbe a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport barlangkutatói a Sebes-forrás vízrendszerének kutatása során . A főforrás kiömlési pontjától balra egy kutatóárkot mélyítettek a szálkőzetig . Ekkor az ismert forráskiömlési ponttól független új forrásbarlangot találtak . Az új barlangot kb.m hosszan sikerült megismerniük . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Sebes-barlang a Bükk hegységben , Miskolcon helyezkedik el . A Sebes-völgy felső részén lévő völgyfenéken , a jávorkúti műúttól É-ra van a bejárata . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . A Hevesi Attila által szerkesztett könyvben Dénes Györgyben azt írta a barlangról , hogym hosszú,m széles és bivakolásra alkalmas.ben a csoport tagjai tovább folytatták bontómunkájukat , hogy a feltételezett nagy barlangba bejussanak . Azben kiadott Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy a Huba-források felett balra , azoktólm-rel magasabban van a lapos Sebes-vizi-odu . A folyásiránynak megfelelő jobb oldali forrásbarlang ( vagy a Sebes-vizi K-i forrásbarlang vagy a Sebes-vizi Ny-i forrásbarlang ) fölé ér el lefelé nyíló kürtője. ban Miklós Gábor ( NME TDK ) elemezte hordalékát . Azben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában nem szerepel a barlang neve . A Sebes-barlang kis ürege feletti hegyoldaltban Kiss János bontotta meg és még az év folyamán meghaladta az így feltárt új barlangrész hossza am-t , mélységem volt.ben bejárata ki lett építve és le lett zárva.ben történt a Szivárvány-barlanggal való összekötése . Szivárvány–Sebes-barlangrendszer 2009-ben kötötték össze a Szivárvány-barlangot és a Sebes-barlangot , így alakult ki a Szivárvány–Sebes-barlangrendszer . Mivel a Szivárvány-barlang hosszabb volt a Sebes-barlangnál a Szivárvány-barlang neve került előre a barlangrendszer nevében . Emiatt , hogy egy rendszert alkotnak már , a Sebes-barlangra is kiterjedt a Szivárvány-barlang fokozott védettsége . A barlangrendszer egy átmenőbarlang . Mindkét bejárata le van zárva és csak engedéllyel látogatható kutatócsoportoknak kutatási céllal és világításként csak elektromos lámpa használható . Bejárásához kötéltechnikai eszközök alkalmazása szükséges . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható.ban Angyal Dorottya zoológiai vizsgálatokat végzett benne . Kutatásának eredményeként két vakbolharák faj és egy Magyarországon még nem észlelt ugróvillás faj került meghatározásra a barlangrendszerből. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Szivárvány-Sebes-barlangrendszer ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , old . ( Barlangnevet nem említ . ) Juhász András : A földtani viszonyok és karsztosodás összefüggése a Bükk-hegységben . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kiss János – Kovács Attila: Bejutás a Sebes-( Huba-) források barlangrendszerébe . MKBT Tájékoztató , november–december. 10. old Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Lénárt László szerk . : Bejárási útmutató a Karszt- és Barlangkutatók I. Országos Tudományos Diákköri Találkozója tanulmányútjaihoz . Miskolc , október. melléklet Lénárt László : Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , , oldalak és a térképmelléklet Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév. old . Lieber Tamás : Szép remények a Bükkben . HTM ( Hegyisport és Turista Magazin ) , évf. ) december. sz . ) old . Mészáros Károly : A Társulat Észak-magyarországi Területi Osztálya októberén vezetőségi ülést tartott . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz. old . Mészáros Károly : Jelentés az Aqua-expedíció évi tevékenységéről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz . , old . Mészáros Károly : Az MKBT Észak-magyarországi Területi Osztály évi beszámolója . MKBT Beszámoló, második félév. old . MTI : Új cseppkőbarlangra bukkantak a Bükkben . Zalai Hírlap , július Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Sűrű Péter : Várszegi Sándor2015. MKBT Tájékoztató , május–június. old . Szervezők : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Takácsné Bolner Katalin : Jogszabályi változások . MKBT Tájékoztató , január–február. old . Tihanyi Péter : A VMTE Foton Barlangkutatók évi beszámolója . Kézirat . Budapest , október old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) V . S. ( Várszegi Sándor ) : A Miskolci Bányász SE barlangkutatói . . . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Várszegi Sándor : Karsztkutatók nyomában . Feltárul a sziklapalota . Északmagyarország , január – : Harmincméteres vízesés az új Szivárvány cseppkőbarlangban . Népszava , évf. ) július sz . ) old. – : Harmincméteres vízesés . Új cseppkőbarlangra bukkantak a Bükkben . Magyar Nemzet , július – : Javítják Miskolc vízellátását . Déli Hírlap , augusztus Miskolc. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november.24. old. – : Új barlangot tártak fel a Bükkben . Északmagyarország , július – : Új tiszteleti tagok . Karszt és Barlang,2005. old . További irodalom Lénárt László : Hidrogeológiai kirándulások a Bükkben . Tankönyvkiadó , Budapest , old . Sűrű Péter – Piri Attila : Szivárvány–Sebes-barlangrendszer . In : Slíz György : Felfedezések a föld alatt . Magyarország új barlangjai2013. Budapest, 197. oldal és egy fénykép a Sebes-barlangról a hátsó borítón Várszegi Sándor: Beszámoló a Miskolci Bányász SE Barlangkutató Csoportjánaktólig végzett munkájáról . Kézirat , További információk földalatt.hu Átmenőbarlang a Bükk-fennsíkon Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken