Röszke vasútállomás
Röszke vasútállomás egy Csongrád-Csanád vármegyei vasútállomás, Röszke településen, a MÁV üzemeltetésében. A település központjától északnyugatra, a lakott terület északi peremén helyezkedik el, közúti megközelítését a 4301-es utat és az 5-ös főutat összekötő 43 302-es számú mellékút, illetve egy abból kiágazó, számozatlan önkormányzati út biztosítja.

2016. február 24. óta a vasútállomáson szünetel a vonatforgalom.

Története

Az állmást a Alföld–Fiumei Vasúttársaság építtette a Szeged-Rókus és Zombor közötti vonalszakasz részeként, a forgalom számára 1869. november 11-én nyílt meg. Az első világháború előtt jelentéktelen kisállomás volt az amúgy igen forgalmas Szeged és Szabadka közötti vasútvonalon. A trianoni békediktátum következményeként azonban a két város közötti vasútvonal magyar oldali határállomása lett. Az állomásra fővámhivatalt, határ- és vámőrséget telepítettek, ugyanakkor a forgalom jelentősen visszaesett.  Ez a helyzet a második világháború után konzerválódott, a vonal szerepe ekkortól kezdve egyre periférikusabbá vált. 1965-ben és 1971-ben az állomás és az ott dolgozók teljesítményét Szocialista szolgálati hely kitüntetéssel ismerte el a vasút. A vasútállomáson az 1960-as évek végéig jelentősnek mondható teherforgalom zajlott, aztán a szállítmányokat közútra terelték. 1971-ben az állomáson megszűnt a személyforgalom, ettől kezdve két évtizeden keresztül csak a szórványos teherforgalom és a határt itt átlépő kis számú vonat érintette Röszkét. (A Csongrád és Békés megyékben termelt cukorrépát a magyar termelőszövetkezetek és állami gazdaságok rendszeresen értékesítették jugoszláv cukorgyárak számára; a szállítmányok itt lépték át a határt.) Az állomás a személyforgalom számára 1988-ban nyílt meg újra, amikor Szeged és Szabadka között újra elindultak a vonatok. Az állomás szerepköre ebben az időszakban jobbára az egyre csökkenő kishatárforgalom bonyolítására korlátozódott. Voltak ugyan alkalmak, amikor a vasút jobban ki akarta használni a röszkei határátmenet lehetőségeit, ám ezek nem voltak tartós próbálkozások. (Az 1993-94-es, illetve az 1996-97-es menetrendi időszakokban például itt lépte át a határt a Moszkva és Belgrád között közlekedő Puskin éjszakai gyorsvonat.) A személyforgalom csökkenése ellenére a határátmenet és a röszkei állomás forgalma két és fél évtizeden keresztül fennmaradt. 2010. március 11-től kezdve a szerb vasút által biztosított járatok (műszaki alkalmatlanságuk miatt) nem léphettek be Magyarországra, így Röszke átszálló határállomássá vált, ahol az utazóknak az egyik vonatról át kellett szállniuk a másik ország vonatára. 

A 2015-ös migrációs válság kiemelten érintette a Szeged–Szabadka-vasútvonalat. A vasút röszkei szakasza volt a határzáron nyitva maradt utolsó kapu, amelyen 2015 szeptemberében több tízezren próbálták meg átlépni a határt. A balesetveszély miatt a vasút leállította a határátmenet forgalmát, augusztus 28-tól Röszke végállomás lett. Ezzel egy időben az állomás forgalma elképesztő mértékben felpörgött, innen indultak útnak a migránsokat elszállító szerelvények. Szeptember 15-én Röszkéről kiindulva tolták a helyére a határt végérvényesen lezáró tehervagont. A határt át nem lépő belföldi személyvonatot október 31-ig közlekedtette a magyar vasút, majd a csekély utasszámra hivatkozván a járatot megszüntették. Az állomáson utoljára 2016. február 24-én járt vonat, amikor a határszelvényt lezáró tehervagont elvontatták. Ezután az állomást évekig csak a pályafenntartás kis számú pályabejárása érintette.

2021 őszén megkezdődött, majd 2022 februárjára befejeződött a vasútállomás elöregedett létesítményeinek bontása. A régi vágányhálózatot teljesen felszámolták, tavasszal pedig megkezdődött az új állomási infrastruktúra kialakítása. A személyforgalom számára új peronok, kerékpártárolók, parkolóhelyek és új utasforgalmi épület épül az állomás település felőli oldalán. A tehervonatok számára új fogadóvágányt alakítanak ki, illetve megépülnek a határt átlépő vonatok vizsgálatához szükséges berendezések is. Az állomás vasútüzemi irányítását a korszerűsítés után Szegedről végzik majd. A régi állomásépület az átépítés után megmarad, vasútüzemi és határrendészeti feladatot lát majd el.

Fejlesztési tervek
A vasútállomás fejlesztésére komoly elképzelések léteznek, amelyek a Szeged–Szabadka-vasútvonal reaktiválásával kötnék össze az állomást.
A Szeged és Szabadka közötti elővárosi forgalom felvételének feltétele, hogy legalább Szerbia schengeni szerződéshez történő csatlakozásáig az állomás határellenőrzési pontként szolgáljon.
A kelebiai vasútvonal tervbe vett fejlesztése feltételezi a röszkei határátmenet lehetőségét. A Kelebia (országhatár) és Kiskunhalas közötti szakasz teljes vágányzárja idején Szeged felé terelnék a nemzetközi személy- és teherforgalmat, ennek Röszke lenne a be-, illetve kilépési pontja.
Szintén feltételezi a röszkei határállomás működését a Lázár János által szorgalmazott (Békéscsaba–)Szeged–Szabadka–Baja(–Pécs) vasúti tengely újralétesítése. Ebben az esetben az állomás egy korridorvasút kilépő állomásaként működhetne.

Vasútvonalak
Az állomás az alábbi vasútvonalon található:

Kapcsolódó állomások
A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb:

Forgalom

|colspan=3|2015 óta az állomás kiszolgálatlan

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarország vasútállomásainak listája

További információk
 Röszke vasútállomás – vasutallomasok.hu

Források

Csongrád-Csanád megye megszűnt vasútállomásai
Röszke vasútállomás egy Csongrád-Csanád vármegyei vasútállomás , Röszke településen , a MÁV üzemeltetésében . A település központjától északnyugatra , a lakott terület északi peremén helyezkedik el , közúti megközelítését aes utat és azös főutat összekötő302-es számú mellékút , illetve egy abból kiágazó , számozatlan önkormányzati út biztosítja . 2016 . február óta a vasútállomáson szünetel a vonatforgalom . Története Az állmást a Alföld–Fiumei Vasúttársaság építtette a Szeged-Rókus és Zombor közötti vonalszakasz részeként , a forgalom számára novemberén nyílt meg . Az első világháború előtt jelentéktelen kisállomás volt az amúgy igen forgalmas Szeged és Szabadka közötti vasútvonalon . A trianoni békediktátum következményeként azonban a két város közötti vasútvonal magyar oldali határállomása lett . Az állomásra fővámhivatalt , határ- és vámőrséget telepítettek , ugyanakkor a forgalom jelentősen visszaesett . Ez a helyzet a második világháború után konzerválódott , a vonal szerepe ekkortól kezdve egyre periférikusabbá vált.ben ésben az állomás és az ott dolgozók teljesítményét Szocialista szolgálati hely kitüntetéssel ismerte el a vasút . A vasútállomáson azas évek végéig jelentősnek mondható teherforgalom zajlott , aztán a szállítmányokat közútra terelték.ben az állomáson megszűnt a személyforgalom , ettől kezdve két évtizeden keresztül csak a szórványos teherforgalom és a határt itt átlépő kis számú vonat érintette Röszkét . ( A Csongrád és Békés megyékben termelt cukorrépát a magyar termelőszövetkezetek és állami gazdaságok rendszeresen értékesítették jugoszláv cukorgyárak számára ; a szállítmányok itt lépték át a határt . ) Az állomás a személyforgalom számáraban nyílt meg újra , amikor Szeged és Szabadka között újra elindultak a vonatok . Az állomás szerepköre ebben az időszakban jobbára az egyre csökkenő kishatárforgalom bonyolítására korlátozódott . Voltak ugyan alkalmak , amikor a vasút jobban ki akarta használni a röszkei határátmenet lehetőségeit , ám ezek nem voltak tartós próbálkozások . ( Azes , illetve azes menetrendi időszakokban például itt lépte át a határt a Moszkva és Belgrád között közlekedő Puskin éjszakai gyorsvonat . ) A személyforgalom csökkenése ellenére a határátmenet és a röszkei állomás forgalma két és fél évtizeden keresztül fennmaradt. márciustől kezdve a szerb vasút által biztosított járatok ( műszaki alkalmatlanságuk miatt ) nem léphettek be Magyarországra , így Röszke átszálló határállomássá vált , ahol az utazóknak az egyik vonatról át kellett szállniuk a másik ország vonatára . Aös migrációs válság kiemelten érintette a Szeged–Szabadka-vasútvonalat . A vasút röszkei szakasza volt a határzáron nyitva maradt utolsó kapu , amelyenszeptemberében több tízezren próbálták meg átlépni a határt . A balesetveszély miatt a vasút leállította a határátmenet forgalmát , augusztustól Röszke végállomás lett . Ezzel egy időben az állomás forgalma elképesztő mértékben felpörgött , innen indultak útnak a migránsokat elszállító szerelvények . Szeptemberén Röszkéről kiindulva tolták a helyére a határt végérvényesen lezáró tehervagont . A határt át nem lépő belföldi személyvonatot októberig közlekedtette a magyar vasút , majd a csekély utasszámra hivatkozván a járatot megszüntették . Az állomáson utoljára februárén járt vonat , amikor a határszelvényt lezáró tehervagont elvontatták . Ezután az állomást évekig csak a pályafenntartás kis számú pályabejárása érintette . 2021 őszén megkezdődött , majdfebruárjára befejeződött a vasútállomás elöregedett létesítményeinek bontása . A régi vágányhálózatot teljesen felszámolták , tavasszal pedig megkezdődött az új állomási infrastruktúra kialakítása . A személyforgalom számára új peronok , kerékpártárolók , parkolóhelyek és új utasforgalmi épület épül az állomás település felőli oldalán . A tehervonatok számára új fogadóvágányt alakítanak ki , illetve megépülnek a határt átlépő vonatok vizsgálatához szükséges berendezések is . Az állomás vasútüzemi irányítását a korszerűsítés után Szegedről végzik majd . A régi állomásépület az átépítés után megmarad , vasútüzemi és határrendészeti feladatot lát majd el . Fejlesztési tervek A vasútállomás fejlesztésére komoly elképzelések léteznek , amelyek a Szeged–Szabadka-vasútvonal reaktiválásával kötnék össze az állomást . A Szeged és Szabadka közötti elővárosi forgalom felvételének feltétele , hogy legalább Szerbia schengeni szerződéshez történő csatlakozásáig az állomás határellenőrzési pontként szolgáljon . A kelebiai vasútvonal tervbe vett fejlesztése feltételezi a röszkei határátmenet lehetőségét . A Kelebia ( országhatár ) és Kiskunhalas közötti szakasz teljes vágányzárja idején Szeged felé terelnék a nemzetközi személy- és teherforgalmat , ennek Röszke lenne a be- , illetve kilépési pontja . Szintén feltételezi a röszkei határállomás működését a Lázár János által szorgalmazott ( Békéscsaba–) Szeged–Szabadka–Baja( –Pécs ) vasúti tengely újralétesítése . Ebben az esetben az állomás egy korridorvasút kilépő állomásaként működhetne . Vasútvonalak Az állomás az alábbi vasútvonalon található : Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb : Forgalom |colspan=3|2015 óta az állomás kiszolgálatlan Kapcsolódó szócikkek Magyarország vasútállomásainak listája További információk Röszke vasútállomás – vasutallomasok.hu Források Csongrád-Csanád megye megszűnt vasútállomásai