Rodope
A Rodope (bolgárul Родопи [Rodopi], görögül Ροδόπη [Rodópi], törökül Rodop) hegység Görögország és Bulgária között, a Rila–Rodopei-masszívum része. A mintegy 250 km hosszú erdős hegyvonulat nagyobb része (83%-a) Bulgária területén fekszik. A Marica folyótól húzódik Görögország északkeleti részéig. Nyugaton a Meszta (görögül Nésztosz), keleten a Marica (Évrosz) völgye határolja.

Jellemzői

A középkorban Szlavievi-hegyek, a török hódoltság alatt Doszpati-hegyek néven ismerték.

Területe  km², átlagos magassága 785 méter. Bulgária területének egyheted részét teszi ki. Főbb kőzetei a kristályos pala, a márvány és a gránit. Keleti részén mészkő, márga és homokkő, valamint vulkanikus eredetű riolit, tufa, tufit, törmelékkő található. Bolgár részét hagyományosan nyugati és keleti részre osztják, a kettő között lényeges különbségek vannak. A Nyugati-Rodope magasabb, 1800-2000 méter feletti csúcsokkal, a legmagasabb a Goljam Perelik, 2191 méterrel. A Keleti-Rodope jóval alacsonyabb, a legmagasabb hegye az 1483 méteres Orlica, valamint a Kodzsaele a maga 1267 méteres magasságával, a többi hegy nem éri el az ezer métert.

A Keleti-Rodopéban vasérc, krómérc, azbeszt, ólom-, cink- és rézérc található, a Nyugati-Rodopéban ólom-, cink- és rézérc. Éghajlata a magasabb részeken hegységi, alacsonyabb hőmérséklettel, több csapadékkal, hosszan megmaradó hótakaróval. Az alacsony keleti részein mediterrán jellegű az éghajlat, kevesebb csapadékkal, melegebb időjárással, azonban a kontinentális éghajlat hatása is érezhető a térségben. Növényvilágára a közép-európai fajok jellemzőek, nyugaton tűlevelű erdőkkel (lucfenyő, erdeifenyő, jegenyefenyő), a szélein keleten lombhullató erdők (bükk, tölgy); a magasabban fekvő helyeken boróka, afölött havasi mezők találhatóak. A mediterrán éghajlatú részeken puszpángfélék, vörösboróka és más mediterrán fajok élnek.

A vidék bővelkedik gyógyvizekben, hévizekben, karsztforrásokban. Sok folyójának vízenergiáját hasznosítják.

Kulturális jelentősége
A Római Birodalom idején ez a hegyvonulat képezte a határt Trákia és Makedónia között.
A hegységben több ősi trák rommaradvány (Tatul, Belantas, Perperikon), továbbá középkori erőd, templom található. 2015-ben a hegység keleti, bulgáriai részén, sziklából formált piramismaradványt fedeztek fel. A 15 méter magas, öt lépcsős alkotás korban megelőzi az egyiptomi piramisokat.

Görögországban a hegység nevét viseli a Kelet-Makedónia és Thrákia régióban található Rodópi prefektúra.

Barlangok a hegységben 
Dobrosztan gyöngye-barlang, Gargina dupka (Csóka-lyuk), Haramijszka dupka (Haramia-lyuk), Hófehérke-barlang, Ivanova voda-barlang, Jagodinai-barlang, Jubileum-barlang, Lepenica-barlang, Manoilova dupka (Manoilova-lyuk).

Fordítás

Jegyzetek

Források
  
 Reader's Digest: Világjárók lexikona, 1998

Görögország hegyei, hegységei
Bulgária hegyei, hegységei
A Rodope ( bolgárul Родопи [ Rodopi ] , görögül Ροδόπη [ Rodópi ] , törökül Rodop ) hegység Görögország és Bulgária között , a Rila–Rodopei-masszívum része . A mintegykm hosszú erdős hegyvonulat nagyobb része-a) Bulgária területén fekszik . A Marica folyótól húzódik Görögország északkeleti részéig . Nyugaton a Meszta ( görögül Nésztosz ) , keleten a Marica ( Évrosz ) völgye határolja . Jellemzői A középkorban Szlavievi-hegyek , a török hódoltság alatt Doszpati-hegyek néven ismerték . Területe km² , átlagos magasságaméter . Bulgária területének egyheted részét teszi ki . Főbb kőzetei a kristályos pala , a márvány és a gránit . Keleti részén mészkő , márga és homokkő , valamint vulkanikus eredetű riolit , tufa , tufit , törmelékkő található . Bolgár részét hagyományosan nyugati és keleti részre osztják , a kettő között lényeges különbségek vannak . A Nyugati-Rodope magasabb,méter feletti csúcsokkal , a legmagasabb a Goljam Perelik,méterrel . A Keleti-Rodope jóval alacsonyabb , a legmagasabb hegye azméteres Orlica , valamint a Kodzsaele a magaméteres magasságával , a többi hegy nem éri el az ezer métert . A Keleti-Rodopéban vasérc , krómérc , azbeszt , ólom- , cink- és rézérc található , a Nyugati-Rodopéban ólom- , cink- és rézérc . Éghajlata a magasabb részeken hegységi , alacsonyabb hőmérséklettel , több csapadékkal , hosszan megmaradó hótakaróval . Az alacsony keleti részein mediterrán jellegű az éghajlat , kevesebb csapadékkal , melegebb időjárással , azonban a kontinentális éghajlat hatása is érezhető a térségben . Növényvilágára a közép-európai fajok jellemzőek , nyugaton tűlevelű erdőkkel ( lucfenyő , erdeifenyő , jegenyefenyő ) , a szélein keleten lombhullató erdők ( bükk , tölgy ) ; a magasabban fekvő helyeken boróka , afölött havasi mezők találhatóak . A mediterrán éghajlatú részeken puszpángfélék , vörösboróka és más mediterrán fajok élnek . A vidék bővelkedik gyógyvizekben , hévizekben , karsztforrásokban . Sok folyójának vízenergiáját hasznosítják . Kulturális jelentősége A Római Birodalom idején ez a hegyvonulat képezte a határt Trákia és Makedónia között . A hegységben több ősi trák rommaradvány ( Tatul , Belantas , Perperikon ) , továbbá középkori erőd , templom található.ben a hegység keleti , bulgáriai részén , sziklából formált piramismaradványt fedeztek fel . Améter magas , öt lépcsős alkotás korban megelőzi az egyiptomi piramisokat . Görögországban a hegység nevét viseli a Kelet-Makedónia és Thrákia régióban található Rodópi prefektúra . Barlangok a hegységben Dobrosztan gyöngye-barlang , Gargina dupka ( Csóka-lyuk ) , Haramijszka dupka ( Haramia-lyuk ) , Hófehérke-barlang , Ivanova voda-barlang , Jagodinai-barlang , Jubileum-barlang , Lepenica-barlang , Manoilova dupka ( Manoilova-lyuk ) . Fordítás Jegyzetek Források Reader's Digest : Világjárók lexikona , Görögország hegyei , hegységei Bulgária hegyei , hegységei