Nova Sela (Kula Norinska)
Nova Sela falu Horvátországban, Dubrovnik-Neretva megyében. Közigazgatásilag Kula Norinskához tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 46, közúton 62 km-re délkeletre, Pločétól légvonalban 9, közúton 29 km-re északkeletre, községközpontjától 12 km-re északnyugatra, a Kula Norinskát az A1-es autópályával összekötő 62-es számú főút mentén, egy hullámos fennsíkon fekszik.

Története 
A település területén talált középkori sírkövek tanúsága szerint itt már a török uralmat megelőzően a 15. században éltek emberek. Szakemberek feltételezik, hogy a mai Nova Sela helyén állt a középkori Novi vára, mely a szomszédos Vratarhoz hasonlóan a Vlatković  család tulajdonában volt. Az is ismert, hogy a mai Szent Antal templom környékét régen is Kulinának (kula = torony) nevezték még azelőtt, hogy 1694 után Bebić szerdár felépítette ide a saját tornyát. Ebből is könnyen kikövetkeztethető, hogy a hely nevét egy másik, régebbi toronyvárról kaphatta. A Nova Sela név is már létezett 1687-ben még azelőtt, hogy Hercegovinából az új lakosság megérkezett volna megalapítva a mai települést.

A mai település a török uralom végével a 17. század végén, 1690 körül népesült be. A lakosság döntően azoktól a betelepülőktől származott, akik a moreai háború idején érkeztek ide Hercegovinából Mate Bebić szerdár vezetése alatt. A török uralom után a terület a Velencei Köztársaság része lett. A 17. század végén és a 18. század elején a plinai plébános nemcsak a plinai plébánia területét, hanem a Borovciig terjedő terület, így Nova Sela lelki szolgálatát is ellátta. 1720-ban Borovci önálló plébánia székhelye lett, melyhez Nova Sela, Rujnica, Desne és Vid települések is hozzá tartoztak. Az 1733-ban újraalapított borovci plébánia Borovci, Nova Sela, Desne és Rujnica településeket foglalta magában. 1760-ban Stjepan Blašković makarskai püspök Desnát és Rujnicát is elcsatolta, melyek önálló plébániát kaptak. Nova Sela egészen 1957-ig a borovci plébániához tartozott.

A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A településnek 1880-ban 320, 1910-ben 449 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1931-ben a falunak 471 lakosa volt. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A háború után a település a szocialista Jugoszláviához került. 1957-ben Nova Sela kivált a borovci plébániából és önálló plébánia lett. Megindult a lakosság elvándorlása, mely különösen az 1960-as és 1970-es években erősödött fel. 1991-től a független Horvát Köztársaság része. 1992-ig közigazgatásilag Metković községhez tartozott. 1993. január 1-jén megalakult Kula Norinska község, melynek Nova Sela is a része lett. A településnek 2011-ben már csak 36 lakosa volt.

Népesség 

(1857-ben és 1869-ben lakosságát Borovcihoz számították.)

Nevezetességei 
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a Kulinának nevezett településrészen áll. A templom egy régi kápolna helyén épült, melyet 1774-ben említenek egy esküvő alkalmával, melyet benne tartottak. A mai templomot 1830-ban építették, miután a kápolnát lebontották. A templom 15 méter hosszú, 6 méter széles, négyszögletes apszisa van. A kapuzat lunettájában Szent Antal domborműve látható karján a kis Jézussal. A homlokzat közepén hatágú rózsaablak található, míg az oromzaton épített nyitott harangtorony három harang számára készült. 1965-ben az új liturgikus előírások szerint a szentélyt átrendezték. Ekkor épült a régi oltár helyett a szembemiséző oltár. Mögé az apszis belső falára nagyméretű feszületet helyeztek. Szent Antal szobra a diadalív jobb oldalán látható. 1988-ban az épületet teljesen megújították. A templomot kőfallal övezett temető veszi körül.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja – Nova Sela 
A metkovići Szent Miklós plébánia honlapja – Nova Sela

További információk 
Kula Norinska község hivatalos oldala 

Dubrovnik-Neretva megye települései
Nova Sela falu Horvátországban , Dubrovnik-Neretva megyében . Közigazgatásilag Kula Norinskához tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , Pločétól légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra , a Kula Norinskát az A1-es autópályával összekötőes számú főút mentén , egy hullámos fennsíkon fekszik . Története A település területén talált középkori sírkövek tanúsága szerint itt már a török uralmat megelőzően a században éltek emberek . Szakemberek feltételezik , hogy a mai Nova Sela helyén állt a középkori Novi vára , mely a szomszédos Vratarhoz hasonlóan a Vlatković család tulajdonában volt . Az is ismert , hogy a mai Szent Antal templom környékét régen is Kulinának ( kula = torony ) nevezték még azelőtt , hogyután Bebić szerdár felépítette ide a saját tornyát . Ebből is könnyen kikövetkeztethető , hogy a hely nevét egy másik , régebbi toronyvárról kaphatta . A Nova Sela név is már létezettben még azelőtt , hogy Hercegovinából az új lakosság megérkezett volna megalapítva a mai települést . A mai település a török uralom végével a század végén, körül népesült be . A lakosság döntően azoktól a betelepülőktől származott , akik a moreai háború idején érkeztek ide Hercegovinából Mate Bebić szerdár vezetése alatt . A török uralom után a terület a Velencei Köztársaság része lett . A század végén és a század elején a plinai plébános nemcsak a plinai plébánia területét , hanem a Borovciig terjedő terület , így Nova Sela lelki szolgálatát is ellátta.ban Borovci önálló plébánia székhelye lett , melyhez Nova Sela , Rujnica , Desne és Vid települések is hozzá tartoztak . Azban újraalapított borovci plébánia Borovci , Nova Sela , Desne és Rujnica településeket foglalta magában.ban Stjepan Blašković makarskai püspök Desnát és Rujnicát is elcsatolta , melyek önálló plébániát kaptak . Nova Sela egészenig a borovci plébániához tartozott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A településnekbanbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett.ben a falunaklakosa volt . A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt . A háború után a település a szocialista Jugoszláviához került.ben Nova Sela kivált a borovci plébániából és önálló plébánia lett . Megindult a lakosság elvándorlása , mely különösen azas éses években erősödött fel.től a független Horvát Köztársaság része.ig közigazgatásilag Metković községhez tartozott. januárjén megalakult Kula Norinska község , melynek Nova Sela is a része lett . A településnekben már csaklakosa volt . Népesség ( 1857-ben ésben lakosságát Borovcihoz számították . ) Nevezetességei Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a Kulinának nevezett településrészen áll . A templom egy régi kápolna helyén épült , melyetben említenek egy esküvő alkalmával , melyet benne tartottak . A mai templomotban építették , miután a kápolnát lebontották . A templomméter hosszú,méter széles , négyszögletes apszisa van . A kapuzat lunettájában Szent Antal domborműve látható karján a kis Jézussal . A homlokzat közepén hatágú rózsaablak található , míg az oromzaton épített nyitott harangtorony három harang számára készült.ben az új liturgikus előírások szerint a szentélyt átrendezték . Ekkor épült a régi oltár helyett a szembemiséző oltár . Mögé az apszis belső falára nagyméretű feszületet helyeztek . Szent Antal szobra a diadalív jobb oldalán látható.ban az épületet teljesen megújították . A templomot kőfallal övezett temető veszi körül . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja – Nova Sela A metkovići Szent Miklós plébánia honlapja – Nova Sela További információk Kula Norinska község hivatalos oldala Dubrovnik-Neretva megye települései