Szent Lőrinc-öböl
A Szent Lőrinc-öböl (angolul Gulf of Saint Lawrence, franciául Golfe du Saint-Laurent) a Labrador-félsziget, Új-Fundland és a Nova Scotia-félsziget által határolt öböl — valójában peremtenger (MNL) — az Atlanti-óceán északnyugati részén. Ide ömlik a Nagy-tavak vizét levezető Szent Lőrinc-folyó.

Föld- és vízrajza 

Területe kb.  km², átlagos mélysége 148 m, térfogata mintegy  km³. Majdnem teljesen körülveszik a szárazföldek: északon Labrador-félsziget, keleten Új-Fundland, délen Új-Skócia és a Breton-foki-sziget, nyugaton pedig a Gaspésie-félsziget, Új-Brunswick és Quebec tartomány. Az Atlanti-óceánnal három szoros kötötte össze: 

a Belle-szigeti-szoros Labrador és Új-Fundland között (legkeskenyebb részén 15 km széles, legmélyebb részén 60 m), 
a Cabot-szoros Új-Fundland és a Breton-foki-sziget között (76 km széles, 480 m mély)
a Canso-szoros a Breton-foki-sziget és Új-Skócia között (1385 m széles és 60 m mély). 1955-ben egy töltést és rajta utat építettek a szoroson át, így itt a vízforgalom megszűnt.

Partvonalát és fenékdomborzatát döntően a pleisztocén időszaki erózió alakította ki; zömmel a Labrador-jégpajzs. Nagyobb szigetei:

 Anticosti,
 Prince Edward-sziget,
 Madelaine-szigetek,
 Breton-foki-sziget,
 Saint Pierre-sziget,
 Miquelon-Langlade.

A Madelaine-szigeteket elválasztó sekély csatornákból apály idején lehúzódik a víz; ilyenkor a szigetcsoport egyetlen szigetté egyesül (MNL).

Egész partvonala kanadai terület. Az ország öt tartománya osztozik rajta:
 Új-Brunswick,
 Nova Scotia,
 Prince Edward-sziget,
 Új-Fundland és Labrador, valamint
 Quebec.

Vizét főleg a Szent Lőrinc-folyó táplálja. Aljzatán ma is megtalálható a folyó jégkorszakbeli medre, az 1400 km hosszú Szent Lőrinc-sefvölgy (Laurentiai-csatorna). Ez akkor alakult ki, amikor a legutóbbi eljegesedés idején a tenger szintje 115–120 méterrel alacsonyabb volt, tehát a Szent Lőrinc-öböl nagy része szárazföld volt.

Ide ömlik még:
 a Miramichi-folyó,
 a Natashquan,
 a Romaine-folyó,
 a Restigouche-folyó,
 a Margaree-folyó, és
 a Humber-folyó is.

Partmenti részei:
 a Chaleur-öböl,
 a Fortune-öböl,
 a Miramichi-öböl,
 az új-fundlandi Szent György-öböl,
 az új-skóciai Szent György-öböl,
 a Bay of Islands és
 a Northumberland-szoros.

Egyéb jellemzői 

Vizének felszíni hőmérséklete nyáron +10°C körül van; télen 0°C alá süllyed. Zárt jellege miatt az árapály szintkülönbsége nem éri el a 2 m-t. Az alapvetően édesvízi utánpótlásnak köszönhetően a víz sótartalma csekély.

Gazdasági földrajza, közlekedése 

Kanada fő tengeri kijárata; rajta át halad az ország legfontosabb szállítási útvonala. Fő kikötői:
 Québec ,
 Dalhousie,

 Bathurst,

 Chatham,

 Charlottetown,

 Corner Brook,
 Sept-Îles (érckikötő),
 Port Cartier (érckikötő),
 Baie Comeau (gabonakikötő).
Vizeiben intenzív a halászat (tőkehal, hering).

A Breton-foki-szigetet közúti és vasúti híd is összeköti a szárazfölddel.

Érdekességek 

Az öblöt hivatalosan a francia Jacques Cartier fedezte fel 1534-ben. Partvidékét a helybeliek falu, település jelentésű kifejezése után „a kanadák országának” nevezte el; ebből kapta a nevét Kanada. Ekkoriban baszk halászok, bálnavadászok is rendszeresen látogatták Új-Fundlandot és az öblöt. Táborhelyeik maradványait több tucat helyen ásták ki a régészek.

A Breton-foki-sziget északkeleti csücskénél fekvő Szent Pál-szigetet „az öböl temetőjének” is nevezik, mert errefelé sok hajó futott zátonyra.
Partvidékén több nemzeti parkot hoztak létre.

Természetvédelmi terület a Gaspé-félszigettől keletre fekvő Bonaventure-sziget, a Madelaine-szigetekhez tartozó Brion-sziget és Rochers-aux-Oiseaux, ahol tömegense pihennek meg a vándormadarak.

Jegyzetek

Fordítás

Források 
St. Lawrence Global Observatory 
The Gulf of St. Lawrence - A Unique Ecosystem , Department of Fisheries and Oceans
Timing and position of late Wisconsinan ice-margins on the upper slope seaward of Laurentian Channel
 

Kanada vízrajza
Az Atlanti-óceán tengerei és öblei
A Szent Lőrinc-öböl ( angolul Gulf of Saint Lawrence , franciául Golfe du Saint-Laurent ) a Labrador-félsziget , Új-Fundland és a Nova Scotia-félsziget által határolt öböl — valójában peremtenger ( MNL ) — az Atlanti-óceán északnyugati részén . Ide ömlik a Nagy-tavak vizét levezető Szent Lőrinc-folyó . Föld- és vízrajza Területe kb. km² , átlagos mélységem , térfogata mintegy km³. Majdnem teljesen körülveszik a szárazföldek : északon Labrador-félsziget , keleten Új-Fundland , délen Új-Skócia és a Breton-foki-sziget , nyugaton pedig a Gaspésie-félsziget , Új-Brunswick és Quebec tartomány . Az Atlanti-óceánnal három szoros kötötte össze : a Belle-szigeti-szoros Labrador és Új-Fundland között ( legkeskenyebb részénkm széles , legmélyebb részénm ) , a Cabot-szoros Új-Fundland és a Breton-foki-sziget közöttkm széles,m mély ) a Canso-szoros a Breton-foki-sziget és Új-Skócia közöttm széles ésm mély) .ben egy töltést és rajta utat építettek a szoroson át , így itt a vízforgalom megszűnt . Partvonalát és fenékdomborzatát döntően a pleisztocén időszaki erózió alakította ki ; zömmel a Labrador-jégpajzs . Nagyobb szigetei : Anticosti , Prince Edward-sziget , Madelaine-szigetek , Breton-foki-sziget , Saint Pierre-sziget , Miquelon-Langlade . A Madelaine-szigeteket elválasztó sekély csatornákból apály idején lehúzódik a víz ; ilyenkor a szigetcsoport egyetlen szigetté egyesül ( MNL) . Egész partvonala kanadai terület . Az ország öt tartománya osztozik rajta : Új-Brunswick , Nova Scotia , Prince Edward-sziget , Új-Fundland és Labrador , valamint Quebec . Vizét főleg a Szent Lőrinc-folyó táplálja . Aljzatán ma is megtalálható a folyó jégkorszakbeli medre , azkm hosszú Szent Lőrinc-sefvölgy ( Laurentiai-csatorna ) . Ez akkor alakult ki , amikor a legutóbbi eljegesedés idején a tenger szintje120 méterrel alacsonyabb volt , tehát a Szent Lőrinc-öböl nagy része szárazföld volt . Ide ömlik még : a Miramichi-folyó , a Natashquan , a Romaine-folyó , a Restigouche-folyó , a Margaree-folyó , és a Humber-folyó is . Partmenti részei : a Chaleur-öböl , a Fortune-öböl , a Miramichi-öböl , az új-fundlandi Szent György-öböl , az új-skóciai Szent György-öböl , a Bay of Islands és a Northumberland-szoros . Egyéb jellemzői Vizének felszíni hőmérséklete nyáron +10°C körül van ; télenC alá süllyed . Zárt jellege miatt az árapály szintkülönbsége nem éri el am-t . Az alapvetően édesvízi utánpótlásnak köszönhetően a víz sótartalma csekély . Gazdasági földrajza , közlekedése Kanada fő tengeri kijárata ; rajta át halad az ország legfontosabb szállítási útvonala . Fő kikötői : Québec , Dalhousie, Bathurst , Chatham , Charlottetown , Corner Brook , Sept-Îles ( érckikötő ) , Port Cartier ( érckikötő ) , Baie Comeau ( gabonakikötő ) . Vizeiben intenzív a halászat ( tőkehal , hering ) . A Breton-foki-szigetet közúti és vasúti híd is összeköti a szárazfölddel . Érdekességek Az öblöt hivatalosan a francia Jacques Cartier fedezte felben . Partvidékét a helybeliek falu , település jelentésű kifejezése után „ a kanadák országának” nevezte el ; ebből kapta a nevét Kanada . Ekkoriban baszk halászok , bálnavadászok is rendszeresen látogatták Új-Fundlandot és az öblöt . Táborhelyeik maradványait több tucat helyen ásták ki a régészek . A Breton-foki-sziget északkeleti csücskénél fekvő Szent Pál-szigetet „ az öböl temetőjének” is nevezik , mert errefelé sok hajó futott zátonyra . Partvidékén több nemzeti parkot hoztak létre . Természetvédelmi terület a Gaspé-félszigettől keletre fekvő Bonaventure-sziget , a Madelaine-szigetekhez tartozó Brion-sziget és Rochers-aux-Oiseaux , ahol tömegense pihennek meg a vándormadarak . Jegyzetek Fordítás Források St . Lawrence Global Observatory The Gulf of St . Lawrence - A Unique Ecosystem , Department of Fisheries and Oceans Timing and position of late Wisconsinan ice-margins on the upper slope seaward of Laurentian Channel Kanada vízrajza Az Atlanti-óceán tengerei és öblei