Fischer Sándor (karmester)
Fischer Sándor (Budapest, 1900. február 6. – Budapest, 1995. március 8.) karmester, librettófordító, zeneszerző. Fischer Ádám és Fischer Iván édesapja, valamint Fischer Péter operatőr, fotóriporter (Kádár Flóra színésznő férje) és Fischer György zongoraművész-karmester nagybátyja.

Élete
Fischer Mór magánmérnök és Schwarz Erzsébet fia. A budapesti Zeneakadémián 1919 és 1922 között Siklós Albert és Weiner Leó tanítványa volt. A végzés után Hans Koesslernél képezte tovább magát 1925-ig. 

1929–1931 között a Vígszínház, 1935–1938 között a Belvárosi Színház karmestere és zenei vezetője volt. 1938-tól a második zsidótörvény  miatt csak az OMIKE Művészakció előadásain léphetett fel, bár közben többször behívták munkaszolgálatra. Zeneszerzője volt többek között Bálint Lajos Támár című színjátékának, Szép Ernő Verebek és Csergő Hugó Őszi szonáta című művének is. A felszabadulás után visszatért a Vígszínházba, majd 1949-től 1978-as nyugdíjazásáig a Magyar Rádió zenei dramaturgja volt.

Huszonöt operát, több oratóriumot és zenei szakkönyvet fordított.

Zeneszerzőként legjelentősebb műve egy zongoratrió, amit 1930-ban Drezdában mutattak be. Pau Casalsnak gordonkára írta át Mozart KV 447-es számú kürtversenyét.

Magyar Rádió 

 Kemény Egon – Gál György Sándor – Erdődy János: „Komáromi farsang” (1957) Daljáték 2 részben Csokonai Vitéz Mihály – Ilosfalvy Róbert, Zenthe Ferenc, Lilla – Házy Erzsébet, Korompai Vali, Deák Sándor, Gönczöl János, Berky Lili, Bilicsi Tivadar, Szabó Ernő, Hlatky László, Fekete Pál, Lehoczky Éva, Völcsey Rózsi, Gózón Gyula, Rózsahegyi Kálmán A Magyar Rádió Szimfonikus Zenekarát Lehel György vezényelte. Dramaturg: Fischer Sándor és Haán Endre. Zenei rendező: Ruitner Sándor. Rendező: László Endre.

Diszkográfia 

 Kemény Egon – Gál György Sándor – Erdődy János: „Komáromi farsang” daljáték, Breaston & Lynch Média, 2019

Díjai, elismerései 
 1953 – Szocialista kultúráért
 1975 – Munka Érdemrend, arany fokozat

Jegyzetek

Források
 Ki kicsoda a magyar zeneéletben? Szerk. Székely András. 2. kiad. Budapest, 1988. Zeneműkiadó. 
 Kik voltak Ők? Nemzetközi zsidó életrajzi lexikon. Műsorfüzet
Lévai Jenő: Írók, színészek, énekesek és zenészek regényes életútja a Goldmark-teremig. Budapest, 1943
 Szabolcsi Bence–Tóth Aladár: Zenei lexikon. Átd. új kiad. Főszerk.: Bartha Dénes. Budapest, 1965. Zeneműkiadó. I. köt.

További információk 
 Fischer Sándor  az OMIKE oldalán

Magyar karmesterek
Magyar zeneszerzők
Az OMIKE Művészakció résztvevői
1900-ban született személyek
1995-ben elhunyt személyek
Zsidó származású magyarok
Munkaszolgálatosok
A holokauszt túlélői
Budapesten született személyek
Fischer Sándor ( Budapest , február – Budapest , március ) karmester , librettófordító , zeneszerző . Fischer Ádám és Fischer Iván édesapja , valamint Fischer Péter operatőr , fotóriporter ( Kádár Flóra színésznő férje ) és Fischer György zongoraművész-karmester nagybátyja . Élete Fischer Mór magánmérnök és Schwarz Erzsébet fia . A budapesti Zeneakadémiánésközött Siklós Albert és Weiner Leó tanítványa volt . A végzés után Hans Koesslernél képezte tovább magátig . 1929–1931 között a Vígszínház, 1938 között a Belvárosi Színház karmestere és zenei vezetője volt.tól a második zsidótörvény miatt csak az OMIKE Művészakció előadásain léphetett fel , bár közben többször behívták munkaszolgálatra . Zeneszerzője volt többek között Bálint Lajos Támár című színjátékának , Szép Ernő Verebek és Csergő Hugó Őszi szonáta című művének is . A felszabadulás után visszatért a Vígszínházba , majdtőlas nyugdíjazásáig a Magyar Rádió zenei dramaturgja volt . Huszonöt operát , több oratóriumot és zenei szakkönyvet fordított . Zeneszerzőként legjelentősebb műve egy zongoratrió , amitban Drezdában mutattak be . Pau Casalsnak gordonkára írta át Mozart KVes számú kürtversenyét . Magyar Rádió Kemény Egon – Gál György Sándor – Erdődy János : „ Komáromi farsang”Daljátékrészben Csokonai Vitéz Mihály – Ilosfalvy Róbert , Zenthe Ferenc , Lilla – Házy Erzsébet , Korompai Vali , Deák Sándor , Gönczöl János , Berky Lili , Bilicsi Tivadar , Szabó Ernő , Hlatky László , Fekete Pál , Lehoczky Éva , Völcsey Rózsi , Gózón Gyula , Rózsahegyi Kálmán A Magyar Rádió Szimfonikus Zenekarát Lehel György vezényelte . Dramaturg : Fischer Sándor és Haán Endre . Zenei rendező : Ruitner Sándor . Rendező : László Endre . Diszkográfia Kemény Egon – Gál György Sándor – Erdődy János : „ Komáromi farsang” daljáték, Breaston & Lynch Média , Díjai , elismerései – Szocialista kultúráért – Munka Érdemrend , arany fokozat Jegyzetek Források Ki kicsoda a magyar zeneéletben ? Szerk . Székely András. kiad . Budapest , Zeneműkiadó . Kik voltak Ők ? Nemzetközi zsidó életrajzi lexikon . Műsorfüzet Lévai Jenő : Írók , színészek , énekesek és zenészek regényes életútja a Goldmark-teremig . Budapest , Szabolcsi Bence–Tóth Aladár : Zenei lexikon . Átd . új kiad . Főszerk . : Bartha Dénes . Budapest , Zeneműkiadó . I. köt . További információk Fischer Sándor az OMIKE oldalán Magyar karmesterek Magyar zeneszerzők Az OMIKE Művészakció résztvevői 1900-ban született személyek 1995-ben elhunyt személyek Zsidó származású magyarok Munkaszolgálatosok A holokauszt túlélői Budapesten született személyek