Alland
Alland osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 2631 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Alland a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-erdőben, a Schwechat folyó mentén. Legmagasabb pontja a 834 m-es Hohe Lindkogel. Területének 74,9%-a erdő, 19,6% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 10 települést és településrészt egyesít: Alland (1536 lakos 2022-ben), Glashütten (111), Groisbach (236), Holzschlag (57), Maria Raisenmarkt (160), Mayerling (265), Rohrbach (55), Schwechatbach (106), Untermeierhof (81) és Windhaag (24). 

A környező önkormányzatok: keletre Heiligenkreuz, délkeletre Baden bei Wien és Sooß, délre Bad Vöslau, délnyugatra Weissenbach an der Triesting, nyugatra Altenmarkt an der Triesting, északnyugatra Klausen-Leopoldsdorf, északkeletre Wienerwald.

Története
A 8. században már egy fatemplom állt Alland helyén. 1002-ben II. Henrik király I. Babenberg Henriknek adományozta a Triesting folyó körüli vidéket, beleértve a mai Allandot is. Templomát írásban először 1123-ban említik, de akkor a plébániához akkora terület tartozott, amelyen ma 11 egyházközség osztozik. 1133-ban III. Lipót őrgróf az allandi egyházközség területén alapította a heiligenkreuzi cisztercita kolostort. 1249-ben Allandban született a férfiágon kihalt Babenberg-ház női örökösének, Gertrúdnak és a badeni őrgrófnak a közös gyermeke, I. Frigyes (a ház amelyben született átépítve, de ma is áll). 1253-ban Gertrúd a heiligenkreuzi kolostornak adományozta a falut. 

1507-ben Gandolf von Kienberg zu Kottingbrunn szerezte meg a birtokot, amely ezután egészen 1848-ig a kottingbrunni uradalom alá tartozott. Bécs 1529-es és 1683-as ostromakor a törökök felprédálták a falut; ezt követően a Habsburg-birtokokról favágókkal, szénégetőkkel, parasztokkal telepítették újra Allandot. 1781-ben Mária Terézia és fia, II.József megbízta az allandi erdészet építőmesterét, Philipp Schluckert, hogy építsen egy 22 km-es falat a bécsi lainzi vadaskert kötré. A vállalkozás csődbe jutott, Schukler egész vagyonát elvesztette. 

1889-ben Rudolf trónörökös az Alland területén található mayerlingi vadászkastélyban lőtte agyon szeretőjét, Maria Vetserát és utána saját magát is. 

1928-ban Alland község Groß-Mayerlingre változtatta a nevét. 1940-ben a nemzetiszocialista kormányzat kiköltöztette a mayerlingi karmelita kolostor apácáit és az épületekben útépítő munkásokat helyeztek el, akik a Bécset elkerülő körgyűrűt építették. Később további munkatábort hoztak létre a községben, ahová főleg francia hadifoglyokat szállítottak. 1944 júliusában két amerikai Boeing B-17 bombázó zuhant Alland területére, miután német vadászgépekkel ütköztek. A húszfős legénységből csak hárman menekültek meg. A világháborús bombázások során 1945 februárjában találat érte a tüdőszanatóriumot és 13-an életüket vesztették. A második világháború végén, 1945 áprilisában a község súlyos harcok színterévé vált, központját szinte teljesen lerombolta a tüzérségi tűz. A szovjet megszállást követően atrocitásokra került sor, egy férfit fejbelőttek, mert meg akarta akadályozni egy nő megerőszakolását, illetve egy nő meghalt, miután 26-an megerőszakolták. 

1972-ben Alland és a szomszédos Raisenmarkt nagyközségben egyesült. 2002-ben az önkormányzatot mezővárosi rangra emelték.

Lakosság
Az allandi önkormányzat területén 2022 januárjában 2631 fő élt. A lakosságszám 1981 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 88%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,4% a régi (2004 előtti), 4,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 3,8% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,9% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 79,3%-a római katolikusnak, 4,2% evangélikusnak, 2% ortodoxnak, 3,9% mohamedánnak, 9,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 21 magyar élt a községben; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (89,5%) mellett a horvátok (2,3%) és a szerbek (2%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók
a volt mayerlingi vadászkastély, ma karmelita kolostor
a Szt. György és Szt. Margit-plébániatemplom
a Raisenmarkti Mária-plébániatemplom
Amstein várának romjai
az allandi cseppkőbarlang

Jegyzetek

Források 
A település honlapja 
30601 – Alland Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Alland osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Alland a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-erdőben , a Schwechat folyó mentén . Legmagasabb pontja am-es Hohe Lindkogel . Területének9%-a erdő,6 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülést és településrészt egyesít : Allandlakosben ) , Glashütten Groisbach Holzschlag Maria Raisenmarkt Mayerling Rohrbach Schwechatbach Untermeierhofés Windhaag A környező önkormányzatok : keletre Heiligenkreuz , délkeletre Baden bei Wien és Sooß , délre Bad Vöslau , délnyugatra Weissenbach an der Triesting , nyugatra Altenmarkt an der Triesting , északnyugatra Klausen-Leopoldsdorf , északkeletre Wienerwald . Története A században már egy fatemplom állt Alland helyén.ben II. Henrik király I. Babenberg Henriknek adományozta a Triesting folyó körüli vidéket , beleértve a mai Allandot is . Templomát írásban előszörban említik , de akkor a plébániához akkora terület tartozott , amelyen maegyházközség osztozik.ban III. Lipót őrgróf az allandi egyházközség területén alapította a heiligenkreuzi cisztercita kolostort.ben Allandban született a férfiágon kihalt Babenberg-ház női örökösének , Gertrúdnak és a badeni őrgrófnak a közös gyermeke , I. Frigyes ( a ház amelyben született átépítve , de ma is áll) .ban Gertrúd a heiligenkreuzi kolostornak adományozta a falut . 1507-ben Gandolf von Kienberg zu Kottingbrunn szerezte meg a birtokot , amely ezután egészenig a kottingbrunni uradalom alá tartozott . Bécses ésas ostromakor a törökök felprédálták a falut ; ezt követően a Habsburg-birtokokról favágókkal , szénégetőkkel , parasztokkal telepítették újra Allandot.ben Mária Terézia és fia , II.József megbízta az allandi erdészet építőmesterét , Philipp Schluckert , hogy építsen egykm-es falat a bécsi lainzi vadaskert kötré . A vállalkozás csődbe jutott , Schukler egész vagyonát elvesztette . 1889-ben Rudolf trónörökös az Alland területén található mayerlingi vadászkastélyban lőtte agyon szeretőjét , Maria Vetserát és utána saját magát is . 1928-ban Alland község Groß-Mayerlingre változtatta a nevét.ben a nemzetiszocialista kormányzat kiköltöztette a mayerlingi karmelita kolostor apácáit és az épületekben útépítő munkásokat helyeztek el , akik a Bécset elkerülő körgyűrűt építették . Később további munkatábort hoztak létre a községben , ahová főleg francia hadifoglyokat szállítottak.júliusában két amerikai Boeing B-17 bombázó zuhant Alland területére , miután német vadászgépekkel ütköztek . A húszfős legénységből csak hárman menekültek meg . A világháborús bombázások soránfebruárjában találat érte a tüdőszanatóriumot ésan életüket vesztették . A második világháború végén, áprilisában a község súlyos harcok színterévé vált , központját szinte teljesen lerombolta a tüzérségi tűz . A szovjet megszállást követően atrocitásokra került sor , egy férfit fejbelőttek , mert meg akarta akadályozni egy nő megerőszakolását , illetve egy nő meghalt , miutánan megerőszakolták . 1972-ben Alland és a szomszédos Raisenmarkt nagyközségben egyesült.ben az önkormányzatot mezővárosi rangra emelték . Lakosság Az allandi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül4 % a régielőtti ) ,9 % az új EU-tagállamokból érkezett.8 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,9 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok3%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak , ortodoxnak,9 % mohamedánnak,6 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek5 % ) mellett a horvátok3 % ) és a szerbek ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a volt mayerlingi vadászkastély , ma karmelita kolostor a Szt . György és Szt . Margit-plébániatemplom a Raisenmarkti Mária-plébániatemplom Amstein várának romjai az allandi cseppkőbarlang Jegyzetek Források A település honlapja 30601 – Alland Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései