Romanyiv
Romanyiv (ukránul: Романів, lengyelül: Romanów, 1933-2003 között Dzerzsinszk (Дзержинськ)) városi jellegű település Ukrajna északkeleti részén, a Zsitomiri területen, a Romanyivi járás székhelye.

Elnevezése 

A település első elnevezése Kolukovo (Колуково) volt, mely a város közelében fekvő egykori római településre utal. A Romanov (Romanyiv) nevet Dániel kijevi nagyfejedelem, galíciai (halicsi) és volhíniai herceg adta (1205 után) édesapja I. Roman novgorodi nagyfejedelem, galíciai és volhíniai herceg tiszteletére. A szovjet érában, 1933-ban, Dzerzsinszkre nevezték át, hogy ne emlékeztessen a régi uralkodó családokra, a Rurikidákra és Romanovokra. Csak 2003-ban kapta vissza korábbi nevét.

Fekvése 

Romanyiv Ukrajna északnyugati részén, a Zsitomiri területen található, a terület székhelyétől Zsitomirtől 60 km-re nyugatra. Egykor a Lengyelországhoz tartozó Volhínia régió része volt. A település a Szlucs folyó vízgyűjtő területén fekszik.

Története 

A terület ősidők óta lakott. Az ókorban római település állt a területen, majd a derevljan (szláv népcsoport) törzs lakta. Az első írásos említése XV. századból való, egy litván oklevélből, mely a Zsitomiri vár hűbérbirtokaként említi, feljegyezve a falu lakosait és az általuk fizetett adót. A várost hivatalosan 1471-ben alapították. 1505-ben adományozta Jagelló Sándor litván herceg Dmitro Olekszandrovics zsitomiri kormányzónak. A város története sokáig egybeforrt a lengyel eredetű Ilinszkih (Ilinszkij, Iliński) és Szteckih (Szteckij, Stecky) nemesi családokkal. 1817-ben magdeburgi jogokat kapott, mely által felszabadult a feudális hűbérúri függés alól.

Demográfia

Oktatás 

Romanyivi Gimnázium (Романівська гімназія)
Romanyivi Líceum (Романівський ліцей)
Romanyivi Művészeti Iskola
Gyermek-Ifjúsági Sportiskola (Дитячо-юнацька спортивна школа)

Kultúra 

Romanyivi Járási Helytörténeti Múzeum (Романівський Pайонний Краєзнавчий Mузей)
Romanyivi Üveggyár Múzeuma (Музей Cкловиробів)

Látnivalók 

Szobacsij Zub (Собачий Зуб) - botanikai rezervátum
Dovhij Brid (Довгий Брід) - zoológiai rezervátum

Ipar 

Romanyivi Üveggyár

Híres romanyiviek 

Mikola Mikolajovics Dejszan, ukrán politikus, a Zsitomiri Területi Államigazgatás vezetője
Ignacy Feliks Dobrzyński (1807-1867), lengyel zeneszerző
Józef August Iliński (1766-1844), lengyel-orosz katonatiszt, titkos tanácsos, kamarás
Sztanyiszlav Ingljatovszkij, ukrán szobrászművész
Igor Dmitrovics Lihovij, ukrán politikus, volt kulturális és turisztikai miniszter
Viktor Joszipovics Razvadovszkij (1959-), ukrán politikus
Borisz Ivanovics Taraszjuk (1949-), ukrán politikus, volt külügyminiszter

Hivatkozások

Fordítás

Források 

 

A Zsitomiri terület települései
Romanyiv ( ukránul : Романів , lengyelül : Romanów,között Dzerzsinszk ( Дзержинськ ) ) városi jellegű település Ukrajna északkeleti részén , a Zsitomiri területen , a Romanyivi járás székhelye . Elnevezése A település első elnevezése Kolukovo ( Колуково ) volt , mely a város közelében fekvő egykori római településre utal . A Romanov ( Romanyiv ) nevet Dániel kijevi nagyfejedelem , galíciai ( halicsi ) és volhíniai herceg adtaután ) édesapja I. Roman novgorodi nagyfejedelem , galíciai és volhíniai herceg tiszteletére . A szovjet érában, ban , Dzerzsinszkre nevezték át , hogy ne emlékeztessen a régi uralkodó családokra , a Rurikidákra és Romanovokra . Csakban kapta vissza korábbi nevét . Fekvése Romanyiv Ukrajna északnyugati részén , a Zsitomiri területen található , a terület székhelyétől Zsitomirtőlkm-re nyugatra . Egykor a Lengyelországhoz tartozó Volhínia régió része volt . A település a Szlucs folyó vízgyűjtő területén fekszik . Története A terület ősidők óta lakott . Az ókorban római település állt a területen , majd a derevljan ( szláv népcsoport ) törzs lakta . Az első írásos említése XV. századból való , egy litván oklevélből , mely a Zsitomiri vár hűbérbirtokaként említi , feljegyezve a falu lakosait és az általuk fizetett adót . A várost hivatalosanben alapították.ben adományozta Jagelló Sándor litván herceg Dmitro Olekszandrovics zsitomiri kormányzónak . A város története sokáig egybeforrt a lengyel eredetű Ilinszkih ( Ilinszkij , Iliński ) és Szteckih ( Szteckij , Stecky ) nemesi családokkal.ben magdeburgi jogokat kapott , mely által felszabadult a feudális hűbérúri függés alól . Demográfia Oktatás Romanyivi Gimnázium ( Романівська гімназія ) Romanyivi Líceum ( Романівський ліцей ) Romanyivi Művészeti Iskola Gyermek-Ifjúsági Sportiskola ( Дитячо-юнацька спортивна школа ) Kultúra Romanyivi Járási Helytörténeti Múzeum ( Романівський Pайонний Краєзнавчий Mузей ) Romanyivi Üveggyár Múzeuma ( Музей Cкловиробів ) Látnivalók Szobacsij Zub ( Собачий Зуб ) - botanikai rezervátum Dovhij Brid ( Довгий Брід ) - zoológiai rezervátum Ipar Romanyivi Üveggyár Híres romanyiviek Mikola Mikolajovics Dejszan , ukrán politikus , a Zsitomiri Területi Államigazgatás vezetője Ignacy Feliks Dobrzyński lengyel zeneszerző Józef August Iliński lengyel-orosz katonatiszt , titkos tanácsos , kamarás Sztanyiszlav Ingljatovszkij , ukrán szobrászművész Igor Dmitrovics Lihovij , ukrán politikus , volt kulturális és turisztikai miniszter Viktor Joszipovics Razvadovszkij ) , ukrán politikus Borisz Ivanovics Taraszjuk ) , ukrán politikus , volt külügyminiszter Hivatkozások Fordítás Források A Zsitomiri terület települései