Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer
A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található. A Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang összekapcsolásával jött létre a barlangrendszer. A Bükk-vidék második leghosszabb barlangja, a leghosszabb az István-lápai-barlang.

Bolhási-víznyelőbarlang

Leírás 

A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer egyik barlangja, előtte különálló barlang volt. A Nagy-fennsíkon, a jávorkúti műúttól délre, a műút mellett, a Bolhási-réten, 649 méter tengerszint feletti magasságban van a bejárata. Körülbelül 400 méter távolságra nyílik a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejáratától. A terméskőből épített bejárata egy fém ajtóval van lezárva.

Triász mészkőben jött létre, de egy körülbelül 250 méteres szakasza, a főág végén dolomitban keletkezett. A mélypontján, 125 méter mélységben, szűk repedések között szifonnal záródik. A főága cseppkőképződményekkel díszített, kanyarog és szinlős, valamint több kavicsszifon, agyagszifon és vízzel kitöltött szakasz tagolja. A főághoz oldalágak kapcsolódnak, amelyek a főágnál szűkebbek és hordalékkal nagyon fel vannak töltődve. Ugyanahhoz a föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik, amelyiknek a Jávor-kúti-víznyelőbarlang is a része. A megtekintéséhez engedély és technikai eszközök kellenek, valamint csak úgy megoldható, ha a bejáraton át mindig befolyó patak gátja el van zárva. Így a patakvíz mélybe kerülése 4–6 órára megszüntethető. A főágban található híg saras szifonkerülő járatok sokszor feltöltődnek vízzel és ellehetetlenítik a bejárást. Az aknarendszerében a lejutást létrák segítik. Ebben a barlangban sikerült lejutni a barlangkutatóknak először a Bükk-vidék területén a karsztvíz szintjéig.

Előfordul a barlang az irodalmában Bolhási-viznyelőbarlang (MKBT Meghívó 1977), Bolhási-viznyelő-barlang (Szikszai 1977), Bolhási-viznyelő barlang (Bertalan, Kordos, Országh 1976), Bolhási-víznyelő-barlang (Lénárt 1979) és Bolhás Sinkhole-cave (Kordos 1977) neveken is. 1982-ben volt először Bolhási-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

1953. május 9-én Borbély Sándor vezetésével a Magyar Hidrológiai Társaság Miskolci Csoport Zsombolykutató Munkabizottságának tagjai a Bolhási-víznyelő járhatóvá tételével tárták fel körülbelül 500 méter hosszúságban és ekkor lejutottak egészen a Patakos-ágig, amely körülbelül 70 méter mélységben van. A felfedezés után egy hónappal aggregátoros villanyvilágítást vezettek be. 1953-ban a Magyar Híradó- és Dokumentumfilmgyár helyszíni felvételeket készített. 1955 áprilisában a VITUKI fluoreszceinnel festette meg a vizét, de a megfestett víz előbukkanását sehol sem észlelték. Balázs Zoltán tanulmánya szerint (1960) a munkabizottság 73 méter mélységig tárta fel. A szakosztállyá alakult munkabizottság szintén 1955-ben újraépítette a barlanghoz vezető patak gátját.

Az 1955. évi Hidrológiai Közlönyben megjelent a barlang alaprajz térképe és hosszmetszet térképe. (A Magyarország barlangjai című könyv szerint a barlang a térkép alapján 520 m hosszú és 75,2 m mély.) Az 1962-ben megjelent, A barlangok világa című könyv szerint a barlang 400 m hosszú és 80 m mély. 1965. augusztus 5–7. között mutatták ki konyhasós víznyomjelzéssel, hogy a barlangban elfolyó víz összekeveredik a Jávor-kúti-víznyelőbarlang vizével és az összekeveredett víz a Garadna-forrásban jelent meg. A megjelölt víz a Sebes-forrásban nem volt kimutatható. A kísérlet bebizonyította, hogy a két barlang egy közös föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik.

1974-ben a Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport kezdte el kutatni és a nyári Aqua-expedíciókor felfedezte a Lengyel–Magyar Barátság-ágat, az új szakasz bejárása lengyel barlangkutatókkal együtt történt. Az Aqua-expedíciónak körülbelül 200 méternyi új járatot sikerült találnia. Az Aqua-expedíció után, de még 1974-ben fedezték fel a Gyöngy-termet, ahol 30–40 darab, barlangi gyöngyre bukkantak, amelyek ritkaságnak számítanak a bükk-vidéki barlangokban, ezek miatt a barlangi gyöngyök miatt kapta a terem a Gyöngy-terem nevet. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő, miskolci Bolhási-viznyelő barlang.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Miskolcon található barlang Bolhási-viznyelőbarlang néven. 1977-ben a csoport a barlangba befolyó patak régi gátját kijavította, megerősítette és a barlang bejáratától hat méterre új gátat készített és így fedezte fel főágának 30 m hosszú szifonkerülő járatát, valamint még körülbelül 510 m új barlangjáratot az Északi-ágban, a Lantos-ágat és a Mészáros-ágat. A csoport tagjai lezárták bejáratát. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Bükk hegységben fekvő, 520 m hosszú, 80 m mély Bolhás Sinkhole-cave 1975. december 31-én Magyarország 25. leghosszabb és 25. legmélyebb barlangja. A 24. legmélyebb barlang (Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang) szintén 80 m mély. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Bükk hegységben lévő, 80 m mély és 510 m hosszú Bolhási-viznyelőbarlang az ország 28. legmélyebb és 26. leghosszabb barlangja.

Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 27. leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én 510 m hosszú, 1976-ban és 1975-ben pedig kb. 520 m hosszú Bolhási-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint, 1977. december 31-én Magyarország 30. legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én 80 m mély, 1976-ban és 1975-ben pedig kb. 80 m mély Bolhási-víznyelőbarlang. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. Az 1977-ben megjelent Bükk útikalauz szerint a barlang több, mint egy kilométer hosszú. 1978-ban a barlang 1600 m hosszú és 125 m mély volt. 1978-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai sikeresen átúszták a végponti szifont. Szenthe István a szifon után egy 50 m-es új részt járt be, de a légteres járat még tovább folytatódott elmondása szerint. A Herman Ottó Barlangkutató Csoport újból lezárta a barlangot.

Az 1978. márciusi MKBT Meghívóban a Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte a tulajdonában lévő térkép alapján a barlang méretét. A közlemény szerint 1955-ben 520 méter hosszú és 75,2 méter mély volt. 1979 nyarán a Herman Ottó Barlangkutató Csoport szifonjait járhatóvá tette és 1200 méter új járatot feltérképezett, valamint befejeződött bejáratának új lezárása. Ebben az évben a barlang hossza 2800 méter és Magyarország ötödik, vagy hatodik leghosszabb barlangja. A csoport sikereiről a Magyar Televízió Miskolci Stúdiója, a Borsodi Rádió és napilapok is beszámoltak és a csoport is készített egy filmet a barlangról, valamint a tábori életről.

Az 1979-ben megjelent, Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy a Bolhási-réten, közvetlenül az út mellett van a Bolhási-víznyelő-barlang bejárata. Az állandó vízbefolyással rendelkező patakos barlang hossza 520 m, mélysége 85 m a legújabb, még fel nem mért részek nélkül. A Bükk hegység legszebb barlangjai közé helyezik szép termei és cseppkövei. Az állandó vízbefolyás következtében kizárólag nagy helyismerettel rendelkező vezető irányításával lehet bejárni (ha le van zárva a barlangba folyó patakban emelt gát vízáteresztő nyílása). A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 37-es számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése.

1980-ban a bejárati szakaszon egy 100 méteres összekötő járatra bukkantak, amely a Medveitatót és az Athén romjait köti össze és ekkor vált ismertté a 150 méter hosszú Kürtős-ág. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Bolhási-víznyelőbarlang az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5372/4. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1981-ben 500 méterrel nőtt a hossza a csoport tagjainak köszönhetően (Hernádi 1981). 1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Bolhási-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang járatainak formakincse, hidrológiai értéke és sok képződménye miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Bolhási-viznyelőbarlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. 1982-ben a Bükk harmadik leghosszabb és ötödik legmélyebb barlangja.

1983-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre benne. 1984-ben 130 méterre megközelítette a Bolhási-víznyelőbarlang a Jávor-kúti-víznyelőbarlangot. Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv szerint az 1970-es évek egyik jelentős hazai felfedezése volt az 1977-ben feltárt Lantos-ág és Mészáros-ág felfedezése. A könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Bolhási-víznyelőbarlang néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 11. leghosszabb barlangja az 5372/4 barlangkataszteri számú, kb. 2500 m hosszú Bolhási-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang 510 m hosszú. Hernádi B. 1987. évi írott közlése, hogy a barlang kb. 2500 m hosszú; felmérve pedig 1000 m ± 50 m. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 13. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5372/4 barlangkataszteri számú, kb. 125 m függőleges kiterjedésű Bolhási-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang 80 m mély.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Garadna-forrás vízrendszeréhez tartozó legnagyobb kiterjedésű barlang a Bolhási-víznyelőbarlang. A barlang elülső részeibe 1953-ban jutottak be a barlangkutatók. Az 1977–1979. évi új feltárások eredményeként a barlang hossza eléri a 2500 m-t. A barlang É felé haladó, majd Ny-ra kanyarodó főágát egy vízzel kitöltött szakasz, illetve agyag- és kavicsszifonok tagolják. A főághoz a bejárati aknasor alján és a végpont közelében oldalágak csatlakoznak, amelyek szűkebbek, hordalékkal nagyon feltöltöttek. A Bolhási-víznyelőbarlangtól Ny-ra, csak 400 m-re van a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejárata. A Jávor-kúti-víznyelőbarlang végpontja kb. 130 m-re közelíti meg a Bolhási-víznyelőbarlang végponti részét. A publikációban lévő 3. ábrán (Bükk hegység térkép) be van mutatva a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang földrajzi elhelyezkedése.

A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Bolhás Sinkhole-cave a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb, és egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A két felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő, 2500 m hosszú és 125 m mély Bolhási-víznyelőbarlang (Bolhás Sinkhole-cave) 1988-ban Magyarország 11. leghosszabb és 12. legmélyebb barlangja. (1977-ben a barlang 510 m hosszú és 80 m mély volt.)

1990-ben a Herman Ottó Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához és a végponti szifonban merülési kísérletet végzett, valamint elkezdte a létrák cseréjét az aknákban. 1992-től 1998-ig a BEAC Barlangkutató Csoport barlangtérképező munkát végzett benne. 1997-ig körülbelül három kilométernyi járatot mértek fel. 1997. december 28-án kötötték össze ember által járhatóan a Jávor-kúti-víznyelőbarlanggal a Herman Ottó Barlangkutató Csoport tagjai. A Bolhási-víznyelőbarlangban történt feltárás során sikerült átjutni a Jávor-kúti-víznyelőbarlangba. 1998-ban egy új, a denevérek közlekedését biztosító bejárati ajtó készült bejáratára.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című könyvben meg van említve, hogy a Herman Ottó Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb feltáró eredménye a Bolhási-víznyelőbarlang. Láner Olivér (Lánder Olivér) szócikkében meg van említve, hogy Láner Olivér részt vett a Bolhási-víznyelőbarlang feltárásában. A 2012–2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a turistáknak kiépített Bolhási-víznyelőbarlangot 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben senki sem látogatta meg overállos barlangtúrán. 2014-ben lett kialakítva legújabb bejárata. A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Bolhási-víznyelő (1953).

Látogatási statisztika 

A Bolhási-víznyelőbarlang látogatóinak száma évenként:

Jávor-kúti-víznyelőbarlang

Leírás 

A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer egyik barlangja, előtte különálló barlang volt. A Nagy-fennsíkon, a jávorkúti műúttól délre, a műút mellett, a jávorkúti turistaház közelében, 655 méter tengerszint feletti magasságban van a bejárata. Körülbelül 400 méter távolságra nyílik a Bolhási-víznyelőbarlang bejáratától.

Triász mészkőben jött létre. A bejárati aknasor lejtős, kisebb lépcsőkkel tagolt szakaszba, majd kis lejtésű, keskeny, aktív patakos folyosóba vezet. A főág 60 méter hosszú, egy elfolyó szifonnal záródik és a Bolhási-víznyelőbarlangba, a víz elfolyásának irányában öt rövid, vízzel kitöltött szifonon keresztül érkezik meg. A járatokban üstszerű oldott formák, vakkürtők, gömbfülkeszerű kupolák, meanderező szinlők és színes cseppkövek láthatók. Az aktív víznyelőbarlang ugyanahhoz a föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik, amelyiknek a Bolhási-víznyelőbarlang is része. A megtekintéséhez engedély és technikai eszközök kellenek. Az aknarendszerében a lejutást létrák segítik. A régi barlangkataszteri száma 5372-5 volt.

Előfordul a barlang az irodalmában Jávor-kuti-viznyelőbarlang (Kordos 1978), Jávorkuti-viznyelőbarlang (MKBT Meghívó 1977), Jávorkuti viznyelő barlang (Szenthe, Czakó 1976), Jávor-kúti-víznyelő (Neidenbach, Pusztay 2005), Jávorkúti-víznyelőbarlang (Lénárt 1979) és Jávor-kút Sinkhole-cave (Kordos 1977) neveken is. 1977-ben volt először Jávor-kúti-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

1953. június 20-án érték el bontással a Borbély Sándor vezette Magyar Hidrológiai Társaság Miskolci Csoport Zsombolykutató Munkabizottságának tagjai a Jávor-kúti-víznyelőben szálkőben lévő járatokat. Ekkor a körülbelül 20 méter mélyen nyíló Nagy-hasadék nevű akna tetejéig tudtak lehatolni. 1953 novemberében sikerült lejutniuk kötélhágcsó segítségével a 16 méter mély aknán. Ekkor küzdötték le a Rókafogó, ez egy időszakosan vízzel elzáródó szifon, a Homorító és a Fejenállós, ezek szűk helyek, nevű részeket és a Hold-terem után elérték a barlangi patakot. Az 1953-ban elkészült barlangtérképe alapján 917 méter hosszú és 112 méter mély volt. 1954 őszén mutatták ki a VITUKI szakemberei konyhasós víznyomjelzéssel, hogy a barlangban elfolyó víz összekeveredik a Bolhási-víznyelőbarlang vizével és az összekeveredett víz a Garadna-forrásban jelent meg. A kísérlet bebizonyította, hogy a két barlang egy közös föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik.

1955-ben a szakosztállyá alakult munkabizottság újraépítette a barlanghoz vezető patak gátját, járhatóvá tette az esőzések miatt eldugult járatokat és elkezdte a barlang felmérését. Balázs Zoltán tanulmánya szerint (1960) a munkabizottság több mint 100 méter mélységig és egy kilométer hosszban tárta fel. Az 1955. évi Hidrológiai Közlönyben megjelent tanulmány szerint az addig feltárt részek hosszúsága másfél kilométer és legmélyebb pontja a jávorkúti út padkájától körülbelül 115 méter mélységben van. 1967 nyarán a Bányász Barlangkutató Csoport tagjai egy új bejáratot nyitottak, mert a régi bejárat elzáródott és ezzel újra lehetővé tették a barlangba lejutást. Ekkor az iszappal ellepett szűkületeket kitisztították és a barlangi patak vizét felduzzasztó gátat újraemelték.

Ebben az évben egy kb. 80 m-es szakaszt fedeztek fel benne a barlangi patak elfolyó vizének útját követve. Ehhez a feltáráshoz el kellett terelniük a patakot. 1970 végén a 112 méteres mélységével Magyarország hetedik legmélyebb barlangja volt. 1974-ben a Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport kezdte el kutatni és a nyári Aqua-expedíciókor néhány méterrel növelte a barlang hosszát. 1976-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre benne. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő, miskolci Jávorkuti viznyelő barlang.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Miskolcon található barlang Jávorkuti-viznyelőbarlang néven. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Bükk hegységben fekvő, 1000 m hosszú, 115 m mély Jávor-kút Sinkhole-cave 1975. december 31-én Magyarország 16. leghosszabb és 11. legmélyebb barlangja. A 13. leghosszabb barlang (Vass Imre-barlang), a 14. leghosszabb barlang (Tapolcai-tavasbarlang), a 15. leghosszabb barlang (Fekete-barlang) és a 17. leghosszabb barlang (Borókás-tebri 4. sz. víznyelőbarlang) szintén 1000 m hosszú. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Bükk hegységben lévő, 112 m mély és kb. 907 m hosszú Jávor-kuti-viznyelőbarlang az ország 13. legmélyebb és 19. leghosszabb barlangja.

Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 20. leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én kb. 907 m hosszú, 1976-ban és 1975-ben pedig kb. 1000 m hosszú Jávor-kúti-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint, 1977. december 31-én Magyarország 14. legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én 112 m mély, 1976-ban és 1975-ben pedig kb. 115 m mély Jávor-kúti-víznyelőbarlang. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. Az 1978. márciusi MKBT Meghívóban a Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte a tulajdonában lévő barlangtérkép alapján a barlang méretét. A közlemény szerint 1953-ban 907 méter hosszú és 112 méter mély volt.

Az 1979-ben napvilágot látott, Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy Jávorkúton a forrás vize 700 m-es út után, az országút közelében, attól D-re tűnik el a Jávorkúti-víznyelőbarlangban. A mesterségesen feltárt barlang jellegét tekintve végig aktív. A barlang ÉNy-i vége a patakos, majdnem K–Ny-i irányú főághoz kapcsolódik. A főágból kb. 60 m-es rész lett felfedezve, mert lezárják mindkét irányban szifonok. Az 1953. évi felmérésen alapuló térképe szerint 917 m hosszú és 112 m mély. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 38-as számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Jávor-kúti-víznyelőbarlang az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5372/5. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Jávorkúti-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang járatainak formakincse, hidrológiai értéke és képződményeinek gazdagsága miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Jávorkuti-viznyelőbarlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. 1982-ben a Bükk holtversenyben 5. leghosszabb és 7. legmélyebb barlangja.

1983-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre. 1983-ban és 1984-ben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egy 130 méter hosszú járatszakaszt fedezett fel benne. Ekkor 130 méterre megközelítette a Jávor-kúti-víznyelőbarlang a Bolhási-víznyelőbarlangot. Ennek az új résznek a térképe 1984-ben készült el, amelyhez a barlangot Kiss János és Repei Róbert mérték fel. Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Jávor-kúti-víznyelőbarlang néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

1986-ban készült el a barlang teljes kutatástörténetét és morfológiáját is ismertető térképatlasz. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 25. leghosszabb barlangja az 5372/5 barlangkataszteri számú, 906 m hosszú Jávorkúti-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb. 907 m hosszú. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 28. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5372/5 barlangkataszteri számú, 94 m függőleges kiterjedésű Jávorkúti-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang 112 m mély.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Bolhási-víznyelőbarlangtól Ny-ra, csak 400 m-re van a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejárata. A (Bolhási-víznyelőbarlanghoz hasonlóan) 1953-ban feltárt Jávor-kúti-víznyelőbarlang végpontja kb. 130 m-re közelíti meg a Bolhási-víznyelőbarlang végponti részét. A 906 m hosszú, határozott tektonikus preformációt mutató Jávor-kúti-víznyelőbarlang egy hasadékjellegű járatrendszer. Aktív, patakos szakaszának mindkét végén gátolják a továbbkutatást az állandó vizű szifonok. A publikációban lévő 3. ábrán (Bükk hegység térkép) be van mutatva a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang földrajzi elhelyezkedése. Az összeállításba bekerült a Jávor-kúti-víznyelőbarlang Kárpát József által készített hosszmetszet térképe (4. ábra).

A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Jávor-kút Sinkhole-cave a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb, és egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A két felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő, 906 m hosszú és 94 m mély Jávor-kúti-víznyelőbarlang (Jávor-kút Sinkhole-cave) 1988-ban Magyarország 25. leghosszabb és 28. legmélyebb barlangja. (1977-ben a barlang 907 m hosszú és 112 m mély volt.)

1990-ben a Herman Ottó Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1990-ben történt egy súlyos baleset benne, egy barlangi túrázó 16 métert zuhant kifelé jövet, egy technikai hiba miatt. A sérült kutató mentése közel 11 órán keresztül tartott, folyamatosan záporozó vízben, nagyon nehéz körülmények között. 1997-ben a barlang bejárata biztonságosan ki lett építve. 1997. december 28-án kötötték össze ember által járhatóan a Bolhási-víznyelőbarlanggal a Herman Ottó Barlangkutató Csoport tagjai. A Bolhási-víznyelőbarlangban történt feltárás során sikerült átjutni a Jávor-kúti-víznyelőbarlangba. 1998 végén az ÚTTE Szabó József Barlangkutató Szakosztály egy kb. 415 m hosszú új részt tárt fel benne a Hold-teremből kiindulva. A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című könyvben lévő, Láner Olivérről (Lánder Olivér) szóló szócikkében meg van említve, hogy Láner Olivér részt vett a Jávor-kúti-víznyelőbarlang feltárásában. A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Jávor-kúti-víznyelő (1953).

Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer

Leírás 

Magyarország 12. leghosszabb, 18. legmélyebb és 17. legnagyobb függőleges kiterjedésű, a Bükk-vidék 2. leghosszabb, 8. legmélyebb és 8. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja. A függőleges kiterjedése 132 méter, a horizontális kiterjedése 600 méter. Három nagy részre osztható alaktanilag. Az első rész a bejáratok közelében lévő lépcsőzetes nyelőrendszer. Ez a rész a Bolhási-víznyelőbarlangban 650 méter hosszú, a Jávor-kúti-víznyelőbarlangban 500 méter hosszú. A második rész vízszintes kiterjedésű járatokból áll. A harmadik rész a Jávor-kúti-víznyelőbarlangban található aktív patakos főág. Sok helyen kialakultak cseppkőbekérgezések, cseppkőlefolyások és függőcseppkövek, de található a járataiban állócseppkő és heliktit is. A cseppkövek színvilágára a fehér, a narancs és a vöröses árnyalatok jellemzők. A barlangrendszer falain sok az oldott hullámkagyló és a karros felület. A simára csiszolt üstös formák a szifonjáratokra jellemzők.

A barlangrendszer bejáratai le vannak zárva és csak a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, kötéltechnikai eszközök használatával látogatható. Az átjárást a két barlang között állandó vizű szifonok gátolják. Ezeken csak szivattyúzással lehet átjutni. Ha esőzés várható, veszélyes a barlangrendszerben túrázni. A rendszer hosszának a növelésére többféle lehetőség van.

1998-ban volt először Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszernek nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

1991-ben a MÁFI Barlangkutató Csoportjának tagjai fluoreszceinnel festették meg a Diabáz-barlangban a barlangi patak vizét és kimutatták annak összefüggését a Garadna-forrással. Ezzel megállapítható lett, hogy Bánkút, Jávorkút és a Bolhás alatt minimum 15 kilométer hosszú, valószínűleg összefüggő barlangrendszer húzódik. 1997-ben kötötték össze a Bolhási-víznyelőbarlangot és a Jávor-kúti-víznyelőbarlangot, így alakult ki a Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer. Mivel a Bolhási-víznyelőbarlang hosszabb volt a Jávor-kúti-víznyelőbarlangnál, a Bolhási-víznyelőbarlang neve került előre a barlangrendszer nevében és a Bolhási-víznyelőbarlang barlangkataszteri száma lett a barlangrendszer barlangkataszteri száma.

1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bükk hegységben található Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban megjelent Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható, hogy hosszúsága 5100 m, függőleges kiterjedése 130 m és vízszintes kiterjedése 600 m. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5372-4 barlangkataszteri számú Bolhási–Jávorkúti barlangrendszer Magyarország 6. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 5100 m hosszú barlang 1977-ben 510 m és 1987-ben kb. 2500 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5372-4 barlangkataszteri számú Bolhási–Jávorkúti barlangrendszer Magyarország 13. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben kb. 130 m mély barlang 1977-ben 80 m és 1987-ben kb. 125 m mély volt.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer fokozottan védett barlang.

A 2005-ben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangrendszernek. A könyv szerint a Bükk hegység Nagy-fennsíkján helyezkedik el a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang közötti átjáró megteremtésével kialakított, fokozottan védett Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer. Mindkét barlangba 1953-ban jutottak be Borbély Sándor által vezetve a Magyar Hidrológiai Társaság Zsombolykutató Munkabizottságának barlangkutatói. A két barlang 5100 m hosszú és 130 m függőleges kiterjedésű. Mérete a majdnem folyamatosan végzett feltáró kutatás eredménye. A két barlang triász mészkőben jött létre. Nagyon összetett szerkezetűek. A kapcsolatot közöttük 1997. decemberben sikerült bizonyítani a Bolhási-víznyelőbarlangban a Jávor-kúti-víznyelő felé húzódó szifon vizének leszívásával és a végponti sóderszifon átbontásával. Már 1954-ben ki lett mutatva víznyomjelzéssel, hogy a két barlang mélyben egyesült vize a Garadna-forrásban bukkan elő.

A Bolhási-víznyelőbarlangnak a Létrás-tető és Jávorkút között található Bolhási-réten, 648 m tszf. magasságban van a bejárata. A mindig csordogáló Bolhási-patakot követve bontották ki a bejáratát. 125 m mélységben a barlang a dolomitos kőzetet harántoló szűk repedések között, szifonnal zárul be. A cseppkőképződményekkel díszített, meanderező, szinlőkkel tagolt főágat több kavics- és agyagszifon, illetve vízzel kitöltött rész tagolja. A főághoz szűkebb, hordalékkal nagyon feltöltött oldalágak csatlakoznak.

A Jávor-kúti-víznyelőbarlangnak a jávorkúti turistaház közelében, a Bolhási-víznyelőbarlang bejáratától kb. 400 m-re, az út mellett közvetlenül, 655 m tszf. magasságban van a bejárata. Bontással lett feltárva az aktív víznyelőbarlang. A bejárati aknasor lejtős, kisebb lépcsőkkel tagolt szakaszba, majd enyhén lejtő, keskeny, aktív, patakos folyosóba vezet. A 60 m hosszú főág, amely szifonnal záródik, a víz elfolyásának irányában bevezet a Bolhási-víznyelőbarlangba 5 rövid, vízzel kitöltött szifonon át. A barlangot üstszerű oldott formák, vakkürtők, gömbfülkeszerű kupolák, meanderező szinlők és színes cseppkövek ékesítik.

Csak engedéllyel tekinthetők meg a lezárt, 1982 óta külön-külön fokozottan védetté vált barlangok. Technikai eszközök használata kell látogatásukhoz. A bejárati patakok vízhozamának gyors és nagy növekedése, a Bolhási-víznyelőbarlang szifonkerülő járatainak víz alá kerülése nagyon veszélyes, ezért változékony időjáráskor kerülni kell a barlangjárást. Állandó vizű szifonok gátolják a két barlang közötti átjárást. A BEAC Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb eredménye a Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer összekötése. Gyenge Lajos szócikkében meg van említve, hogy Gyenge Lajos részt vett a jelenleg már egy barlangrendszert képező, de akkor még különálló két barlang, a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang felfedezésében.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Balázs Zoltán: A Miskolc környéki barlangok feltárásának történeti vázlata. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. március. 83. old.
 Barátosi József: Földalatti üregek indexelése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1961. április. 13. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 15. old.
 Borbély Sándor: Barlang- és zsombolykutatás a Bükkben. Hidrológiai Közlöny, 1955. (35. évf.) 9–10. sz. 357., 360–361. old.
 Buczkó Emmi: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt- és Barlangkutató, 1961. 2. félév. 93. old.
 Cz. L. (Czakó László): Az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub... MKBT Meghívó, 1978. november–december. 10. old.
 Czakó László – Szentesi Péter: MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztálya. MKBT Beszámoló, 1983. 132. old.
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 67. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Dénes György: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 26. old.
 Dénes György: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1970 végén. Karszt és Barlang, 1970. 2. félév. 103. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Elekes Balázs – Szabó Zoltán: Téli kutatótábor a Bükkben. MKBT Tájékoztató, 1998. március–április. 10–11., 15., 16. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 599. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 11., 13. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Halmos Ildikó: Távlatok a föld alatt. Észak-Magyarország, 1998. (54. évf.) január 19. (15. sz.)
 Hegedűs András: Új feltárás a Jávor-kúti-víznyelőbarlangban. MKBT Tájékoztató, 1999. március–április. 12–13. old.
 Hegedűs András: A bolhási Jávorkúti-víznyelőbarlang új részeinek feltáró kutatása és dokumentálása. Karsztfejlődés, 2004. (9. köt.) 359–369. old.
 Hernádi Béla: A Herman Ottó Barlangkutató Szakcsoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 109. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 65., 299., 309. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 122., 123. old. (A 123. oldalon nem említi a barlangrendszer nevét, vagy a barlangrendszer barlangjainak a neveit.)
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 43., 192–193. old.
 Juhász András: A Létrástetői barlang. Karszt és Barlang, 1962. 2. félév. 45. old.
 Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1990. 2. félév. 172. old.
 Juhász Márton – Nyerges Attila – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1997. 1–2. félév. 84. old.
 Kárpátiné Radó Denise: Jelentés az 1957. évi barlangkutató ankétról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1957. július–december. 5. old.
 Kessler Hubert: Karsztvidékek lefolyására és beszivárgására vonatkozó újabb vizsgálatok. Beszámoló a VITUKI 1956. évi munkájáról. 1957. 139–145. old.
 Kessler Hubert: A barlangkutatás módszerei és az eredmények tudományos felhasználása. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. december. 541. old.
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 49., 51., 52. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 65., 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 17., 18., 22. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 21., 25., 36., 87., 155–158., 276., 284., 286. old.
 Kuchta Gyula: Ismerjük meg a barlangokat. Miskolc, 1958.
 Kuchta Gyula: A jávorkúti víznyelőbarlang felfedezése. Borsodi Szemle, 1958. (2. évf.) 2. sz. 47–50. old.
 Láng Sándor: A Bükk geomorfológiai vázlata. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 85. old.
 Lénárt László: A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az 1975. évi nyári táborban elért eredményekről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 66. old.
 Lénárt László: Hidrogeológiai kirándulások a Bükkben. Tankönyvkiadó, Budapest, 1977. 224., 225. old.
 Lénárt László összeáll.: A „Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig. Miskolc, 1977. 6., 7., 9., 42., 47., 54., 56., 58., 74. old.
 Lénárt László: A Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte... MKBT Meghívó, 1978. március. 10. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 25. oldal és a térképmelléklet
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27. old.
 Lénárt László: A Marcel Loubens Barlangkutató Csoport... MKBT Műsorfüzet, 1984. május–június. 13. old.
 Lénárt László: Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület. MKBT Beszámoló, 1984. 104–106. old.
 Majoros Zsuzsanna – Lénárt László és a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület: Láner Olivér (1927–1985). Karszt és Barlang, 1985. 1–2. félév. 76. old.
 Maucha László: A magyar barlangkutatók második országos ankétja. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1956. július–december. 4. old.
 Mészáros Károly: MKBT Észak-magyarországi Területi Osztály 1974. május 1-től szeptember 31-ig végzett tevékenysége. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1974. 3–4. füz. 60. old.
 Mészáros Károly: Jelentés az Aqua-expedíció 1974. évi tevékenységéről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1974. 5–6. füz. 35–36., 38. old.
 Mészáros Károly: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport 1974. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1975 első félév. 60., 62., 68. old.
 Mészáros Károly: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport 1975. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 121. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 42., 62–63., 173., 195., 218., 272., 303. old.
 Nyerges Attila: Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 111–116. old. 
 Örvös János szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport Kiadó, 1962. 39. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Radó Denise: A Magyar Hidrológiai Társaság Karszthidrológiai és Barlangkutató Bizottságának 1956. I. 12-én tartott választmányi ülésén a munkaterületek végleges bejelentése és koordinálása az alábbiak szerint történt: Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1956. március–június. 32. old.
 Schréter Zoltán: Die geologischen verhältnisse des Bükk-Gebirges. Karszt- és Barlangkutatás, 1959. (1. évf.) 35. old.
 Szabó József: Adatok a Garadna-forrás vízgyűjtő területének vizsgálatához. Karszt és Barlang, 1981. 1–2. félév. 9–12. old.
 Szatmári Ilona: A földalatti vizek nyomában. Szabad Nép, 1954.
 Székely Kinga: Társulati kitüntetések. Karszt és Barlang, 1980. 2. félév. 116. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 177., 179. old.
 Szenthe István – Czakó László: Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának 1974. október 1-től 1975. december 31-ig végzett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 284. old.
 Szenthe István: Jelentés a Debreceni MHSZ Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Csoportjának 1978. évi működéséről. MKBT Beszámoló, 1978. 164. old.
 Szervezők: 58. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2014. május–június. 3. old.
 Szikszai Tibor: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport 1977. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1977. 158–164. old.
 Szikszai Tibor: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport 1979. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1979. 137., 137–138., 145–146. old.
 Sz. T. (Szikszai Tibor): A Herman Ottó Barlangkutató Csoport... MKBT Meghívó, 1977. december. 8. old.
 Sz. T. (Szikszai Tibor): A Herman Ottó Barlangkutató Csoport... MKBT Meghívó, 1978. március. 7. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 52., 54., 55. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 20., 21., 22., 29., 30. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 54., 54–55., 56. old.
 Tóth József: Szpeleokartográfia egységesítésének problémái. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. szeptember–október. 405. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Várszegi Sándor: A miskolci barlangkutatás múltja és jelene. Karszt és Barlang, 1974. 1. félév. 3. old.
 V. J.: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport... MKBT Meghívó, 1978. október. 12. old.
 –: A hazai karszthidrológiai és barlangkutató csoportok beszámolója 1955. évben végzett eddigi kutatásaikról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1956. január–február. Függelék, 2. old.
 –: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1962. 2. félév. 83. old.
 –: Jávorkút. Mount Everest, 2003. szeptember. 17. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 21. old.
 –: Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával... MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 8. old.
 –: Az Újpalota SE Barlangkutató Szakosztályának 1980. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1980. 199., 199–200. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 17. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2008. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2009. 1–2. félév. 60. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2009. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2010. 1–2. félév. 98. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2010–11. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2011. 1–2. félév. 76. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2012–14. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2012–2014. 126. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2015–16. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2015–2016. 67. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2017–18. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2017–2018. 76. old.

További irodalom 

 Czenthe Huba: A Bükk-hegység barlangjai. Kézirat (szakdolgozat) a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon (Budapesten), Eger, 1965. 68., 68/a., 69. old.
 Erdey Gyula: Bükk portyavezető. Budapest, Sport, 1954.
 Erdey Gyula: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1956.
 Frisnyák Sándor: A Bükkfennsík kialakulása és mai felszíne. Borsodi Földrajzi Évkönyv, 1958. (1. köt.) 14–19. old.
 Hazslinszky Tamás: A Bükki Nemzeti Park karsztjelenségei. Föld és Ég, 1978. (13.) 5. sz. 142–146. old.
 Hevesi Attila: Barlangkutatás a Bükk hegységben. Föld és Ég, 1968. (3.) 2. sz. 51–52. old.
 Kárpát József: Barlangtérképezési ismeretek. (MKBT kutatásvezetői tanfolyam tananyaga.) 1983. Kézirat a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban.
 Kárpát József: Jávorkúti-víznyelőbarlang. Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat, Budapest, 1986. (Magyarország barlangtérképei 6.)
 Kraus Sándor: Barlangföldtan. I. Budapest, 1984.
 Kuchta Gyula: Néhány bükki zsomboly és víznyelőbarlang. Borsodi Földrajzi Évkönyv, 1958. (1.) 19–20. old.

Jegyzetek

További információk 

 Bolhási–Jávorkúti-víznyelőbarlang
 Jávor-kúti-víznyelőbarlang
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található . A Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang összekapcsolásával jött létre a barlangrendszer . A Bükk-vidék második leghosszabb barlangja , a leghosszabb az István-lápai-barlang . Bolhási-víznyelőbarlang Leírás A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer egyik barlangja , előtte különálló barlang volt . A Nagy-fennsíkon , a jávorkúti műúttól délre , a műút mellett , a Bolhási-réten,méter tengerszint feletti magasságban van a bejárata . Körülbelülméter távolságra nyílik a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejáratától . A terméskőből épített bejárata egy fém ajtóval van lezárva . Triász mészkőben jött létre , de egy körülbelülméteres szakasza , a főág végén dolomitban keletkezett . A mélypontján,méter mélységben , szűk repedések között szifonnal záródik . A főága cseppkőképződményekkel díszített , kanyarog és szinlős , valamint több kavicsszifon , agyagszifon és vízzel kitöltött szakasz tagolja . A főághoz oldalágak kapcsolódnak , amelyek a főágnál szűkebbek és hordalékkal nagyon fel vannak töltődve . Ugyanahhoz a föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik , amelyiknek a Jávor-kúti-víznyelőbarlang is a része . A megtekintéséhez engedély és technikai eszközök kellenek , valamint csak úgy megoldható , ha a bejáraton át mindig befolyó patak gátja el van zárva . Így a patakvíz mélybe kerülése6 órára megszüntethető . A főágban található híg saras szifonkerülő járatok sokszor feltöltődnek vízzel és ellehetetlenítik a bejárást . Az aknarendszerében a lejutást létrák segítik . Ebben a barlangban sikerült lejutni a barlangkutatóknak először a Bükk-vidék területén a karsztvíz szintjéig . Előfordul a barlang az irodalmában Bolhási-viznyelőbarlang ( MKBT Meghívó Bolhási-viznyelő-barlang ( Szikszai Bolhási-viznyelő barlang ( Bertalan , Kordos , Országh Bolhási-víznyelő-barlang ( Lénártés Bolhás Sinkhole-cave ( Kordosneveken is.ben volt először Bolhási-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet 1953. májusén Borbély Sándor vezetésével a Magyar Hidrológiai Társaság Miskolci Csoport Zsombolykutató Munkabizottságának tagjai a Bolhási-víznyelő járhatóvá tételével tárták fel körülbelülméter hosszúságban és ekkor lejutottak egészen a Patakos-ágig , amely körülbelülméter mélységben van . A felfedezés után egy hónappal aggregátoros villanyvilágítást vezettek be.ban a Magyar Híradó- és Dokumentumfilmgyár helyszíni felvételeket készített.áprilisában a VITUKI fluoreszceinnel festette meg a vizét , de a megfestett víz előbukkanását sehol sem észlelték . Balázs Zoltán tanulmánya szerinta munkabizottságméter mélységig tárta fel . A szakosztállyá alakult munkabizottság szinténben újraépítette a barlanghoz vezető patak gátját . Az évi Hidrológiai Közlönyben megjelent a barlang alaprajz térképe és hosszmetszet térképe . ( A Magyarország barlangjai című könyv szerint a barlang a térkép alapjánm hosszú és2 m mély . ) Azben megjelent , A barlangok világa című könyv szerint a barlangm hosszú ésm mély. augusztus7. között mutatták ki konyhasós víznyomjelzéssel , hogy a barlangban elfolyó víz összekeveredik a Jávor-kúti-víznyelőbarlang vizével és az összekeveredett víz a Garadna-forrásban jelent meg . A megjelölt víz a Sebes-forrásban nem volt kimutatható . A kísérlet bebizonyította , hogy a két barlang egy közös föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik . 1974-ben a Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport kezdte el kutatni és a nyári Aqua-expedíciókor felfedezte a Lengyel–Magyar Barátság-ágat , az új szakasz bejárása lengyel barlangkutatókkal együtt történt . Az Aqua-expedíciónak körülbelülméternyi új járatot sikerült találnia . Az Aqua-expedíció után , de mégben fedezték fel a Gyöngy-termet , ahol40 darab , barlangi gyöngyre bukkantak , amelyek ritkaságnak számítanak a bükk-vidéki barlangokban , ezek miatt a barlangi gyöngyök miatt kapta a terem a Gyöngy-terem nevet.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő , miskolci Bolhási-viznyelő barlang . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Miskolcon található barlang Bolhási-viznyelőbarlang néven.ben a csoport a barlangba befolyó patak régi gátját kijavította , megerősítette és a barlang bejáratától hat méterre új gátat készített és így fedezte fel főágánakm hosszú szifonkerülő járatát , valamint még körülbelülm új barlangjáratot az Északi-ágban , a Lantos-ágat és a Mészáros-ágat . A csoport tagjai lezárták bejáratát . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Bükk hegységben fekvő,m hosszú,m mély Bolhás Sinkhole-cave decemberén Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja . A legmélyebb barlang ( Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang ) szinténm mély . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Bükk hegységben lévő,m mély ésm hosszú Bolhási-viznyelőbarlang az ország legmélyebb és leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberénm hosszú, ban ésben pedig kb.m hosszú Bolhási-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberénm mély, ban ésben pedig kb.m mély Bolhási-víznyelőbarlang . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Azben megjelent Bükk útikalauz szerint a barlang több , mint egy kilométer hosszú.ban a barlangm hosszú ésm mély volt.ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai sikeresen átúszták a végponti szifont . Szenthe István a szifon után egym-es új részt járt be , de a légteres járat még tovább folytatódott elmondása szerint . A Herman Ottó Barlangkutató Csoport újból lezárta a barlangot . Az márciusi MKBT Meghívóban a Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte a tulajdonában lévő térkép alapján a barlang méretét . A közlemény szerintbenméter hosszú és2 méter mély volt.nyar án a Herman Ottó Barlangkutató Csoport szifonjait járhatóvá tette ésméter új járatot feltérképezett , valamint befejeződött bejáratának új lezárása . Ebben az évben a barlang hosszaméter és Magyarország ötödik , vagy hatodik leghosszabb barlangja . A csoport sikereiről a Magyar Televízió Miskolci Stúdiója , a Borsodi Rádió és napilapok is beszámoltak és a csoport is készített egy filmet a barlangról , valamint a tábori életről . Azben megjelent , Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy a Bolhási-réten , közvetlenül az út mellett van a Bolhási-víznyelő-barlang bejárata . Az állandó vízbefolyással rendelkező patakos barlang hosszam , mélységem a legújabb , még fel nem mért részek nélkül . A Bükk hegység legszebb barlangjai közé helyezik szép termei és cseppkövei . Az állandó vízbefolyás következtében kizárólag nagy helyismerettel rendelkező vezető irányításával lehet bejárni ( ha le van zárva a barlangba folyó patakban emelt gát vízáteresztő nyílása ) . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aes számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . 1980-ban a bejárati szakaszon egyméteres összekötő járatra bukkantak , amely a Medveitatót és az Athén romjait köti össze és ekkor vált ismertté améter hosszú Kürtős-ág . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Bolhási-víznyelőbarlang azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak4. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1981-benméterrel nőtt a hossza a csoport tagjainak köszönhetően ( Hernádi júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Bolhási-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang járatainak formakincse , hidrológiai értéke és sok képződménye miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Bolhási-viznyelőbarlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve.ben a Bükk harmadik leghosszabb és ötödik legmélyebb barlangja . 1983-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre benne.benm éterre megközelítette a Bolhási-víznyelőbarlang a Jávor-kúti-víznyelőbarlangot . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv szerint azes évek egyik jelentős hazai felfedezése volt azben feltárt Lantos-ág és Mészáros-ág felfedezése . A könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Bolhási-víznyelőbarlang néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja az4 barlangkataszteri számú , kb.m hosszú Bolhási-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlangm hosszú . Hernádi B. évi írott közlése , hogy a barlang kb.m hosszú ; felmérve pedigm ±m . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az4 barlangkataszteri számú , kb.m függőleges kiterjedésű Bolhási-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlangm mély . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Garadna-forrás vízrendszeréhez tartozó legnagyobb kiterjedésű barlang a Bolhási-víznyelőbarlang . A barlang elülső részeibeban jutottak be a barlangkutatók . Az1979. évi új feltárások eredményeként a barlang hossza eléri am-t . A barlang É felé haladó , majd Ny-ra kanyarodó főágát egy vízzel kitöltött szakasz , illetve agyag- és kavicsszifonok tagolják . A főághoz a bejárati aknasor alján és a végpont közelében oldalágak csatlakoznak , amelyek szűkebbek , hordalékkal nagyon feltöltöttek . A Bolhási-víznyelőbarlangtól Ny-ra , csakm-re van a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejárata . A Jávor-kúti-víznyelőbarlang végpontja kb.m-re közelíti meg a Bolhási-víznyelőbarlang végponti részét . A publikációban lévő ábrán ( Bükk hegység térkép ) be van mutatva a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Bolhás Sinkhole-cave a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb , és egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A két felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő,m hosszú ésm mély Bolhási-víznyelőbarlang ( Bolhás Sinkhole-cave) ban Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja.ben a barlangm hosszú ésm mély volt . ) 1990-ben a Herman Ottó Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához és a végponti szifonban merülési kísérletet végzett , valamint elkezdte a létrák cseréjét az aknákban.tőlig a BEAC Barlangkutató Csoport barlangtérképező munkát végzett benne.ig körülbelül három kilométernyi járatot mértek fel. decemberán kötötték össze ember által járhatóan a Jávor-kúti-víznyelőbarlanggal a Herman Ottó Barlangkutató Csoport tagjai . A Bolhási-víznyelőbarlangban történt feltárás során sikerült átjutni a Jávor-kúti-víznyelőbarlangba.ban egy új , a denevérek közlekedését biztosító bejárati ajtó készült bejáratára . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című könyvben meg van említve , hogy a Herman Ottó Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb feltáró eredménye a Bolhási-víznyelőbarlang . Láner Olivér ( Lánder Olivér ) szócikkében meg van említve , hogy Láner Olivér részt vett a Bolhási-víznyelőbarlang feltárásában . A2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a turistáknak kiépített Bolhási-víznyelőbarlangotben, ban ésben senki sem látogatta meg overállos barlangtúrán.ben lett kialakítva legújabb bejárata . A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Bolhási-víznyelő Látogatási statisztika A Bolhási-víznyelőbarlang látogatóinak száma évenként : Jávor-kúti-víznyelőbarlang Leírás A Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer egyik barlangja , előtte különálló barlang volt . A Nagy-fennsíkon , a jávorkúti műúttól délre , a műút mellett , a jávorkúti turistaház közelében,méter tengerszint feletti magasságban van a bejárata . Körülbelülméter távolságra nyílik a Bolhási-víznyelőbarlang bejáratától . Triász mészkőben jött létre . A bejárati aknasor lejtős , kisebb lépcsőkkel tagolt szakaszba , majd kis lejtésű , keskeny , aktív patakos folyosóba vezet . A főágméter hosszú , egy elfolyó szifonnal záródik és a Bolhási-víznyelőbarlangba , a víz elfolyásának irányában öt rövid , vízzel kitöltött szifonon keresztül érkezik meg . A járatokban üstszerű oldott formák , vakkürtők , gömbfülkeszerű kupolák , meanderező szinlők és színes cseppkövek láthatók . Az aktív víznyelőbarlang ugyanahhoz a föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik , amelyiknek a Bolhási-víznyelőbarlang is része . A megtekintéséhez engedély és technikai eszközök kellenek . Az aknarendszerében a lejutást létrák segítik . A régi barlangkataszteri számavolt . Előfordul a barlang az irodalmában Jávor-kuti-viznyelőbarlang ( Kordos Jávorkuti-viznyelőbarlang ( MKBT Meghívó Jávorkuti viznyelő barlang ( Szenthe , Czakó Jávor-kúti-víznyelő ( Neidenbach , Pusztay Jávorkúti-víznyelőbarlang ( Lénártés Jávor-kút Sinkhole-cave ( Kordosneveken is.ben volt először Jávor-kúti-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet 1953. júniusán érték el bontással a Borbély Sándor vezette Magyar Hidrológiai Társaság Miskolci Csoport Zsombolykutató Munkabizottságának tagjai a Jávor-kúti-víznyelőben szálkőben lévő járatokat . Ekkor a körülbelülméter mélyen nyíló Nagy-hasadék nevű akna tetejéig tudtak lehatolni.november ében sikerült lejutniuk kötélhágcsó segítségével améter mély aknán . Ekkor küzdötték le a Rókafogó , ez egy időszakosan vízzel elzáródó szifon , a Homorító és a Fejenállós , ezek szűk helyek , nevű részeket és a Hold-terem után elérték a barlangi patakot . Azban elkészült barlangtérképe alapjánméter hosszú ésméter mély volt.őszén mutatták ki a VITUKI szakemberei konyhasós víznyomjelzéssel , hogy a barlangban elfolyó víz összekeveredik a Bolhási-víznyelőbarlang vizével és az összekeveredett víz a Garadna-forrásban jelent meg . A kísérlet bebizonyította , hogy a két barlang egy közös föld alatti hidrológiai rendszerhez tartozik . 1955-ben a szakosztállyá alakult munkabizottság újraépítette a barlanghoz vezető patak gátját , járhatóvá tette az esőzések miatt eldugult járatokat és elkezdte a barlang felmérését . Balázs Zoltán tanulmánya szerinta munkabizottság több mintméter mélységig és egy kilométer hosszban tárta fel . Az évi Hidrológiai Közlönyben megjelent tanulmány szerint az addig feltárt részek hosszúsága másfél kilométer és legmélyebb pontja a jávorkúti út padkájától körülbelülméter mélységben van.nyar án a Bányász Barlangkutató Csoport tagjai egy új bejáratot nyitottak , mert a régi bejárat elzáródott és ezzel újra lehetővé tették a barlangba lejutást . Ekkor az iszappal ellepett szűkületeket kitisztították és a barlangi patak vizét felduzzasztó gátat újraemelték . Ebben az évben egy kb.m-es szakaszt fedeztek fel benne a barlangi patak elfolyó vizének útját követve . Ehhez a feltáráshoz el kellett terelniük a patakot.végén améteres mélységével Magyarország hetedik legmélyebb barlangja volt.ben a Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport kezdte el kutatni és a nyári Aqua-expedíciókor néhány méterrel növelte a barlang hosszát.ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre benne.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő , miskolci Jávorkuti viznyelő barlang . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Miskolcon található barlang Jávorkuti-viznyelőbarlang néven . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Bükk hegységben fekvő,m hosszú,m mély Jávor-kút Sinkhole-cave decemberén Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja . A leghosszabb barlang ( Vass Imre-barlang ) , a leghosszabb barlang ( Tapolcai-tavasbarlang ) , a leghosszabb barlang ( Fekete-barlang ) és a leghosszabb barlang ( Borókás-tebri sz. víznyelőbarlang ) szinténm hosszú . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Bükk hegységben lévő,m mély és kb.m hosszú Jávor-kuti-viznyelőbarlang az ország legmélyebb és leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberén kb.m hosszú, ban ésben pedig kb.m hosszú Jávor-kúti-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberénm mély, ban ésben pedig kb.m mély Jávor-kúti-víznyelőbarlang . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Az márciusi MKBT Meghívóban a Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte a tulajdonában lévő barlangtérkép alapján a barlang méretét . A közlemény szerintbanméter hosszú ésméter mély volt . Azben napvilágot látott , Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy Jávorkúton a forrás vizem-es út után , az országút közelében , attól D-re tűnik el a Jávorkúti-víznyelőbarlangban . A mesterségesen feltárt barlang jellegét tekintve végig aktív . A barlang ÉNy-i vége a patakos , majdnem K–Ny-i irányú főághoz kapcsolódik . A főágból kb.m-es rész lett felfedezve , mert lezárják mindkét irányban szifonok . Az évi felmérésen alapuló térképe szerintm hosszú ésm mély . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aas számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Jávor-kúti-víznyelőbarlang azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak5. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Jávorkúti-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang járatainak formakincse , hidrológiai értéke és képződményeinek gazdagsága miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Jávorkuti-viznyelőbarlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve.ben a Bükk holtversenyben leghosszabb és legmélyebb barlangja . 1983-ban az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztályának tagjai felderítő búvármerülést hajtottak végre.ban ésben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyméter hosszú járatszakaszt fedezett fel benne . Ekkorméterre megközelítette a Jávor-kúti-víznyelőbarlang a Bolhási-víznyelőbarlangot . Ennek az új résznek a térképeben készült el , amelyhez a barlangot Kiss János és Repei Róbert mérték fel . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Jávor-kúti-víznyelőbarlang néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . 1986-ban készült el a barlang teljes kutatástörténetét és morfológiáját is ismertető térképatlasz . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja az5 barlangkataszteri számú,m hosszú Jávorkúti-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb.m hosszú . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az5 barlangkataszteri számú,m függőleges kiterjedésű Jávorkúti-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlangm mély . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Bolhási-víznyelőbarlangtól Ny-ra , csakm-re van a Jávor-kúti-víznyelőbarlang bejárata . A ( Bolhási-víznyelőbarlanghoz hasonlóan) ban feltárt Jávor-kúti-víznyelőbarlang végpontja kb.m-re közelíti meg a Bolhási-víznyelőbarlang végponti részét . Am hosszú , határozott tektonikus preformációt mutató Jávor-kúti-víznyelőbarlang egy hasadékjellegű járatrendszer . Aktív , patakos szakaszának mindkét végén gátolják a továbbkutatást az állandó vizű szifonok . A publikációban lévő ábrán ( Bükk hegység térkép ) be van mutatva a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang földrajzi elhelyezkedése . Az összeállításba bekerült a Jávor-kúti-víznyelőbarlang Kárpát József által készített hosszmetszet térképe ábra ) . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Jávor-kút Sinkhole-cave a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb , és egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A két felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő,m hosszú ésm mély Jávor-kúti-víznyelőbarlang ( Jávor-kút Sinkhole-cave) ban Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja.ben a barlangm hosszú ésm mély volt . ) 1990-ben a Herman Ottó Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához.ben történt egy súlyos baleset benne , egy barlangi túrázómétert zuhant kifelé jövet , egy technikai hiba miatt . A sérült kutató mentése közelórán keresztül tartott , folyamatosan záporozó vízben , nagyon nehéz körülmények között.ben a barlang bejárata biztonságosan ki lett építve. decemberán kötötték össze ember által járhatóan a Bolhási-víznyelőbarlanggal a Herman Ottó Barlangkutató Csoport tagjai . A Bolhási-víznyelőbarlangban történt feltárás során sikerült átjutni a Jávor-kúti-víznyelőbarlangba.végén az ÚTTE Szabó József Barlangkutató Szakosztály egy kb.m hosszú új részt tárt fel benne a Hold-teremből kiindulva . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című könyvben lévő , Láner Olivérről ( Lánder Olivér ) szóló szócikkében meg van említve , hogy Láner Olivér részt vett a Jávor-kúti-víznyelőbarlang feltárásában . A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Jávor-kúti-víznyelő Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer Leírás Magyarország leghosszabb , legmélyebb és legnagyobb függőleges kiterjedésű , a Bükk-vidék leghosszabb , legmélyebb és legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja . A függőleges kiterjedéseméter , a horizontális kiterjedéseméter . Három nagy részre osztható alaktanilag . Az első rész a bejáratok közelében lévő lépcsőzetes nyelőrendszer . Ez a rész a Bolhási-víznyelőbarlangbanméter hosszú , a Jávor-kúti-víznyelőbarlangbanméter hosszú . A második rész vízszintes kiterjedésű járatokból áll . A harmadik rész a Jávor-kúti-víznyelőbarlangban található aktív patakos főág . Sok helyen kialakultak cseppkőbekérgezések , cseppkőlefolyások és függőcseppkövek , de található a járataiban állócseppkő és heliktit is . A cseppkövek színvilágára a fehér , a narancs és a vöröses árnyalatok jellemzők . A barlangrendszer falain sok az oldott hullámkagyló és a karros felület . A simára csiszolt üstös formák a szifonjáratokra jellemzők . A barlangrendszer bejáratai le vannak zárva és csak a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , kötéltechnikai eszközök használatával látogatható . Az átjárást a két barlang között állandó vizű szifonok gátolják . Ezeken csak szivattyúzással lehet átjutni . Ha esőzés várható , veszélyes a barlangrendszerben túrázni . A rendszer hosszának a növelésére többféle lehetőség van . 1998-ban volt először Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszernek nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet 1991-ben a MÁFI Barlangkutató Csoportjának tagjai fluoreszceinnel festették meg a Diabáz-barlangban a barlangi patak vizét és kimutatták annak összefüggését a Garadna-forrással . Ezzel megállapítható lett , hogy Bánkút , Jávorkút és a Bolhás alatt minimumkilométer hosszú , valószínűleg összefüggő barlangrendszer húzódik.ben kötötték össze a Bolhási-víznyelőbarlangot és a Jávor-kúti-víznyelőbarlangot , így alakult ki a Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer . Mivel a Bolhási-víznyelőbarlang hosszabb volt a Jávor-kúti-víznyelőbarlangnál , a Bolhási-víznyelőbarlang neve került előre a barlangrendszer nevében és a Bolhási-víznyelőbarlang barlangkataszteri száma lett a barlangrendszer barlangkataszteri száma . 1998. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bükk hegységben található Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban megjelent Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható , hogy hosszúságam , függőleges kiterjedésem és vízszintes kiterjedésem . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Bolhási–Jávorkúti barlangrendszer Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangbenm ésben kb.m hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Bolhási–Jávorkúti barlangrendszer Magyarország legmélyebb barlangjaben . Aben kb.m mély barlangbenm ésben kb.m mély volt . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer fokozottan védett barlang . Aben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangrendszernek . A könyv szerint a Bükk hegység Nagy-fennsíkján helyezkedik el a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang közötti átjáró megteremtésével kialakított , fokozottan védett Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer . Mindkét barlangbaban jutottak be Borbély Sándor által vezetve a Magyar Hidrológiai Társaság Zsombolykutató Munkabizottságának barlangkutatói . A két barlangm hosszú ésm függőleges kiterjedésű . Mérete a majdnem folyamatosan végzett feltáró kutatás eredménye . A két barlang triász mészkőben jött létre . Nagyon összetett szerkezetűek . A kapcsolatot közöttük decemberben sikerült bizonyítani a Bolhási-víznyelőbarlangban a Jávor-kúti-víznyelő felé húzódó szifon vizének leszívásával és a végponti sóderszifon átbontásával . Márben ki lett mutatva víznyomjelzéssel , hogy a két barlang mélyben egyesült vize a Garadna-forrásban bukkan elő . A Bolhási-víznyelőbarlangnak a Létrás-tető és Jávorkút között található Bolhási-réten,m tszf. magasságban van a bejárata . A mindig csordogáló Bolhási-patakot követve bontották ki a bejáratát.m mélységben a barlang a dolomitos kőzetet harántoló szűk repedések között , szifonnal zárul be . A cseppkőképződményekkel díszített , meanderező , szinlőkkel tagolt főágat több kavics- és agyagszifon , illetve vízzel kitöltött rész tagolja . A főághoz szűkebb , hordalékkal nagyon feltöltött oldalágak csatlakoznak . A Jávor-kúti-víznyelőbarlangnak a jávorkúti turistaház közelében , a Bolhási-víznyelőbarlang bejáratától kb.m-re , az út mellett közvetlenül,m tszf. magasságban van a bejárata . Bontással lett feltárva az aktív víznyelőbarlang . A bejárati aknasor lejtős , kisebb lépcsőkkel tagolt szakaszba , majd enyhén lejtő , keskeny , aktív , patakos folyosóba vezet . Am hosszú főág , amely szifonnal záródik , a víz elfolyásának irányában bevezet a Bolhási-víznyelőbarlangbarövid , vízzel kitöltött szifonon át . A barlangot üstszerű oldott formák , vakkürtők , gömbfülkeszerű kupolák , meanderező szinlők és színes cseppkövek ékesítik . Csak engedéllyel tekinthetők meg a lezárt,óta külön-külön fokozottan védetté vált barlangok . Technikai eszközök használata kell látogatásukhoz . A bejárati patakok vízhozamának gyors és nagy növekedése , a Bolhási-víznyelőbarlang szifonkerülő járatainak víz alá kerülése nagyon veszélyes , ezért változékony időjáráskor kerülni kell a barlangjárást . Állandó vizű szifonok gátolják a két barlang közötti átjárást . A BEAC Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb eredménye a Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer összekötése . Gyenge Lajos szócikkében meg van említve , hogy Gyenge Lajos részt vett a jelenleg már egy barlangrendszert képező , de akkor még különálló két barlang , a Bolhási-víznyelőbarlang és a Jávor-kúti-víznyelőbarlang felfedezésében . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Bolhási-Jávorkúti-barlangrendszer ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Balázs Zoltán : A Miskolc környéki barlangok feltárásának történeti vázlata . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , március. old . Barátosi József : Földalatti üregek indexelése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , április. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Borbély Sándor: Barlang- és zsombolykutatás a Bükkben . Hidrológiai Közlöny , évf.) 10. sz.,361. old . Buczkó Emmi : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt- és Barlangkutató , félév. old . Cz. L. ( Czakó László ) : Az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub. . . MKBT Meghívó , november–december. old . Czakó László – Szentesi Péter : MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Szakosztálya . MKBT Beszámoló , old . Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Dénes György : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév. old . Dénes György : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjaivégén . Karszt és Barlang , félév. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Elekes Balázs – Szabó Zoltán : Téli kutatótábor a Bükkben . MKBT Tájékoztató , március–április.11. , , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október . , old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Halmos Ildikó : Távlatok a föld alatt . Észak-Magyarország , évf. ) január sz . ) Hegedűs András : Új feltárás a Jávor-kúti-víznyelőbarlangban . MKBT Tájékoztató , március–április.13. old . Hegedűs András : A bolhási Jávorkúti-víznyelőbarlang új részeinek feltáró kutatása és dokumentálása . Karsztfejlődés , köt.) 369. old . Hernádi Béla : A Herman Ottó Barlangkutató Szakcsoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , , , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , , old . ( A oldalon nem említi a barlangrendszer nevét , vagy a barlangrendszer barlangjainak a neveit . ) Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest ,, 193. old . Juhász András : A Létrástetői barlang . Karszt és Barlang , félév. old . Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang , félév. old . Juhász Márton – Nyerges Attila – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Kárpátiné Radó Denise : Jelentés az évi barlangkutató ankétról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , július–december. old . Kessler Hubert : Karsztvidékek lefolyására és beszivárgására vonatkozó újabb vizsgálatok . Beszámoló a VITUKI évi munkájáról.145. old . Kessler Hubert : A barlangkutatás módszerei és az eredmények tudományos felhasználása . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , december. old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , , , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május . , , old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , , ,,158. , , , old . Kuchta Gyula : Ismerjük meg a barlangokat . Miskolc , Kuchta Gyula : A jávorkúti víznyelőbarlang felfedezése . Borsodi Szemle , évf. ) sz.50. old . Láng Sándor : A Bükk geomorfológiai vázlata . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz. old . Lénárt László : A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az évi nyári táborban elért eredményekről . MKBT Beszámoló, második félév. old . Lénárt László : Hidrogeológiai kirándulások a Bükkben . Tankönyvkiadó , Budapest , , old . Lénárt László összeáll . : A „ Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig . Miskolc , , , , , , , , , old . Lénárt László : A Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport közölte. . . MKBT Meghívó , március. old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , oldal és a térképmelléklet Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév. old . Lénárt László : A Marcel Loubens Barlangkutató Csoport. . . MKBT Műsorfüzet , május–június. old . Lénárt László : Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület . MKBT Beszámoló, 106. old . Majoros Zsuzsanna – Lénárt László és a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület : Láner Olivér1985 ) . Karszt és Barlang,2. félév. old . Maucha László : A magyar barlangkutatók második országos ankétja . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , július–december. old . Mészáros Károly : MKBT Észak-magyarországi Területi Osztály májustől szeptemberig végzett tevékenysége . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,4. füz. old . Mészáros Károly : Jelentés az Aqua-expedíció évi tevékenységéről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz.36. , old . Mészáros Károly : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló, első félév . , , old . Mészáros Károly : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló, második félév. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest, ,63. , , , , , old . Nyerges Attila: Bolhási–Jávorkúti-barlangrendszer . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó, 116. old . Örvös János szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport Kiadó , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Radó Denise : A Magyar Hidrológiai Társaság Karszthidrológiai és Barlangkutató Bizottságának I.én tartott választmányi ülésén a munkaterületek végleges bejelentése és koordinálása az alábbiak szerint történt : Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , március–június. old . Schréter Zoltán : Die geologischen verhältnisse des Bükk-Gebirges . Karszt- és Barlangkutatás , évf. ) old . Szabó József : Adatok a Garadna-forrás vízgyűjtő területének vizsgálatához . Karszt és Barlang,2. félév.12. old . Szatmári Ilona : A földalatti vizek nyomában . Szabad Nép , Székely Kinga : Társulati kitüntetések . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , , old . Szenthe István – Czakó László : Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának októbertől decemberig végzett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Szenthe István : Jelentés a Debreceni MHSZ Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Csoportjának évi működéséről . MKBT Beszámoló , old . Szervezők : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Szikszai Tibor : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló, 164. old . Szikszai Tibor : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , , 138.,146. old . Sz. T . ( Szikszai Tibor ) : A Herman Ottó Barlangkutató Csoport. . . MKBT Meghívó , december. old . Sz. T . ( Szikszai Tibor ) : A Herman Ottó Barlangkutató Csoport. . . MKBT Meghívó , március. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , , , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév.,55. , old . Tóth József : Szpeleokartográfia egységesítésének problémái . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , szeptember–október. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Várszegi Sándor : A miskolci barlangkutatás múltja és jelene . Karszt és Barlang , félév. old . V. J. : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport. . . MKBT Meghívó , október. old. – : A hazai karszthidrológiai és barlangkutató csoportok beszámolója évben végzett eddigi kutatásaikról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , január–február . Függelék , old. – : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt és Barlang , félév. old. – : Jávorkút . Mount Everest , szeptember. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával. . . MKBT Meghívó , július–szeptember. old. – : Az Újpalota SE Barlangkutató Szakosztályának évi jelentése . MKBT Beszámoló, ,200. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink11. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink14. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2014. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink16. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2016. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink18. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2018. old . További irodalom Czenthe Huba : A Bükk-hegység barlangjai . Kézirat ( szakdolgozat ) a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon ( Budapesten ) , Eger, ,a . , old . Erdey Gyula: Bükk portyavezető . Budapest , Sport , Erdey Gyula: Bükk útikalauz . Budapest , Sport , Frisnyák Sándor : A Bükkfennsík kialakulása és mai felszíne . Borsodi Földrajzi Évkönyv , köt.) 19. old . Hazslinszky Tamás : A Bükki Nemzeti Park karsztjelenségei . Föld és Ég , ) sz.146. old . Hevesi Attila: Barlangkutatás a Bükk hegységben . Föld és Ég , ) sz.52. old . Kárpát József: Barlangtérképezési ismeretek . ( MKBT kutatásvezetői tanfolyam tananyaga . ) Kézirat a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban . Kárpát József : Jávorkúti-víznyelőbarlang . Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat , Budapest , ( Magyarország barlangtérképei ) Kraus Sándor: Barlangföldtan. I. Budapest , Kuchta Gyula : Néhány bükki zsomboly és víznyelőbarlang . Borsodi Földrajzi Évkönyv,) 20. old . Jegyzetek További információk Bolhási–Jávorkúti-víznyelőbarlang Jávor-kúti-víznyelőbarlang Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken