Lukács Gyula (újságíró)
Lukács Gyula, született Lichtschein (Nyíregyháza, 1890. január 4. – Budapest, 1954. november 24.) újságíró, író, lapszerkesztő.

Élete 
Lichtschein Miksa kereskedő és Weisz Terézia fia. Iskoláit a nyíregyházi evangélikus főgimnáziumban és a budapesti Damjanich utcai főgimnáziumban végezte. 1906-ban Lichtschein családi nevét Lukácsra változtatta. Az érettségi után jogra iratkozott, de már mint elsőéves jogász színházi kritikákat írt Braun Sándor lapjába A Nap-ba. 1920-tól a Színházi Élet munkatársa lett, ő vezette a színházi rovatot, s mint ilyen részt vett minden színész-jótékonysági mozgalomban. 1933-tól a lap szerkesztője. Közben több egyfelvonásos darabja került színre (az egyik már 1916-ban "Kabaré az Angyalföldön" címmel). Ő írta az első magyar színpadi revüt Nagy Imre társaságában ("Hegedűs az oka mindennek", 1921). Harsányi Zsolttal közösen szervezője volt a Színházi Élet keretében 1929-től évenként megrendezésre kerülő magyarországi szépségkirálynő választásoknak.

1925. augusztus 31-én Budapesten, a Terézvárosban feleségül vette a nála 12 évvel fiatalabb Berger Ibolyát, Berger József és Blonder Olga lányát. Ugyan 1938-ban áttért a római katolikus vallásra, azonban 1939-től a zsidótörvények miatt nem folytathatta újságírói pályafutását, de továbbra is publikált. Jelentékenyen közreműködött G. Hajnóczy Rózsa Bengáli tűz című könyvében megírásánál. 1944-ben családjával deportálták, amelynek során - még útközben - megölték első feleségét és Zsuzsi lányát. (Erre emlékező lírai írása bekerült az emigrált, deportált, internált magyar újságírók csoportjának A toll mártírjai című antológiájába, 1947.)

A háború után Zsolt Béla mellett a Haladás című polgári radikális hetilap szerkesztője volt annak betiltásáig (1949). Ezt követően egy ideig nem foglalkoztatták. Később az Irodalmi Újságnak (szerkesztette Illés Béla) dolgozott. Rövid, horgászat tárgyú szakírásait a Horgász Szövetség szaklapja és a Magyar Rádió közölte. 1947-ben másodszor megnősült, feleségül vette a korán megözvegyült Bernauer Pálné sz. Wahrmann Erzsébetet.

Novelláskötetei 

 Tíz perc (1912)
 Orfeum

Jegyzetek

Források  
 
 Magyar Színművészeti Lexikon, szerk. - Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával, a szerkesztőbizottság közreműködésével - Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929-1931]
 Reményi Gyenes István: Ismerjük őket?, Budapest, Ex Libris kiadó, 1995.
 
 Mester Sándor [szerk.]: A toll mártírjai, Budapest, 1947.
 Szerdahelyi István: A Germanus-titok, Remény, 3. évfolyam, 5. szám, 2000. 4. negyedév, 97-104. o.

További információk 

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001.

Magyar újságírók
Zsidó származású magyarok
Nyíregyháziak
1890-ben született személyek
1954-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Katolikus vallásra tért személyek
Magyar írók
A 11.300/1944. M. E. számú határozatban felsorolt szerzők
A holokauszt túlélői
Lukács Gyula , született Lichtschein ( Nyíregyháza , január – Budapest , november ) újságíró , író , lapszerkesztő . Élete Lichtschein Miksa kereskedő és Weisz Terézia fia . Iskoláit a nyíregyházi evangélikus főgimnáziumban és a budapesti Damjanich utcai főgimnáziumban végezte.ban Lichtschein családi nevét Lukácsra változtatta . Az érettségi után jogra iratkozott , de már mint elsőéves jogász színházi kritikákat írt Braun Sándor lapjába A Nap-ba.tól a Színházi Élet munkatársa lett , ő vezette a színházi rovatot , s mint ilyen részt vett minden színész-jótékonysági mozgalomban.tól a lap szerkesztője . Közben több egyfelvonásos darabja került színre ( az egyik márban " Kabaré az Angyalföldön " címmel ) . Ő írta az első magyar színpadi revüt Nagy Imre társaságában ( " Hegedűs az oka mindennek " , Harsányi Zsolttal közösen szervezője volt a Színházi Élet keretébentől évenként megrendezésre kerülő magyarországi szépségkirálynő választásoknak . 1925. augusztusén Budapesten , a Terézvárosban feleségül vette a nálaévvel fiatalabb Berger Ibolyát , Berger József és Blonder Olga lányát . Ugyanban áttért a római katolikus vallásra , azonbantől a zsidótörvények miatt nem folytathatta újságírói pályafutását , de továbbra is publikált . Jelentékenyen közreműködött G. Hajnóczy Rózsa Bengáli tűz című könyvében megírásánál.ben családjával deportálták , amelynek során - még útközben - megölték első feleségét és Zsuzsi lányát . ( Erre emlékező lírai írása bekerült az emigrált , deportált , internált magyar újságírók csoportjának A toll mártírjai című antológiájába , ) A háború után Zsolt Béla mellett a Haladás című polgári radikális hetilap szerkesztője volt annak betiltásáig Ezt követően egy ideig nem foglalkoztatták . Később az Irodalmi Újságnak ( szerkesztette Illés Béla ) dolgozott . Rövid , horgászat tárgyú szakírásait a Horgász Szövetség szaklapja és a Magyar Rádió közölte.ben másodszor megnősült , feleségül vette a korán megözvegyült Bernauer Pálné sz . Wahrmann Erzsébetet . Novelláskötetei Tíz perc Orfeum Jegyzetek Források Magyar Színművészeti Lexikon , szerk. - Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával , a szerkesztőbizottság közreműködésével - Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929-1931 ] Reményi Gyenes István : Ismerjük őket ? , Budapest , Ex Libris kiadó , Mester Sándor [ szerk . ] : A toll mártírjai , Budapest , Szerdahelyi István : A Germanus-titok , Remény , évfolyam , szám , negyedév , o . További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Humorlexikon . Szerk . Kaposy Miklós . Budapest , Tarsoly Kiadó , Magyar újságírók Zsidó származású magyarok Nyíregyháziak 1890-ben született személyek 1954-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Katolikus vallásra tért személyek Magyar írók A300/1944. M. E. számú határozatban felsorolt szerzők A holokauszt túlélői