Munkaszolgálat az 1950-es évek Magyarországán
Az 1950-es évek Magyarországán a második világháború után hazánkban uralkodó kommunista diktatúra egyik megnyilvánulásaként (a „szovjet blokk” többi országához hasonlóan) politikai és származási alapon ezreket köteleztek kényszermunkára úgynevezett építő alakulatokban, amit az utókor munkaszolgálatként értékel.

Előzményei 
A „munkaszolgálat" szót már 1944 végén tágabb értelemben is használták, amikor sáncépítésre vagy más katonai munkákra civil lakosokat vezényeltek ki (nem csak Budapesten). A Rákosi-korszakban a megbízhatatlannak bélyegzettek fiait szintén munkaszolgálatra rendelték, az „osztályharc” keretében.

Megalapozása 
A Magyar Dolgozók Pártja Központi Vezetőségének Titkársága 1950. július 12-én tartott ülésén a Honvédelmi Minisztérium által előterjesztett, új sorozási rendszer szempontjai alapján határozatot hozott miszerint: „A kulák és egyéb ellenséges elemek a hadseregen belül alapkiképzést kapjanak, de fegyveres kiképzést nem. A H. M. dolgozzon ki javaslatot kéthónapos behívásukra és magas hadmentességi adó kivetésére.”

A Honvédelmi Minisztérium tervei és intézkedései 
„A munkaszolgálatos alakulatok, amelyeket a hivatalos katonai zsargon »hadtáp« egységeknek nevezett, »feladatkörébe katonai létesítmények és infrastrukturális beruházások építése tartozott«. Honvédelmi Minisztérium Kollégiuma 1950. június 27-én tárgyalt a kulákok és ellenséges elemek szerepéről a magyar néphadseregben. Janza Károly vezérőrnagy azt javasolta, hogy a kulák és egyéb megbízhatatlan elemeket és azok fiait is be kell hívni, de nem lehet fegyvert adni a kezükbe, hanem kemény építőmunkára kell fogni őket. A sorozásnál az Osztályhelyzetet Megállapító Bizottság döntötte el, hogy ki a megbízhatatlan és kit kell munkaszolgálatra vinni. A Magyar Dolgozók Pártja határozata alapján a Honvédelmi Minisztérium Vezérkara 05360/HVK. Hadkieg. 1951. számú rendelete állította fel a munkaszolgálatos alakulatokat.” „Azonosak voltak bizonyos szempontból a feltételek” a háború alatti munkaszolgálattal (pl. nem kaptak zsoldot). Eszerint a kiválasztás politikai diszkrimináció alapján történt: a megbízhatatlanok (kulákok, egyházi iskolák volt diákjai, a volt középosztály fiai, az osztályidegenek és gyermekeik), illetve akik belefértek az ellenségképbe, nem vehettek fegyvert a kezükbe, nehogy azt a proletárdiktatúra ellen fordítsák.

Megszüntetése 
A Központi Vezetőség határozata alapján a Magyar Néphadsereg vezérkari főnöke 1953. évi 04. sz. intézkedésével lehetővé tette az „építő alakulatoknál” dolgozó kulák származásúak számára a fegyveres katonai szolgálat teljesítését.

Problémák a fogalom körül 
A korabeli rendszer hivatalos, napjainkban is létező álláspontja alapján nem munkaszolgálatosok, hanem „építő alakulatoknál szolgálatot teljesítő honvédek” voltak, akik katonai szolgálatot teljesítettek. A tíz évvel később felállított, tényleges, fegyveres műszaki-építő alakulatok hasonló elnevezése szintén alapja lehet a fogalmak keveredésének.

Ahogy a világháborús, úgy az államszocializmus alatti munkaszolgálat történetének sok részletét valószínűleg máig sem tárták fel vagy írták meg.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Munkaszolgálat

Magyarország 20. századi történelme
Azes évek Magyarországán a második világháború után hazánkban uralkodó kommunista diktatúra egyik megnyilvánulásaként ( a „ szovjet blokk” többi országához hasonlóan ) politikai és származási alapon ezreket köteleztek kényszermunkára úgynevezett építő alakulatokban , amit az utókor munkaszolgálatként értékel . Előzményei A „ munkaszolgálat " szót márvégén tágabb értelemben is használták , amikor sáncépítésre vagy más katonai munkákra civil lakosokat vezényeltek ki ( nem csak Budapesten ) . A Rákosi-korszakban a megbízhatatlannak bélyegzettek fiait szintén munkaszolgálatra rendelték , az „ osztályharc” keretében . Megalapozása A Magyar Dolgozók Pártja Központi Vezetőségének Titkársága júliusén tartott ülésén a Honvédelmi Minisztérium által előterjesztett , új sorozási rendszer szempontjai alapján határozatot hozott miszerint : „ A kulák és egyéb ellenséges elemek a hadseregen belül alapkiképzést kapjanak , de fegyveres kiképzést nem . A H. M. dolgozzon ki javaslatot kéthónapos behívásukra és magas hadmentességi adó kivetésére.” A Honvédelmi Minisztérium tervei és intézkedései „ A munkaszolgálatos alakulatok , amelyeket a hivatalos katonai zsargon »hadtáp« egységeknek nevezett , »feladatkörébe katonai létesítmények és infrastrukturális beruházások építése tartozott« . Honvédelmi Minisztérium Kollégiuma júniusén tárgyalt a kulákok és ellenséges elemek szerepéről a magyar néphadseregben . Janza Károly vezérőrnagy azt javasolta , hogy a kulák és egyéb megbízhatatlan elemeket és azok fiait is be kell hívni , de nem lehet fegyvert adni a kezükbe , hanem kemény építőmunkára kell fogni őket . A sorozásnál az Osztályhelyzetet Megállapító Bizottság döntötte el , hogy ki a megbízhatatlan és kit kell munkaszolgálatra vinni . A Magyar Dolgozók Pártja határozata alapján a Honvédelmi Minisztérium VezérkaraHVK . Hadkieg. számú rendelete állította fel a munkaszolgálatos alakulatokat.” „ Azonosak voltak bizonyos szempontból a feltételek” a háború alatti munkaszolgálattal ( pl. nem kaptak zsoldot ) . Eszerint a kiválasztás politikai diszkrimináció alapján történt : a megbízhatatlanok ( kulákok , egyházi iskolák volt diákjai , a volt középosztály fiai , az osztályidegenek és gyermekeik ) , illetve akik belefértek az ellenségképbe , nem vehettek fegyvert a kezükbe , nehogy azt a proletárdiktatúra ellen fordítsák . Megszüntetése A Központi Vezetőség határozata alapján a Magyar Néphadsereg vezérkari főnöke évi sz. intézkedésével lehetővé tette az „ építő alakulatoknál” dolgozó kulák származásúak számára a fegyveres katonai szolgálat teljesítését . Problémák a fogalom körül A korabeli rendszer hivatalos , napjainkban is létező álláspontja alapján nem munkaszolgálatosok , hanem „ építő alakulatoknál szolgálatot teljesítő honvédek” voltak , akik katonai szolgálatot teljesítettek . A tíz évvel később felállított , tényleges , fegyveres műszaki-építő alakulatok hasonló elnevezése szintén alapja lehet a fogalmak keveredésének . Ahogy a világháborús , úgy az államszocializmus alatti munkaszolgálat történetének sok részletét valószínűleg máig sem tárták fel vagy írták meg . Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Munkaszolgálat Magyarország századi történelme