Moháry Gyula
Moháry Gyula, Morbiczer, (Pest, 1827. november 16. – Kóka, 1911. augusztus 24.) római katolikus plébános.

Élete

A gimnáziumot szülőhelyén, a bölcseleti és jogi tanfolyamot a pesti egyetemen végezte. 1848. június 29-én az első magyar minisztériumba fogalmazónak nevezték ki. Azután mint nemzetőr a szabadságharc több csatájában részt vett és honvéd-huszár századosi rangot nyert. Orosz fogságban és haditörvényszék előtt is volt. Bujdosásai közben a benedekfalvi Luby-családnál talált menhelyet; azután Borsod vármegyei fogalmazó lett Miskolcon, majd a pesti főispánságnál fogalmazó, 1853. december 10-n pedig a helytartósági elnökségnél. 

1855. január 12-én az Esztergom vármegyei főnökséghez nevezték ki. 1856. február 4-én magasabb rangfokozattal Fehér megyébe, 1858. február 16-án Heves vármegyébe helyeztetett át. Scitovszky hercegprímás 1860-ban az Esztergom megyei növendékpapok közé vette fel és az esztergomi papnevelőben 18 hónapot töltött. 1863. július 27-én pappá szenteltetett. Káplán volt Tardoskedden, ugyanitt adminisztrátor is; 1868. szeptember 1-jén nagybárkányi, 1878. október 10-én varbói, 1888. október 16-án perbetei plébános lett. 

Morbiczer családi nevét 1868-ban változtatta Moháryra. Fölfedezte a Zsigmond korabeli történelmi nevezetességű mátraverebélyi gót templom alapítványi okiratait; ezen templom régiségeinek saját rajzaival ellátott leírása a vonatkozó okmányokkal együtt az esztergomi érseki levéltárban van.

Vegyes tartalmú cikkeket írt a Kassa és Vidékébe (1876. Branyiszkó), a bécsi Wandererbe, a Magyar Államba, a Magyar Koronába, a Nógrádi Lapokba sat.

Munkái

 Esketési szózat. Tartotta… Budapesten 1882. jan. 28. a N. B. Asszonyról czímzett pest-belvárosi plébánia-templomban. Esztergom, 1882
 Esketési beszéd. Tartotta… 1882. decz. 30. tek. dombóvári Lexa Zeno és szécsénykovácsi Bogyay Erzsi kisaszony menyegzőjén. Esztergom, 1883
 Esketési beszéd, Tartotta… 1885. jan. 20. Mornberger F. cs. kir. tart. tűzmester és Drunder Ilona k. a. menyegzőjén. B.-Gyarmat, 1885
 Főm. és Főt. Vaszary Kolos esztergomi érsek Magyarország herczegprimása üdvözletére. A perbetei képviselő-testület elhatározásából Bpest, 1892

Források

További információk

 Beke Margit: Az esztergomi (esztergom-budapesti) főegyházmegye papsága 1892-2006. Budapest, Szent István Társulat, 2008. 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Zelliger Alajos: Egyházi írók csarnoka. Esztergom főegyházmegyei papság irodalmi munkássága. Nagyszombat, Szerző, IV, 1893.

Magyar katolikus papok
1827-ben született személyek
1911-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Moháry Gyula , Morbiczer , ( Pest , november – Kóka , augusztus ) római katolikus plébános . Élete A gimnáziumot szülőhelyén , a bölcseleti és jogi tanfolyamot a pesti egyetemen végezte. júniusén az első magyar minisztériumba fogalmazónak nevezték ki . Azután mint nemzetőr a szabadságharc több csatájában részt vett és honvéd-huszár századosi rangot nyert . Orosz fogságban és haditörvényszék előtt is volt . Bujdosásai közben a benedekfalvi Luby-családnál talált menhelyet ; azután Borsod vármegyei fogalmazó lett Miskolcon , majd a pesti főispánságnál fogalmazó , decembern pedig a helytartósági elnökségnél . 1855. januárén az Esztergom vármegyei főnökséghez nevezték ki . februárén magasabb rangfokozattal Fehér megyébe , februárán Heves vármegyébe helyeztetett át . Scitovszky hercegprímásban az Esztergom megyei növendékpapok közé vette fel és az esztergomi papnevelőbenhónapot töltött. júliusén pappá szenteltetett . Káplán volt Tardoskedden , ugyanitt adminisztrátor is ; szeptemberjén nagybárkányi , októberén varbói , októberán perbetei plébános lett . Morbiczer családi nevétban változtatta Moháryra . Fölfedezte a Zsigmond korabeli történelmi nevezetességű mátraverebélyi gót templom alapítványi okiratait ; ezen templom régiségeinek saját rajzaival ellátott leírása a vonatkozó okmányokkal együtt az esztergomi érseki levéltárban van . Vegyes tartalmú cikkeket írt a Kassa és Vidékébe Branyiszkó ) , a bécsi Wandererbe , a Magyar Államba , a Magyar Koronába , a Nógrádi Lapokba sat . Munkái Esketési szózat . Tartotta … Budapesten jan. a N. B . Asszonyról czímzett pest-belvárosi plébánia-templomban . Esztergom , Esketési beszéd . Tartotta… decz. tek. dombóvári Lexa Zeno és szécsénykovácsi Bogyay Erzsi kisaszony menyegzőjén . Esztergom , Esketési beszéd , Tartotta… jan . Mornberger F. cs. kir. tart. tűzmester és Drunder Ilona k . a. menyegzőjén . B.-Gyarmat , Főm. és Főt . Vaszary Kolos esztergomi érsek Magyarország herczegprimása üdvözletére . A perbetei képviselő-testület elhatározásából Bpest , Források További információk Beke Margit : Az esztergomi ( esztergom-budapesti ) főegyházmegye papsága Budapest , Szent István Társulat , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Zelliger Alajos : Egyházi írók csarnoka . Esztergom főegyházmegyei papság irodalmi munkássága . Nagyszombat , Szerző , IV , Magyar katolikus papok 1827-ben született személyek 1911-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek