Kovács Károly (ügyvéd)
Kovácsvágási Kovács Károly, Kovách (Szürte, 1818 – Szürte, 1897. július 8.) ügyvéd és földbirtokos.

Életútja

A sárospataki református főiskolában 1838-ban végezte a jogot, majd mint joggyakornok az 1839-40. évi országgyűlésre küldték. Ugyanezen évben királyi táblai jegyzővé esküdött fel és Lányi Imre Ung vármegyei főispán mellett titkár lett. 1840-ben az ügyvédi vizsgálat is letette. Az országgyűlés alatt egyike volt azon lelkes ifjaknak, akik a szabadelvű követek arcképeinek létesítésével azok érdemeinek megörökítését indítványozták. 1841-ben megyéjébe visszatérve, Ungvárt ügyvédi irodát nyitott. A védegylet felállításakor annak jegyzője lett.

1843-ban Ung megye megválasztotta táblabírájává; 1845-ben azonban az izgalommal járó nyilvános élettől megválva, falusi magányába vonult és gazdálkodott; de már az Apponyi által behozott adminisztrátori rendszer elleni küzdelemben mégis részt vett. Az 1848-1849. események alatt a nemzetőrség szervezésénél fejtett ki nagy tevékenységet; majd beosztva a Kazinczy hadtestébe századosi rangban szolgálta hazáját és a költségekben megszűkült hadipénztárt pénzbeli áldozattal is segítette. A zsibói fegyverletétel után haza ment; de már szeptemberben elfogták és Kassára kísérték, haditörvényszék elé állították és javait elkobozták; 1850-ben ítélet nélkül elbocsátották, de folyton figyelemmel kisérték.

1853-ban megyei tanácsbírónak választották meg, a gyűlésen jelen volt császári és királyi biztos tiltakozott megválasztása ellen és ez akkor elmaradt; azonban 1855-ben újra megválasztották és azóta nagy buzgalommal működött a gyűléseken; különösen egyháza ügyeit mint egyházmegyei főgondnok a kerületi gyűléseken előmozdította. 1867-ben a manija járás főszolgabírájává választatott meg; sokat tett 1871-ben a volt földesúri osztály, a nemesség és a felszabadított néposztály közti ellentétek kiegyenlítésére a bonyolult tagosítási ügyekben alispáni minőségben való kiküldetése idejében. Ez évben megvált a hivatalos pályától és visszavonult mezei jószágára.

Minden időben következetesen az ellenzékhez tartott és a nagykaposi függetlenségi pártnak többízben képviselőjelöltje és állandóan elnöke volt. Nagy érdeklődéssel volt a nemzet kulturális törekvései iránt. Egyházmegyéje küldte fel a debreceni 1881. évi református országos zsinatra, ahol gyakran felszólalt, különösen az egyházi biróság és törvénykezési rendtartás tervezetének tárgyalásakor. A sárospataki református főiskola igazgató-tanácsosa volt.

1841-től rendes levelezője volt a Kossuth Pesti Hirlapjának és Helmeczy Jelenkorának.

Munkái

 A jó alkotmány és zsidó emancipatio. Irányczikkek. Pest, 1861.
 Egyenlítő (aequator) vagyis: kibékülés Magyarhonban. Röpirat. Bécs, 1864. (Németül. Uo. 1864.)

Szinnyei szerint ezen két munka neki tulajdonítandó; a címlapokon rangja ügyvédnek és jogtudósnak van jelezve.

Források

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Dömény József, Zsinati Emlékkönyv. Székesfehérvár, 1882.
 Budapesti Hirlap 1897. 191. sz.
 Ung 1897. 28. sz.

Magyar jogászok
1818-ban született személyek
1897-ben elhunyt személyek
Kovácsvágási Kovács Károly , Kovách ( Szürte,– Szürte , július ) ügyvéd és földbirtokos . Életútja A sárospataki református főiskolábanban végezte a jogot , majd mint joggyakornok az évi országgyűlésre küldték . Ugyanezen évben királyi táblai jegyzővé esküdött fel és Lányi Imre Ung vármegyei főispán mellett titkár lett.ben az ügyvédi vizsgálat is letette . Az országgyűlés alatt egyike volt azon lelkes ifjaknak , akik a szabadelvű követek arcképeinek létesítésével azok érdemeinek megörökítését indítványozták.ben megyéjébe visszatérve , Ungvárt ügyvédi irodát nyitott . A védegylet felállításakor annak jegyzője lett . 1843-ban Ung megye megválasztotta táblabírájává;ben azonban az izgalommal járó nyilvános élettől megválva , falusi magányába vonult és gazdálkodott ; de már az Apponyi által behozott adminisztrátori rendszer elleni küzdelemben mégis részt vett . Az események alatt a nemzetőrség szervezésénél fejtett ki nagy tevékenységet ; majd beosztva a Kazinczy hadtestébe századosi rangban szolgálta hazáját és a költségekben megszűkült hadipénztárt pénzbeli áldozattal is segítette . A zsibói fegyverletétel után haza ment ; de már szeptemberben elfogták és Kassára kísérték , haditörvényszék elé állították és javait elkobozták;ben ítélet nélkül elbocsátották , de folyton figyelemmel kisérték . 1853-ban megyei tanácsbírónak választották meg , a gyűlésen jelen volt császári és királyi biztos tiltakozott megválasztása ellen és ez akkor elmaradt ; azonbanben újra megválasztották és azóta nagy buzgalommal működött a gyűléseken ; különösen egyháza ügyeit mint egyházmegyei főgondnok a kerületi gyűléseken előmozdította.ben a manija járás főszolgabírájává választatott meg ; sokat tettben a volt földesúri osztály , a nemesség és a felszabadított néposztály közti ellentétek kiegyenlítésére a bonyolult tagosítási ügyekben alispáni minőségben való kiküldetése idejében . Ez évben megvált a hivatalos pályától és visszavonult mezei jószágára . Minden időben következetesen az ellenzékhez tartott és a nagykaposi függetlenségi pártnak többízben képviselőjelöltje és állandóan elnöke volt . Nagy érdeklődéssel volt a nemzet kulturális törekvései iránt . Egyházmegyéje küldte fel a debreceni évi református országos zsinatra , ahol gyakran felszólalt , különösen az egyházi biróság és törvénykezési rendtartás tervezetének tárgyalásakor . A sárospataki református főiskola igazgató-tanácsosa volt . 1841-től rendes levelezője volt a Kossuth Pesti Hirlapjának és Helmeczy Jelenkorának . Munkái A jó alkotmány és zsidó emancipatio . Irányczikkek . Pest , Egyenlítő ( aequator ) vagyis : kibékülés Magyarhonban . Röpirat . Bécs , ( Németül . Uo . ) Szinnyei szerint ezen két munka neki tulajdonítandó ; a címlapokon rangja ügyvédnek és jogtudósnak van jelezve . Források További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Dömény József , Zsinati Emlékkönyv . Székesfehérvár, Budapesti Hirlap sz . Ung sz . Magyar jogászok 1818-ban született személyek 1897-ben elhunyt személyek