Szilágyi Aladár (színművész)
Szilágysomlyói Szilágyi Aladár (Kaposvár vagy Miskolc, 1868. március 24. – Budapest, 1955. június 22.) magyar színész.

Családja 

Szülei Szilágyi Béla színész és Vigh Róza (Lusztig Rozál) operaénekesnő. Testvére ifj. Szilágyi Béla és Szilágyi Dezső színészek. Nagyapja Szilágyi Pál színész, operaénekes, rendező, műfordító. Dédanyja Kelemen Magda, az első magyar színházigazgató, Kelemen László nővére. Keresztszülei Bulyovszky Aladár és Bulyovszkyné Szilágyi Lilla. 1895. február 5-én feleségül vette Tajthy Etel (szül. Dorozsma, 1867. december 18.) színésznőt, aki 1925. augusztus 26-án elhunyt.

Élete 

Miskolcon született 1868. március 24-én, megkeresztelték Szegeden 1868. szeptember 10-én. Gyerekként már fellépett apja társulataiban. 1876-ban Székesfehérváron játszott, majd 1888-tól a Népszínház művésze volt. 1891-ben Csóka Sándor igazgatása alatt Jászai Marival és Ivánfi Jenővel Elektra, Stuart Mária és Medea c. tragédiákkal az ország összes nagyobb városait bejárták. 1891 őszén Deréki Antalhoz szerződött, Brassón és Csíkszeredában is megfordult. Játszott még Bokody Antalnál (1893–94) Dél- és Felső-Magyarországon, Monori Sándornál (1894–95), Veszprémi Jenőnél (1895-96) Székesfehérváron, Halmay Imrénél (1895–98) Szabadkán, Újvidéken, 1898-99-ban ismét Bokodynál Erdélyben és Ős-Budavárban. 1899-ben vendégszerepelt Temesváron, Makó Lajosnál, mint Gáspár apó (Cornevillei harangok), melynek sikerét három éves szerződés követte. 1901-től Makó Lajos társulatának tagja, játszott Budán és Temesváron, 1902-5-ben Debrecenben, 1905-6-ban Szegeden, 1907-9-ben Kövessy Albertnél Pécsett, 1909-13-ban Szilágyi Dezsőnél Erdélyben, 1913-14-ben Könyves Jenő staggione társulatánál, 1914-1920 között Almássy Endrénél Szegeden, 1920-23-ban ugyanott Palágyi Lajosnál, 1923-24-ben Csáki Antalnál Kecskeméten, 1924-25-ben Kiss Árpádnál Békéscsabán, 1926-ban Faragó Ödönnél Szegeden. Színészkedésének 30. évfordulóját 1918. április 9-én ülte meg, Szegeden mint Bannai Gerő (Rang és mód). 1931-ben történt nyugdíjaztatásáig volt társulati tag Szegeden. Operettbuffóként lépett fel, később rendezéssel is foglalkozott. Kedvelt művésze volt a vidéknek.

Fontosabb színházi szerepei

 Bence (Kálmán I.: Tatárjárás)
 Peták (Csepreghy F.: A piros bugyelláris)
 Gonosz Pista (Tóth E.: A falu rossza)
 Tiborc (Katona József: Bánk bán)
 Márton (Szigligeti Ede: Csikós)

Filmszerepe

 Földindulás (1939) – falusi férfi

Működési adatai

 1896–97: Fekete Béla; 
 1897–98: Kiss Pál; 
 1898–1900: Bokody Antal; 
 1899–1901: Temesvár–Buda; 
 1902–05: Debrecen; 
 1905–06: Szeged; 
 1908–09: Kövessy Albert; 
 1909–1912: Szilágyi Dezső; 
 1913–14: Könyves Jenő; 
 1922–23: Kecskemét.

Jegyzetek

Források
 
 
 Magyar Színművészeti Lexikon (1929-1931, szerk. Schöpflin Aladár)
 Hangosfilm
 Somogy hivatalos honlapja
 Sándor János: A szegedi színjátszás krónikája

1868-ban született személyek
1955-ben elhunyt személyek
Magyar színészek
Magyar gyerekszínészek
Szilágysomlyói Szilágyi Aladár ( Kaposvár vagy Miskolc , március – Budapest , június ) magyar színész . Családja Szülei Szilágyi Béla színész és Vigh Róza ( Lusztig Rozál ) operaénekesnő . Testvére ifj. Szilágyi Béla és Szilágyi Dezső színészek . Nagyapja Szilágyi Pál színész , operaénekes , rendező , műfordító . Dédanyja Kelemen Magda , az első magyar színházigazgató , Kelemen László nővére . Keresztszülei Bulyovszky Aladár és Bulyovszkyné Szilágyi Lilla . februárén feleségül vette Tajthy Etel ( szül . Dorozsma , december ) színésznőt , aki augusztusán elhunyt . Élete Miskolcon született márciusén , megkeresztelték Szegeden szeptemberén . Gyerekként már fellépett apja társulataiban.ban Székesfehérváron játszott , majdtól a Népszínház művésze volt.ben Csóka Sándor igazgatása alatt Jászai Marival és Ivánfi Jenővel Elektra , Stuart Mária és Medea c. tragédiákkal az ország összes nagyobb városait bejárták.őszén Deréki Antalhoz szerződött , Brassón és Csíkszeredában is megfordult . Játszott még Bokody Antalnál94 ) Dél- és Felső-Magyarországon , Monori Sándornál95 ) , Veszprémi JenőnélSzékesfehérváron , Halmay Imrénél98 ) Szabadkán , Újvidéken, ban ismét Bokodynál Erdélyben és Ős-Budavárban.ben vendégszerepelt Temesváron , Makó Lajosnál , mint Gáspár apó ( Cornevillei harangok ) , melynek sikerét három éves szerződés követte.től Makó Lajos társulatának tagja , játszott Budán és Temesváron, ben Debrecenben, ban Szegeden, ben Kövessy Albertnél Pécsett, ban Szilágyi Dezsőnél Erdélyben, ben Könyves Jenő staggione társulatánál, között Almássy Endrénél Szegeden,ban ugyanott Palágyi Lajosnál, ben Csáki Antalnál Kecskeméten, ben Kiss Árpádnál Békéscsabán, ban Faragó Ödönnél Szegeden . Színészkedésének évfordulóját áprilisén ülte meg , Szegeden mint Bannai Gerő ( Rang és mód) .ben történt nyugdíjaztatásáig volt társulati tag Szegeden . Operettbuffóként lépett fel , később rendezéssel is foglalkozott . Kedvelt művésze volt a vidéknek . Fontosabb színházi szerepei Bence ( Kálmán I. : Tatárjárás ) Peták ( Csepreghy F. : A piros bugyelláris ) Gonosz Pista ( Tóth E. : A falu rossza ) Tiborc ( Katona József: Bánk bán ) Márton ( Szigligeti Ede : Csikós ) Filmszerepe Földindulás– falusi férfi Működési adatai 97 : Fekete Béla ; 98 : Kiss Pál ; 1900: Bokody Antal ; 1901 : Temesvár–Buda ; 05 : Debrecen ; 06 : Szeged ; 09 : Kövessy Albert ; 1912 : Szilágyi Dezső ; 14 : Könyves Jenő ; 23 : Kecskemét . Jegyzetek Források Magyar Színművészeti Lexikon szerk . Schöpflin Aladár ) Hangosfilm Somogy hivatalos honlapja Sándor János : A szegedi színjátszás krónikája 1868-ban született személyek 1955-ben elhunyt személyek Magyar színészek Magyar gyerekszínészek