Salacz Gyula
Endrődi Salacz Gyula (Gyula, 1832. január 31. – Arad, 1915. július 28.) ügyvéd, 1875 és 1901 között Arad polgármestere.

Élete

A gimnázium I. és II. osztályát mint magántanuló, a III-VI.-at Aradon végezte. Az 1848–49. évi szabadságharcban mint hadnagy vett részt. 1849-től a jogi tanfolyamot Nagyváradon, Pesten és Bécsben végezte. A politikai államvizsga letétele után 1855-től 1860-ig a bíróságnál szolgált. 1861. november 21-én az ügyvédi vizsgát letevén, mint gyakorló ügyvéd Aradon telepedett le. 1872-től 1875-ig Arad szabad királyi város tiszti főügyésze, 1875. március 10-től 1901-ig pedig polgármestere volt. Közszolgálati érdemeinek elismeréséül 1900. október 24-én a III. osztályú vaskoronarendet, majd királyi tanácsosi címet s végül «endrődi» előnévvel magyar nemességet nyert. Képviselővé az 1901–1906. országgyűlésre Arad szabad királyi város választotta meg.

Havi jelentései, az Arad megyei és városi gyűléseket megelőzőleg az aradi Alföldben jelentek meg (1873-85); az 1876. évi VI. t.-cz. mint törvényjavaslat ellen című cikksorozat szintén az Alföldben jelent meg. Programbeszédei a helyi lapokban, országgyűlési beszédei pedig a Naplókban vannak.

Kiadta feleségének irodalmi műveit (Arad, 1888).

Jegyzetek

Források

További információk

 Gyomaendrődi ki kicsoda? Szerk. Szilágyiné Németh Eszter, Kovácsné Nagy Katalin. Gyomaendrőd, Honismereti Egyesület-Szülőföld Baráti Kör, 2004.
 Enyedi Sándor: Színészek, színházak, városok. A határon túli magyar színházművészet kislexikona. Budapest–Kolozsvár, Balassi–Polis, 2005.
Puskel Péter: A város mindenek előtt - Salacz Gyula, a korszakalkotó polgármester - online kismonográfia 

Országgyűlési képviselők (1901–1905)
Gyulaiak
Aradiak
1832-ben született személyek
1915-ben elhunyt személyek
Endrődi Salacz Gyula ( Gyula , január – Arad , július ) ügyvéd,ésközött Arad polgármestere . Élete A gimnázium I. és II. osztályát mint magántanuló , a III-VI.-at Aradon végezte . Az49. évi szabadságharcban mint hadnagy vett részt.től a jogi tanfolyamot Nagyváradon , Pesten és Bécsben végezte . A politikai államvizsga letétele utántőlig a bíróságnál szolgált. novemberén az ügyvédi vizsgát letevén , mint gyakorló ügyvéd Aradon telepedett le.tőlig Arad szabad királyi város tiszti főügyésze , márciustőlig pedig polgármestere volt . Közszolgálati érdemeinek elismeréséül októberén a III. osztályú vaskoronarendet , majd királyi tanácsosi címet s végül «endrődi» előnévvel magyar nemességet nyert . Képviselővé az1906. országgyűlésre Arad szabad királyi város választotta meg . Havi jelentései , az Arad megyei és városi gyűléseket megelőzőleg az aradi Alföldben jelentek meg az évi VI. t.-cz. mint törvényjavaslat ellen című cikksorozat szintén az Alföldben jelent meg . Programbeszédei a helyi lapokban , országgyűlési beszédei pedig a Naplókban vannak . Kiadta feleségének irodalmi műveit ( Arad , Jegyzetek Források További információk Gyomaendrődi ki kicsoda ? Szerk . Szilágyiné Németh Eszter , Kovácsné Nagy Katalin . Gyomaendrőd , Honismereti Egyesület-Szülőföld Baráti Kör , Enyedi Sándor : Színészek , színházak , városok . A határon túli magyar színházművészet kislexikona . Budapest–Kolozsvár, Balassi–Polis , Puskel Péter : A város mindenek előtt - Salacz Gyula , a korszakalkotó polgármester - online kismonográfia Országgyűlési képviselők1905 ) Gyulaiak Aradiak 1832-ben született személyek 1915-ben elhunyt személyek