Német teológia (mű)
Német teológia (, ) címen szerepel egy névtelen szerzőjű középkori német nyelvű keresztény írás.

Az írás címét a mű kinyomtattója, Luther Márton adta. Szerzője nem ismert, saját bevallása szerint a Német Lovagrend tagja volt, később pap és könyvőr a lovagrend frankfurti házában. Ezért az irodalomtörténet „Frankfurti Névtelen”-ként (der Franckforter) tartja számon. Némelyek szerint a szerző az ún. „Isten barátai” közösség tagja volt. 

A Német teológia keletkezési idejét a 13. század végére teszik, műfajaként a traktátust határozzák meg. A magyar nyelven mintegy 150 oldalas alkotás 54 fejezetet tartalmaz, amelyek többek közt az Isteni teljességéről, az ember bukásáról, a belső békéről, a tökéletesség háromszor három lépcsőfokáról, a keresztény alázatról, a kevélységről, a bűn mivoltáról, az emberi akaratról és a teljes lemondásáról szól. Katolikus megítélés szerint a mű kifogásolható oldala, hogy lerontja az Isten és ember, a természetes és természetfölötti, a jó és rossz közötti különbséget, és még a bűnt is Istenre vezeti vissza.

Luther Márton 1516-ban részben, 1518-ban teljes egészében kiadatta a művet, melyről így ír: „A Biblián és Szent Ágostonon kívül nem találkoztam még könyvvel, amelyből jobban megtanultam volna, és jobban tanulnám a jövőben, micsoda Isten, Krisztus és minden dolgok. Adja Isten, hogy több ilyen könyvecske kerüljön napfényre, és akkor úgy fogjuk találni, hogy a német teológusok kétségkívül a legjobb teológusok.”

Jegyzetek

Magyarul 
 Frankfurti Névtelen: Német teológia; ford. Isztray Simon; Kairosz, Bp., 2005 , 178 p.

Források 
 Chobot Ferenc: Jézus Krisztus egyházának története, II. kötet (középkor), Budapest–Rákospalota, 1907
 A magyar nyelvű kiadás

Keresztény vallási szövegek
Középkori irodalmi művek
Német teológia ( , ) címen szerepel egy névtelen szerzőjű középkori német nyelvű keresztény írás . Az írás címét a mű kinyomtattója , Luther Márton adta . Szerzője nem ismert , saját bevallása szerint a Német Lovagrend tagja volt , később pap és könyvőr a lovagrend frankfurti házában . Ezért az irodalomtörténet „ Frankfurti Névtelen”-ként ( der Franckforter ) tartja számon . Némelyek szerint a szerző az ún . „ Isten barátai” közösség tagja volt . A Német teológia keletkezési idejét a század végére teszik , műfajaként a traktátust határozzák meg . A magyar nyelven mintegyoldalas alkotásfejezetet tartalmaz , amelyek többek közt az Isteni teljességéről , az ember bukásáról , a belső békéről , a tökéletesség háromszor három lépcsőfokáról , a keresztény alázatról , a kevélységről , a bűn mivoltáról , az emberi akaratról és a teljes lemondásáról szól . Katolikus megítélés szerint a mű kifogásolható oldala , hogy lerontja az Isten és ember , a természetes és természetfölötti , a jó és rossz közötti különbséget , és még a bűnt is Istenre vezeti vissza . Luther Mártonban részben, ban teljes egészében kiadatta a művet , melyről így ír : „ A Biblián és Szent Ágostonon kívül nem találkoztam még könyvvel , amelyből jobban megtanultam volna , és jobban tanulnám a jövőben , micsoda Isten , Krisztus és minden dolgok . Adja Isten , hogy több ilyen könyvecske kerüljön napfényre , és akkor úgy fogjuk találni , hogy a német teológusok kétségkívül a legjobb teológusok.” Jegyzetek Magyarul Frankfurti Névtelen : Német teológia ; ford . Isztray Simon ; Kairosz , Bp.,,p . Források Chobot Ferenc : Jézus Krisztus egyházának története , II. kötet ( középkor ) , Budapest–Rákospalota , A magyar nyelvű kiadás Keresztény vallási szövegek Középkori irodalmi művek