Lakásbérleti szerződés
A lakásbérleti szerződés olyan bérleti szerződés, amely lakás bérbeadásáról szól. Olyan határozatlan vagy határozott időre szóló, esetleg feltételhez kötött megállapodás, amelynek alapján a bérbeadó a lakás birtokba adására és rendeltetésszerű használatban tartására, a bérlő pedig bérleti díj fizetésére és a lakás karbantartására köteles.

A magyar jogban 

A lakásbérleti szerződés szabályait a hatályos Polgári Törvénykönyv XLIV. Fejezet 2. pontja, valamint a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény tartalmazza.

A Polgári Törvénykönyvben 

6:342. § [Lakásbérleti szerződés] Ha a szerződés tárgya lakás céljára szolgáló ingatlan, a bérleti szerződésre vonatkozó rendelkezéseket az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni.

6:343. § [A bérleti díj biztosítéka] Ha a felek megállapodása alapján a bérlő a bérleti szerződésből fakadó kötelezettségeinek biztosítékául a bérbeadó részére meghatározott pénzösszeget köteles fizetni, és ez az összeg meghaladja a havi bérleti díj háromszorosát, a túlzott mértékű biztosítékot a bérlő kérelmére a bíróság mérsékelheti.

6:344. § [A bérbeadó karbantartási kötelezettsége] A bérbeadó a karbantartási kötelezettségét
a) életveszélyt okozó, az épület állagát veszélyeztető, továbbá a lakás vagy a szomszédos lakás rendeltetésszerű használatát lényegesen akadályozó hibák esetén késedelem nélkül;
b) egyéb esetben az épület karbantartásával vagy felújításával egyidejűleg
köteles teljesíteni.

6:345. § [A bérlő elviteli joga]
A bérlő nem gyakorolhatja az elviteli jogát, ha a bérbeadó az elviteli jog megváltása fejében megfelelő kártalanítást ajánl fel, és az a bérlő lényeges jogi érdekét nem sérti.

A bérlőt megillető elviteli jogot a felek a szerződésben az ezzel járó hátrány megfelelő kiegyenlítése mellett zárhatják ki vagy korlátozhatják. Ezt a szabályt kell alkalmazni a megtérítési igény kizárására vagy korlátozására is.

6:346. § [A bérlő tűrési kötelezettsége]
A bérlő köteles tűrni, hogy a bérbeadó a lakás állagának megóvásához szükséges munkálatokat elvégezze.

A lakás korszerűsítéséhez szükséges munkálatok elvégzésének tűrésére a bérlő nem köteles, kivéve, ha azok – az elvégzendő munkára, az építészeti következményekre és a bérlő várható kiadásaira tekintettel – a lakás használatát jelentősen nem korlátozzák.

A bérbeadó a bérlőt a (2) bekezdés szerinti munkálatok megkezdése előtt megfelelő időben köteles a tervezett munkálatokról és azok várható időtartamáról írásban tájékoztatni. A bérlő a bérleti szerződést az értesítés kézhezvételét követő hónap utolsó napjáig felmondhatja.

6:347. § [Rendes felmondás]
A határozatlan időre kötött szerződést bármelyik fél a hónap tizenötödik napjáig a következő hónap végére mondhatja fel.

Ha a felmondás nem az (1) bekezdésben meghatározott határidő betartásával történik, a bérleti jogviszonyt a felmondás közlését követő második hónap végére felmondottnak kell tekinteni.

6:348. § [Felmondás szerződésszegés miatt]
A lakásbérleti jogviszonyt a bérbeadó a bérlő előzetes felszólítását követően, legalább 15 napos felmondási idővel, a felmondást követő hónap utolsó napjára felmondhatja, ha a bérlő vagy a vele együttlakó személy a bérbeadóval vagy a szomszédokkal szemben az együttélés követelményeivel kirívóan ellentétes magatartást tanúsít; vagy a lakást vagy a közös használatra szolgáló területet nem rendeltetésszerűen vagy nem szerződésszerűen használja.

A felmondást nem kell előzetes felszólításnak megelőznie, ha a kifogásolt magatartás olyan súlyos, hogy a bérbeadótól a szerződés fenntartását nem lehet elvárni. A felmondást a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül kell közölni.

Források 
 Polgári törvénykönyv XLIV. Fejezet 2. pontja
 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló
 Bíró Endre: Jogi szótár. 311. old.

Jegyzetek 

Polgári jog
A lakásbérleti szerződés olyan bérleti szerződés , amely lakás bérbeadásáról szól . Olyan határozatlan vagy határozott időre szóló , esetleg feltételhez kötött megállapodás , amelynek alapján a bérbeadó a lakás birtokba adására és rendeltetésszerű használatban tartására , a bérlő pedig bérleti díj fizetésére és a lakás karbantartására köteles . A magyar jogban A lakásbérleti szerződés szabályait a hatályos Polgári Törvénykönyv XLIV . Fejezet pontja , valamint a lakások és helyiségek bérletére , valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló évi LXXVIII. törvény tartalmazza . A Polgári Törvénykönyvben 6:342 . § [ Lakásbérleti szerződés ] Ha a szerződés tárgya lakás céljára szolgáló ingatlan , a bérleti szerződésre vonatkozó rendelkezéseket az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni . 6:343. § [ A bérleti díj biztosítéka ] Ha a felek megállapodása alapján a bérlő a bérleti szerződésből fakadó kötelezettségeinek biztosítékául a bérbeadó részére meghatározott pénzösszeget köteles fizetni , és ez az összeg meghaladja a havi bérleti díj háromszorosát , a túlzott mértékű biztosítékot a bérlő kérelmére a bíróság mérsékelheti . 6:344. § [ A bérbeadó karbantartási kötelezettsége ] A bérbeadó a karbantartási kötelezettségét a ) életveszélyt okozó , az épület állagát veszélyeztető , továbbá a lakás vagy a szomszédos lakás rendeltetésszerű használatát lényegesen akadályozó hibák esetén késedelem nélkül ; b ) egyéb esetben az épület karbantartásával vagy felújításával egyidejűleg köteles teljesíteni . 6:345. § [ A bérlő elviteli joga ] A bérlő nem gyakorolhatja az elviteli jogát , ha a bérbeadó az elviteli jog megváltása fejében megfelelő kártalanítást ajánl fel , és az a bérlő lényeges jogi érdekét nem sérti . A bérlőt megillető elviteli jogot a felek a szerződésben az ezzel járó hátrány megfelelő kiegyenlítése mellett zárhatják ki vagy korlátozhatják . Ezt a szabályt kell alkalmazni a megtérítési igény kizárására vagy korlátozására is . 6:346 . § [ A bérlő tűrési kötelezettsége ] A bérlő köteles tűrni , hogy a bérbeadó a lakás állagának megóvásához szükséges munkálatokat elvégezze . A lakás korszerűsítéséhez szükséges munkálatok elvégzésének tűrésére a bérlő nem köteles , kivéve , ha azok – az elvégzendő munkára , az építészeti következményekre és a bérlő várható kiadásaira tekintettel – a lakás használatát jelentősen nem korlátozzák . A bérbeadó a bérlőt abekezdés szerinti munkálatok megkezdése előtt megfelelő időben köteles a tervezett munkálatokról és azok várható időtartamáról írásban tájékoztatni . A bérlő a bérleti szerződést az értesítés kézhezvételét követő hónap utolsó napjáig felmondhatja . 6:347. § [ Rendes felmondás ] A határozatlan időre kötött szerződést bármelyik fél a hónap tizenötödik napjáig a következő hónap végére mondhatja fel . Ha a felmondás nem azbekezdésben meghatározott határidő betartásával történik , a bérleti jogviszonyt a felmondás közlését követő második hónap végére felmondottnak kell tekinteni . 6:348. § [ Felmondás szerződésszegés miatt ] A lakásbérleti jogviszonyt a bérbeadó a bérlő előzetes felszólítását követően , legalábbnapos felmondási idővel , a felmondást követő hónap utolsó napjára felmondhatja , ha a bérlő vagy a vele együttlakó személy a bérbeadóval vagy a szomszédokkal szemben az együttélés követelményeivel kirívóan ellentétes magatartást tanúsít ; vagy a lakást vagy a közös használatra szolgáló területet nem rendeltetésszerűen vagy nem szerződésszerűen használja . A felmondást nem kell előzetes felszólításnak megelőznie , ha a kifogásolt magatartás olyan súlyos , hogy a bérbeadótól a szerződés fenntartását nem lehet elvárni . A felmondást a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül kell közölni . Források Polgári törvénykönyv XLIV . Fejezet pontja évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére , valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló Bíró Endre : Jogi szótár. old . Jegyzetek Polgári jog