Bárány János (forradalmár)
Bárány János (Répcelak, 1930. január 24. – Budapest, 1959. február 18.) szerszámkészítő, forradalmár, az 1956 utáni megtorlás mártírja.

Élete 

Édesanyját nagyon korán elvesztette, nagyszülei nevelték. Hétéves volt, amikor apja magához vette. A nyolc általános elvégzése után lakatosnak tanult, 1948-ban szerzett segédlevelet a Csepel Vas- és Fémművekben. Itt kezdett dolgozni szerszámkészítő lakatosként, mindvégig ez volt a munkahelye. Később kitanulta a fémgyalus szakmát is. 1950-ben megnősült, a következő évben az ÁVH-hoz hívták be katonának, itt családi problémái miatt öngyilkosságot kísérelt meg. 1954-ben jelentkezett a pártba, de nem vették fel, jóllehet kétszeres sztahanovista volt.

Csatlakozott az október 23-i tüntetéshez. A Magyar Rádió ostromához Csepelről munkásokat, valamint fegyvereket hozott. 25-én vagy 26-án a Tompa utcai csoport a vezetőjévé választotta. Az egység a közrendet biztosította, de többször harcolt a szovjet csapatok ellen is. Október 30-án egyike volt azoknak, akik Tildy Zoltán államminiszterrel tárgyaltak. A november 4-i szovjet katonai benyomulásnak a csoport keményen ellenállt.

Amikor a fegyveres küzdelem elbukott, november 15-én elindult barátnőjével, Hajnal Klárával az osztrák határ felé. Három nappal később azonban Horvátzsidánynál a magyar határőrök elfogták, és Szombathelyre vitték őket. Innen 21-én érkeztek vissza Budapestre, mivel három napig fogva tartották őket.

Csepelre visszatérve a gépgyár munkástanácsának tagja lett, majd a Csepeli Forradalmi Ifjúsági Szövetség delegáltjaként beválasztották a Csepeli Nagymunkástanácsba. Csatlakozott a Bástya csoport nevű illegális mozgalom fegyveres szervezkedéséhez: röpcédulákat terjesztett és fegyvereket gyűjtött.

Először december 10-én tartóztatták le, s bár január 22-én szabadlábra helyezték, április 20-án ismét bebörtönözték. Közben márciusban válóperi keresetet nyújtott be, májusban felbontották a házasságát. A Nagy József és társai elleni per ötödrendű vádlottjaként a Fővárosi Bíróság hírhedt, Tutsek Gusztáv vezette népbírósági tanácsa 1958. május 22-én halálra ítélte. A Borbély János, a „mosolygó halál” vezette – másodfokon eljáró – Legfelsőbb Bíróság tanácsa emelte jogerőre az ítéletet 1959. február 10-én. A kegyelmi kérvénye elutasítása után Bárány Jánost 1959. február 18-án kivégezték.

Jegyzetek

Források 

 Arcok '56-ból - Bárány János  (InfoRádió 2016.09.26. 11:28)
 Bárány János - MEK
 A népköztársaság nevében (Beszélő)

Az 1956-os forradalom katonái
1930-ban született személyek
1959-ben elhunyt személyek
1956-os tevékenységük miatt kivégzett emberek
Bárány János ( Répcelak , január – Budapest , február ) szerszámkészítő , forradalmár , azutáni megtorlás mártírja . Élete Édesanyját nagyon korán elvesztette , nagyszülei nevelték . Hétéves volt , amikor apja magához vette . A nyolc általános elvégzése után lakatosnak tanult, ban szerzett segédlevelet a Csepel Vas- és Fémművekben . Itt kezdett dolgozni szerszámkészítő lakatosként , mindvégig ez volt a munkahelye . Később kitanulta a fémgyalus szakmát is.ben megnősült , a következő évben az ÁVH-hoz hívták be katonának , itt családi problémái miatt öngyilkosságot kísérelt meg.ben jelentkezett a pártba , de nem vették fel , jóllehet kétszeres sztahanovista volt . Csatlakozott az októberi tüntetéshez . A Magyar Rádió ostromához Csepelről munkásokat , valamint fegyvereket hozott.én vagyán a Tompa utcai csoport a vezetőjévé választotta . Az egység a közrendet biztosította , de többször harcolt a szovjet csapatok ellen is . Októberán egyike volt azoknak , akik Tildy Zoltán államminiszterrel tárgyaltak . A novemberi szovjet katonai benyomulásnak a csoport keményen ellenállt . Amikor a fegyveres küzdelem elbukott , novemberén elindult barátnőjével , Hajnal Klárával az osztrák határ felé . Három nappal később azonban Horvátzsidánynál a magyar határőrök elfogták , és Szombathelyre vitték őket . Innenén érkeztek vissza Budapestre , mivel három napig fogva tartották őket . Csepelre visszatérve a gépgyár munkástanácsának tagja lett , majd a Csepeli Forradalmi Ifjúsági Szövetség delegáltjaként beválasztották a Csepeli Nagymunkástanácsba . Csatlakozott a Bástya csoport nevű illegális mozgalom fegyveres szervezkedéséhez : röpcédulákat terjesztett és fegyvereket gyűjtött . Először decemberén tartóztatták le , s bár januárén szabadlábra helyezték , áprilisán ismét bebörtönözték . Közben márciusban válóperi keresetet nyújtott be , májusban felbontották a házasságát . A Nagy József és társai elleni per ötödrendű vádlottjaként a Fővárosi Bíróság hírhedt , Tutsek Gusztáv vezette népbírósági tanácsa májusén halálra ítélte . A Borbély János , a „ mosolygó halál” vezette – másodfokon eljáró – Legfelsőbb Bíróság tanácsa emelte jogerőre az ítéletet februárén . A kegyelmi kérvénye elutasítása után Bárány Jánost februárán kivégezték . Jegyzetek Források Arcok '56-ból - Bárány János ( InfoRádió09.26.28) Bárány János - MEK A népköztársaság nevében ( Beszélő ) Azos forradalom katonái 1930-ban született személyek 1959-ben elhunyt személyek 1956-os tevékenységük miatt kivégzett emberek