Hszü Jun
(kínai: 虚云, születési nevén:  (萧古巖), 1840? augusztus 26. – 1959. október 13.) neves kínai származású csan buddhista mester, a 19. és a 20. század egyik legbefolyásosabb csan buddhista tanítója.

Élete
 augusztus 26-án született ben a -dinasztia idején. Édesanyja a szülés után meghalt.  császár uralkodásának harmincadik évében (1850) volt 11 éves, az édesapja ekkor tért vissza  városba. A fiatal  legelőször nagyanyja temetésén találkozott a buddhizmussal 14 éves korában. Onnantól kezdve kijelentette, hogy szeretné hátra hagyni a világi életet. Édesapja a buddhizmus helyett azonban a taoizmus híve volt és ennek megfelelően adta be fiát taníttatni.  már a legelejétől elégedetlen volt a taoista tanításokkal, amelyekről úgy vélte, hogy a létezés mélyebb igazságait nem képesek megtanítani. Aztán egy régi könyvben talált rá  életének elbeszélésére. Ez nagyon mélyen érintette és elhatározta, hogy beáll buddhista szerzetesnek.

t 17 évesen egy sikertelen szökési kísérlet után erőszakkal köttettek vele két érdekházasságot, amelyet még a nagyanyja álmodott meg számára.  azonban ekkorra már megértette a forma ürességének tanítását és világosan értette az éntelenséget is. A buddhista gyakorlatokban társa lett és egyben közeli barátja Fu Kuo, akivel együtt látogatott el 19 éves korában a Dob-hegyhez  városban. Elutazása előtt a feleségeinek hátra hagyta a „Bőrtáska éneke című” saját versét. which he left behind for his two wives. Beállt végre szerzetesnek és amikor az édesapja embereket küldött érte, hogy vigyék vissza, bezárkózott egy barlangba és aszkétaként élt három éven át, teljesen egyedül. 25 éves korában értesült arról, hogy édesapja elhunyt és a mostohaanyja és két felesége is beállt buddhista apácának.

 remeteévei alatt magas tudati szintet ért el. Egy  nevű tanítómesternek sikerült meggyőznie t, hogy hagyjon fel az önsanyargató aszkézissel, és gyakorolja a középutat. Ezután hétéves zarándokútra ment a Putuo-hegyhez, amelyet a kínai buddhizmusban Avalókitésvara bodhimandalájának (megvilágosodási hely) tartanak.

43 évesen  újabb zarándoklatra indult, ezúttal a -hegyhez, (Mandzsusrí bodhimandalája), és útja során három lépésenként teljes leborulást végzett. Közben azért imádkozott, hogy elhunyt szülei a Tiszta Földön szülessenek újjá. Az útja során  életét kétszer is megmentette egy koldus, akiről később  úgy vélte, hogy Mandzsusrí inkarnációja volt.

 ezután Tibetbe utazott és számtalan kolostorba ellátogatott, köztük a Potala palotába is, ahol találkozott a dalai lámával és a pancsen lámával. Ezután folytatta útját Indián, Srí Lankán és Burmán át. Úgy érezte, hogy tudata kitisztul és egészsége megerősödik. Utazásai során számtalan költeményt írt. 53 éves volt, amikor visszatért Kínába, ahol más buddhista mesterekkel együtt folytatta a gyakorlatokat. Önéletrajzi írásában arról is beszámolt, hogy 56 éves korában, hogyan történt a megvilágosodása.

 fáradhatatlanul folytatta bodhiszattvaként a munkáját. Tanításokat adott és régi templomokat állított helyre, és követői akadtak egész Ázsia-szerte.  a második világháború idején Kínában maradt, hogy támogassa a kínai buddhista közösségeket - ahelyett, hogy Hongkongba vagy Tajvanba menekült volna. A kommunisták szörnyű kínzásokat végeztek rajta.

1953-ban ,  és más dharma mester, megalapították a Kínai Buddhista Szövetséget a  kolostorban. Hárompontos petíciót készítettek, amelyet a párt elfogadott.  1959-ben megbetegedett és hamarosan elhunyt.

Jegyzetek

Források
 Gauci, Damian, John (2011). Chan-Pure Land: An Interpretation of Xu Yun's (1840-1959) Oral Instructions, Chung-Hwa Buddhist Journal 24, 105-120
 Huimin Biksu (2009). An Inquiry into Master Yunshu's Experiences of Long-dwelling Samadhis,  Chung-Hwa Buddhist Journal 22, 45-68
 Hunn, Richard (ed.), translated by Charles Luk (1974). Empty Cloud: the Autobiography of the Chinese Zen Master Hsu Yun. Rochester: Empty Cloud Press. Shaftesbury: Element Books, 1988 (revised)
Upasaka Lu K'uan Yu (Charles Luk) (1964). "Master Hsu Yun Brief Biography", The Mountain Path, Vol. 1, October 1964, No. 4
 Kʻuan Yü Lu (Charles Luk) (1961). Ch'an and Zen teaching, London : Rider
 Kʻuan Yü Lu; Xuyun (1993). Master Hsu Yun's discourses and dharma words, Hong Kong : H. K. Buddhist book distributor. 
 Venerable Master Hsuan Hua (1983,1985). A Pictorial Biography of the Venerable Master Hsu Yun - Vol.1 and Vol.2 (2nd edition 2003). San Francisco: Buddhist Text Translation Society, 1983, 1985.  
 Sakya, Jy Din (1996). Empty Cloud: The teachings of Xu Yun. A remembrance of the Great Chinese Zen Master, Hong Kong : H. K. Buddhist book distributor

További információk
Két buddhista szövetség létezik az alábbi elnevezéssel: "Zen Buddhist Order of Hsu Yun": az egyik itt: hsuyun.org és a másik itt: zatma.org
Könyvek Hszü Jun életéről és tanításairól.

1840-ben született személyek
1959-ben elhunyt személyek
Buddhizmus Kínában
Századik életévüket betöltött személyek
( kínai : 虚云 , születési nevén : ( 萧古巖 ) , augusztus – október ) neves kínai származású csan buddhista mester , a és a század egyik legbefolyásosabb csan buddhista tanítója . Élete augusztusán született ben a -dinasztia idején . Édesanyja a szülés után meghalt. császár uralkodásának harmincadik évébenvoltéves , az édesapja ekkor tért vissza városba . A fiatal legelőször nagyanyja temetésén találkozott a buddhizmussaléves korában . Onnantól kezdve kijelentette , hogy szeretné hátra hagyni a világi életet . Édesapja a buddhizmus helyett azonban a taoizmus híve volt és ennek megfelelően adta be fiát taníttatni. már a legelejétől elégedetlen volt a taoista tanításokkal , amelyekről úgy vélte , hogy a létezés mélyebb igazságait nem képesek megtanítani . Aztán egy régi könyvben talált rá életének elbeszélésére . Ez nagyon mélyen érintette és elhatározta , hogy beáll buddhista szerzetesnek. tévesen egy sikertelen szökési kísérlet után erőszakkal köttettek vele két érdekházasságot , amelyet még a nagyanyja álmodott meg számára. azonban ekkorra már megértette a forma ürességének tanítását és világosan értette az éntelenséget is . A buddhista gyakorlatokban társa lett és egyben közeli barátja Fu Kuo , akivel együtt látogatott eléves korában a Dob-hegyhez városban . Elutazása előtt a feleségeinek hátra hagyta a „ Bőrtáska éneke című” saját versét. which he left behind for his two wives . Beállt végre szerzetesnek és amikor az édesapja embereket küldött érte , hogy vigyék vissza , bezárkózott egy barlangba és aszkétaként élt három éven át , teljesen egyedül.éves korában értesült arról , hogy édesapja elhunyt és a mostohaanyja és két felesége is beállt buddhista apácának . remeteévei alatt magas tudati szintet ért el . Egy nevű tanítómesternek sikerült meggyőznie t , hogy hagyjon fel az önsanyargató aszkézissel , és gyakorolja a középutat . Ezután hétéves zarándokútra ment a Putuo-hegyhez , amelyet a kínai buddhizmusban Avalókitésvara bodhimandalájának ( megvilágosodási hely ) tartanak . 43 évesen újabb zarándoklatra indult , ezúttal a -hegyhez , ( Mandzsusrí bodhimandalája ) , és útja során három lépésenként teljes leborulást végzett . Közben azért imádkozott , hogy elhunyt szülei a Tiszta Földön szülessenek újjá . Az útja során életét kétszer is megmentette egy koldus , akiről később úgy vélte , hogy Mandzsusrí inkarnációja volt. ezután Tibetbe utazott és számtalan kolostorba ellátogatott , köztük a Potala palotába is , ahol találkozott a dalai lámával és a pancsen lámával . Ezután folytatta útját Indián , Srí Lankán és Burmán át . Úgy érezte , hogy tudata kitisztul és egészsége megerősödik . Utazásai során számtalan költeményt írt.éves volt , amikor visszatért Kínába , ahol más buddhista mesterekkel együtt folytatta a gyakorlatokat . Önéletrajzi írásában arról is beszámolt , hogyéves korában , hogyan történt a megvilágosodása . fáradhatatlanul folytatta bodhiszattvaként a munkáját . Tanításokat adott és régi templomokat állított helyre , és követői akadtak egész Ázsia-szerte. a második világháború idején Kínában maradt , hogy támogassa a kínai buddhista közösségeket - ahelyett , hogy Hongkongba vagy Tajvanba menekült volna . A kommunisták szörnyű kínzásokat végeztek rajta . 1953-ban , és más dharma mester , megalapították a Kínai Buddhista Szövetséget a kolostorban . Hárompontos petíciót készítettek , amelyet a párt elfogadott. ben megbetegedett és hamarosan elhunyt . Jegyzetek Források Gauci , Damian , John Chan-Pure Land : An Interpretation of Xu Yun'sOral Instructions , Chung-Hwa Buddhist Journal Huimin Biksu An Inquiry into Master Yunshu's Experiences of Long-dwelling Samadhis , Chung-Hwa Buddhist Journal Hunn , Richard ( ed . ) , translated by Charles Luk Empty Cloud : the Autobiography of the Chinese Zen Master Hsu Yun . Rochester : Empty Cloud Press . Shaftesbury : Element Books,( revised ) Upasaka Lu K'uan Yu ( Charles Luk ) " Master Hsu Yun Brief Biography " , The Mountain Path , Vol . October No. 4 Kʻuan Yü Lu ( Charles Luk ) Ch'an and Zen teaching , London \ : Rider Kʻuan Yü Lu ; Xuyun Master Hsu Yun's discourses and dharma words , Hong Kong \ : H. K. Buddhist book distributor . Venerable Master Hsuan Hua1985 ) . A Pictorial Biography of the Venerable Master Hsu Yun - Vol.1 and Vol.2d edition San Francisco: Buddhist Text Translation Society , Sakya , Jy Din Empty Cloud : The teachings of Xu Yun . A remembrance of the Great Chinese Zen Master , Hong Kong \ : H. K. Buddhist book distributor További információk Két buddhista szövetség létezik az alábbi elnevezéssel : " Zen Buddhist Order of Hsu Yun " : az egyik itt : hsuyun.org és a másik itt : zatma.org Könyvek Hszü Jun életéről és tanításairól . 1840-ben született személyek 1959-ben elhunyt személyek Buddhizmus Kínában Századik életévüket betöltött személyek