Sakkcsapat Európa-bajnokság
A sakkcsapat Európa-bajnokság az európai nemzeti sakkválogatottak csapatversenye, amelyet az Európai Sakkszövetség (European Chess Union, ECU) szervez. A versenyt 1957 óta rendezik, kezdetben négyévenként, majd háromévente került rá sor, 1997 óta rendszeresen kétévente található a versenynaptárban. A nők számára 1992 óta rendezik meg a nyílt versennyel (amelyen a férfiak és a nők egyaránt a csapatok tagjai lehetnek) azonos helyszínen és időpontban.

A résztvevők körét a szélesebb értelemben vett európai országok alkotják, így indulásra jogosultak Oroszország, Izrael és a volt szovjet tagköztársaságok csapatai is.

A bajnokság története 

A verseny gondolata az 1950-es években vetődött fel, annak biztosítására, hogy két sakkolimpia között összemérhessék erejüket a nemzeti sakkválogatottak.  Az első csapat-Európa-bajnokság 1955–1956-ban 11 indulóval négy csoportban játszott selejtezőkből, és az 1957-ben megrendezett négycsapatos döntőből állt, amelyen a csoportgyőztesek vettek részt. A döntőre Ausztriában került sor, amely kétfordulós körmérkőzés formájában zajlott. A versenyen nagy meglepetésre Jugoszlávia válogatottja a második körben legyőzte a szovjet válogatottat, de még ezzel sem sikerült megakadályozniuk a szovjetek fölényes első helyét.

A szovjet válogatott kilenc Európa-bajnokságon indult, mind a kilenc alkalommal meg is nyerték azt. A Szovjetunió felbomlása utáni tíz bajnokságon a győztesek száma megoszlott, bár a legtöbb aranyat Oroszország nyerte (négyet), a további hét elsőségen öt különböző nemzet osztozott. A nők versenyére csak a Szovjetunió felbomlása után, 1992-től kezdve került sor, így náluk nem beszélhetünk olyan hegemóniáról, mint a nyílt verseny esetében. Oroszország négy és Ukrajna két győzelme mellett a további öt alkalommal mindig más-más ország szerezte meg az első helyet.

Az első Európa-bajnokságon, a selejtezőben részt vevő csapatokat nem számítva, négy csapat 47 játékosa vett részt. Az országok részvétele tekintetében a rekordot az 1992-ben Debrecenben rendezett Eb tartja, amelyen a nyílt versenyen 41 ország 204 versenyzővel, a női versenyen 38 ország 112 versenyzővel képviseltette magát. A 2015-ös Európa-bajnokságon a nyílt versenyen 36 csapat 178 fővel, a női versenyen 30 ország 146 fővel vett részt.

A magyar válogatott – a nemzetközi szaksajtó nagy meglepetésére – nem vett részt a küzdelemsorozaton, egyes források szerint azért, mert nem kaptak meghívást a selejtezőkön való részvételre. A következő hét EB-n, az 1961-estől kezdve egészen 1983-ig a magyar csapat mindig a dobogón, a szovjetek mögött a 2. vagy 3. helyen végzett. 2015-ig összesen 4 ezüst- és 6 bronzérem a válogatott teljesítménye. A nők ennél szerényebb eredményeket értek el, mindössze egy ezüstérmet szereztek, 2003-ban Plovdivban.

A lebonyolítás formája 
A verseny lebonyolításának elve 1989-ig megegyezett abban, hogy a részt vevő csapatok a döntő előtt selejtezőket vívtak, és a selejtezőcsoportok győztesei játszhattak a döntőben. Az 1957-es négycsapatos döntő létszámát a következő két alkalommal hatcsapatosra bővítették, majd 1970-től nyolc csapat részvételével zajlott. 1989-ben tértek át a svájci rendszerre, és ekkortól már nem rendeznek selejtezőket, hanem a nevező összes ország csapata egy helyszínen mérkőzik a svájci rendszer szerinti sorsolás alapján.

A csapatok létszáma 1957–1970 között 10 fő volt, 1973–1983 között ezt 8 főre csökkentették, majd 1989-ben hatfős válogatottak mérkőztek. 1993-tól napjainkig négyfős csapatok mérkőznek. A női versenyen a csapatok kezdetben három főből álltak, akik közül ketten játszottak, majd 2005-től növelték a létszámot négy főre.

A verseny sorrendjét 2003-ig az egyes játszmákban szerzett pontok alapján állapították meg, 2003-ban tértek át a meccspontokra, amelynél a győztes csapat 2 pontot, döntetlen esetén a csapatok 1–1 pontot kapnak. A játszmákban szerzett pontokat csak a holtverseny eldöntéséhez veszik figyelembe.

A győztes csapat az Európa-kupát, egy díszes serleget kap, de az első három helyezett csapatok mindegyik tagja arany-, ezüst-, illetve bronzérmet kap. Emellett ugyancsak érmekkel díjazzák táblánként a három legjobb eredményt elért versenyzőt is.

Az eddigi versenyek dobogós csapatai

A nyílt verseny

Női verseny

Éremtáblázat

Nyílt verseny
A táblázat a Sakkcsapatok Európa-bajnokságán érmet nyert együtteseket sorolja fel.

Női verseny

Jegyzetek

Források 
OlimpBase European Tem Ch. menüpont alatt
Nyílt verseny részletes eredmények 1999-től
Női verseny részletes eredmények 1999-től

További információk 

Sakkversenyek
Sakktörténelem
A sakkcsapat Európa-bajnokság az európai nemzeti sakkválogatottak csapatversenye , amelyet az Európai Sakkszövetség ( European Chess Union , ECU ) szervez . A versenytóta rendezik , kezdetben négyévenként , majd háromévente került rá sor,óta rendszeresen kétévente található a versenynaptárban . A nők számáraóta rendezik meg a nyílt versennyel ( amelyen a férfiak és a nők egyaránt a csapatok tagjai lehetnek ) azonos helyszínen és időpontban . A résztvevők körét a szélesebb értelemben vett európai országok alkotják , így indulásra jogosultak Oroszország , Izrael és a volt szovjet tagköztársaságok csapatai is . A bajnokság története A verseny gondolata azes években vetődött fel , annak biztosítására , hogy két sakkolimpia között összemérhessék erejüket a nemzeti sakkválogatottak . Az első csapat-Európa-bajnokság1956-banindulóval négy csoportban játszott selejtezőkből , és azben megrendezett négycsapatos döntőből állt , amelyen a csoportgyőztesek vettek részt . A döntőre Ausztriában került sor , amely kétfordulós körmérkőzés formájában zajlott . A versenyen nagy meglepetésre Jugoszlávia válogatottja a második körben legyőzte a szovjet válogatottat , de még ezzel sem sikerült megakadályozniuk a szovjetek fölényes első helyét . A szovjet válogatott kilenc Európa-bajnokságon indult , mind a kilenc alkalommal meg is nyerték azt . A Szovjetunió felbomlása utáni tíz bajnokságon a győztesek száma megoszlott , bár a legtöbb aranyat Oroszország nyerte ( négyet ) , a további hét elsőségen öt különböző nemzet osztozott . A nők versenyére csak a Szovjetunió felbomlása után,től kezdve került sor , így náluk nem beszélhetünk olyan hegemóniáról , mint a nyílt verseny esetében . Oroszország négy és Ukrajna két győzelme mellett a további öt alkalommal mindig más-más ország szerezte meg az első helyet . Az első Európa-bajnokságon , a selejtezőben részt vevő csapatokat nem számítva , négy csapatjátékosa vett részt . Az országok részvétele tekintetében a rekordot azben Debrecenben rendezett Eb tartja , amelyen a nyílt versenyenországversenyzővel , a női versenyenországversenyzővel képviseltette magát . Aös Európa-bajnokságon a nyílt versenyencsapatfővel , a női versenyenországfővel vett részt . A magyar válogatott – a nemzetközi szaksajtó nagy meglepetésére – nem vett részt a küzdelemsorozaton , egyes források szerint azért , mert nem kaptak meghívást a selejtezőkön való részvételre . A következő hét EB-n , azestől kezdve egészenig a magyar csapat mindig a dobogón , a szovjetek mögött a vagy helyen végzett.ig összesenezüst- ésbronzérem a válogatott teljesítménye . A nők ennél szerényebb eredményeket értek el , mindössze egy ezüstérmet szereztek, ban Plovdivban . A lebonyolítás formája A verseny lebonyolításának elveig megegyezett abban , hogy a részt vevő csapatok a döntő előtt selejtezőket vívtak , és a selejtezőcsoportok győztesei játszhattak a döntőben . Azes négycsapatos döntő létszámát a következő két alkalommal hatcsapatosra bővítették , majdtől nyolc csapat részvételével zajlott.ben tértek át a svájci rendszerre , és ekkortól már nem rendeznek selejtezőket , hanem a nevező összes ország csapata egy helyszínen mérkőzik a svájci rendszer szerinti sorsolás alapján . A csapatok létszáma1970 közöttfő volt, 1983 között eztfőre csökkentették , majdben hatfős válogatottak mérkőztek.tól napjainkig négyfős csapatok mérkőznek . A női versenyen a csapatok kezdetben három főből álltak , akik közül ketten játszottak , majdtől növelték a létszámot négy főre . A verseny sorrendjétig az egyes játszmákban szerzett pontok alapján állapították meg, ban tértek át a meccspontokra , amelynél a győztes csapatpontot , döntetlen esetén a csapatok1 pontot kapnak . A játszmákban szerzett pontokat csak a holtverseny eldöntéséhez veszik figyelembe . A győztes csapat az Európa-kupát , egy díszes serleget kap , de az első három helyezett csapatok mindegyik tagja arany- , ezüst- , illetve bronzérmet kap. Emellett ugyancsak érmekkel díjazzák táblánként a három legjobb eredményt elért versenyzőt is . Az eddigi versenyek dobogós csapatai A nyílt verseny Női verseny Éremtáblázat Nyílt verseny A táblázat a Sakkcsapatok Európa-bajnokságán érmet nyert együtteseket sorolja fel . Női verseny Jegyzetek Források OlimpBase European Tem Ch. menüpont alatt Nyílt verseny részletes eredményektől Női verseny részletes eredményektől További információk Sakkversenyek Sakktörténelem