Szent György-bazilika (Prága)
A Szent György-bazilika () a prágai várnegyed legrégibb, Prága 2. legrégibb és egyben legjobb állapotú román stílusú temploma a Szent György tér keleti oldalán.

Története 

920-ban alapította Vratiszláv fejedelem; eredetileg egyhajós volt. Háromhajóssá 973-ban bővítették, amikor bencések egy női kolostort építettek mellé; ez volt Prága első apácakolostora. A többszöri újjá-, illetve átépítés miatt külseje nem utal arra, hogy már több mint 1000 éves, ez csak belül látható. 1055-ig ez a bazilika volt a Přemysl-ház hivatalos temetkezőhelye, ezután a Szent Vitus-székesegyház. 

Először 1142-ben égett le, ezután Berta apátnő építtette újjá a maihoz meglehetősen hasonló külsővel. Ekkor épült a két fehér mészkőtorony és a keleti oldal két román ablaksora. A 13. század első felében építették meg a Szent Ludmilla-kápolnát. Szent Vencel nagyanyjának csontmaradványait az 1380 körül épített síremlékben helyezték el. Ekkor épült a nyugati oldal portikusza is

Az 1541-es tűzvész után reneszánsz stílben építették át, a 17. század végén barokkossá alakították. 1718–1722 közt délnyugati sarkához František Maxmilián Kaňka hozzátoldotta nepomuki János kápolnáját, hogy abban tarthassák meg a későbbi szent boldoggá avatását ünneplő misét. 

Miután II. József feloszlatta a szerzetesrendeket, a kolostort és a bazilikát is a hadsereg használta; az épületek állapota leromlott.

A templom 1142-es, román külsejét az 1888–1912 (1887–1908) közötti, František Mach tervei alapján végzett restaurálással próbálták visszaadni, homlokzatán azonban továbbra is a barokkos jegyek dominálnak. A reneszánsz elemek közül a kapuzatot hagyták meg; ezt szent György gótikus domborművének másolatával. Régészeti feltárására 1958–1964 között került sor. 1962-ben nemzeti kulturális emlékhellyé nyilvánították és hangversenyteremmé alakították. 1969–1975 között újabb rekonstrukcióval kiállítóhellyé alakították és itt helyezték el a Prágai Nemzeti Galéria gyűjteményének egy részét (kiállítás és raktár). A galéria kiköltözése óta időszakos kiállításokat tartanak benne.

Az épület 

Fehér ikertornyai egész Prágából látszanak. Nepomuki szent János kápolnájának homlokzatát szentek domborművei díszítik; ezeket Ferdinand Maxmilián Brokoff faragta.

A Szent György utcára nyíló, régi bejárat kapuja Benedikt Ried öntödéjében készült 1520 körül; legfőbb dísze egy sárkánnyal hadakozó lovag. Az új bejáratot a 14. században nyitották a templom nyugati oldalán, majd a 17. században kora barokk stílusban építették át a korra jellemző terrakotta figurákkal. 

A homlokzatot díszítő, homokkő szobrokat:
 a templomot alapító I. Vratiszláv,
 a kolostor névadója, boldog Přemysl Mlada
valószínűleg Jan Jiří Bendl faragta.

Berendezése 

A templom Szent kereszt oltárát a 15. század elejétől a 19. század közepéig egy 1410 és 1420 között faragott, a keresztre feszített Krisztust ábrázoló faszobor díszítette. A 19. század közepén a bazilikát felújították, a szobrot pedig máshová helyezték, majd 1989-től elveszettnek tekintették. 2009-ben a Mindenszentek kápolnájának villanyvezetékeit javító munkások találták meg egy halom öreg szék mögött.

A kriptába egy barokk stílusú lépcsőn juthatunk le. A helyiségben egy allegórikus Brigitta-szobor (fekvő, halott szűz) az emberi állhatatlanságra és esendőségre emlékeztet.

A templomban két fejedelem sírja bizonyos, kettőé valószínű. Biztosan itt nyugszik:
 I. Vratiszláv és
 II. (Jámbor) Boleszláv.

Valószínűleg itt nyugszik:
 Ulrik és
 Jaromír.

Az eredeti, román stílusú falfestményekből csak egy relief néhány töredéke:
 az angyalok megkoronázzák Szűz Máriát;
 Mlada és Berta apátnők térdelő alakjai;
 II. Ottokár és nővére, Ágnes (Anežka) apátnő
maradt fenn a karzaton  és a szent Ludmilla-kápolna mellett.

A nepomuki szent János-kápolna falait Václav Vavřinec Reiner festményi díszítik.

A főhajó déli falán Hans Burgkmair képei örökítik meg a 4. században élt Szent Orsolya és a  keresztény szűz vértanúságát. Az északi oldalhajó Krisztus-szobra Otto Herbert Hájek műve (1947–1948), amit a művész a templom újraszentelése alkalmából ajándékozott a cseh népnek és személyesen Václav Havel elnöknek.

Jegyzetek

Források 

 Szombathy Viktor: Prága (Panoráma, Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Bp. 1971.)
 Prague.eu: Prague Castle - St George's Basilica
 Prague Castle for Visitors: St. George's Basilica

Prága középkori építményei
A Prágai főegyházmegye templomai, kolostorai
Szent György-templomok
Prága keresztény templomai, kolostorai
A Szent György-bazilika ( ) a prágai várnegyed legrégibb , Prága legrégibb és egyben legjobb állapotú román stílusú temploma a Szent György tér keleti oldalán . Története 920-ban alapította Vratiszláv fejedelem ; eredetileg egyhajós volt . Háromhajóssában bővítették , amikor bencések egy női kolostort építettek mellé ; ez volt Prága első apácakolostora . A többszöri újjá- , illetve átépítés miatt külseje nem utal arra , hogy már több mintéves , ez csak belül látható.ig ez a bazilika volt a Přemysl-ház hivatalos temetkezőhelye , ezután a Szent Vitus-székesegyház . Előszörben égett le , ezután Berta apátnő építtette újjá a maihoz meglehetősen hasonló külsővel . Ekkor épült a két fehér mészkőtorony és a keleti oldal két román ablaksora . A század első felében építették meg a Szent Ludmilla-kápolnát . Szent Vencel nagyanyjának csontmaradványait azkörül épített síremlékben helyezték el . Ekkor épült a nyugati oldal portikusza is Azes tűzvész után reneszánsz stílben építették át , a század végén barokkossá alakították.1722 közt délnyugati sarkához František Maxmilián Kaňka hozzátoldotta nepomuki János kápolnáját , hogy abban tarthassák meg a későbbi szent boldoggá avatását ünneplő misét . Miután II. József feloszlatta a szerzetesrendeket , a kolostort és a bazilikát is a hadsereg használta ; az épületek állapota leromlott . A templomes , román külsejét az19121908 ) közötti , František Mach tervei alapján végzett restaurálással próbálták visszaadni , homlokzatán azonban továbbra is a barokkos jegyek dominálnak . A reneszánsz elemek közül a kapuzatot hagyták meg ; ezt szent György gótikus domborművének másolatával . Régészeti feltárására1964 között került sor.ben nemzeti kulturális emlékhellyé nyilvánították és hangversenyteremmé alakították.1975 között újabb rekonstrukcióval kiállítóhellyé alakították és itt helyezték el a Prágai Nemzeti Galéria gyűjteményének egy részét ( kiállítás és raktár ) . A galéria kiköltözése óta időszakos kiállításokat tartanak benne . Az épület Fehér ikertornyai egész Prágából látszanak . Nepomuki szent János kápolnájának homlokzatát szentek domborművei díszítik ; ezeket Ferdinand Maxmilián Brokoff faragta . A Szent György utcára nyíló , régi bejárat kapuja Benedikt Ried öntödéjében készültkörül ; legfőbb dísze egy sárkánnyal hadakozó lovag . Az új bejáratot a században nyitották a templom nyugati oldalán , majd a században kora barokk stílusban építették át a korra jellemző terrakotta figurákkal . A homlokzatot díszítő , homokkő szobrokat : a templomot alapító I. Vratiszláv , a kolostor névadója , boldog Přemysl Mlada valószínűleg Jan Jiří Bendl faragta . Berendezése A templom Szent kereszt oltárát a század elejétől a század közepéig egyésközött faragott , a keresztre feszített Krisztust ábrázoló faszobor díszítette . A század közepén a bazilikát felújították , a szobrot pedig máshová helyezték , majdtől elveszettnek tekintették.ben a Mindenszentek kápolnájának villanyvezetékeit javító munkások találták meg egy halom öreg szék mögött . A kriptába egy barokk stílusú lépcsőn juthatunk le . A helyiségben egy allegórikus Brigitta-szobor ( fekvő , halott szűz ) az emberi állhatatlanságra és esendőségre emlékeztet . A templomban két fejedelem sírja bizonyos , kettőé valószínű . Biztosan itt nyugszik : I. Vratiszláv és II. ( Jámbor ) Boleszláv . Valószínűleg itt nyugszik : Ulrik és Jaromír . Az eredeti , román stílusú falfestményekből csak egy relief néhány töredéke : az angyalok megkoronázzák Szűz Máriát ; Mlada és Berta apátnők térdelő alakjai ; II. Ottokár és nővére , Ágnes ( Anežka ) apátnő maradt fenn a karzaton és a szent Ludmilla-kápolna mellett . A nepomuki szent János-kápolna falait Václav Vavřinec Reiner festményi díszítik . A főhajó déli falán Hans Burgkmair képei örökítik meg a században élt Szent Orsolya és a keresztény szűz vértanúságát . Az északi oldalhajó Krisztus-szobra Otto Herbert Hájek műve1948 ) , amit a művész a templom újraszentelése alkalmából ajándékozott a cseh népnek és személyesen Václav Havel elnöknek . Jegyzetek Források Szombathy Viktor : Prága ( Panoráma , Külföldi városkalauz , Franklin Nyomda, Bp. ) Prague.eu: Prague Castle - St George's Basilica Prague Castle for Visitors : St . George's Basilica Prága középkori építményei A Prágai főegyházmegye templomai , kolostorai Szent György-templomok Prága keresztény templomai , kolostorai