Pekáry Ferenc
Zebegnyői  Pekáry Ferenc, dr. (1859 – Budapest, 1925. február 16.) magyar büntetőjogász, rendőrfőkapitány-helyettes, miniszteri tanácsos, a daktiloszkópia, és az erre épülő országos bűnügyi nyilvántartás magyarországi meghonosítója.

Életpályája 
Pekáry Antal és Duka Mária fia. Felesége, akivel 1887-ben Miglécen házasodott össze, Kiss Anna (megh. 1946) volt. 1882-ben kezdte pályafutását a Thaisz-korszakban. Jogi tanulmányai befejeztével 1884-ben fogalmazó gyakornok lett, majd végigjárta a tiszti ranglétrát: volt díjnok, írnok, fogalmazó, 1892-től főkapitány titkár, 1896-tól kerületi kapitány. 1904-ben rendőrtanácsossá, 1906-ban a bűnügyi osztály vezetőjévé és főkapitány-helyettesé nevezték ki, majd budapesti főkapitány lett. 1912-ben rendelték szolgálattételre a minisztériumba, ahol az újonnan létrehozott rendőri ügyosztály vezetője lett, (belügyi) miniszteri osztálytanácsos, miniszteri tanácsos volt. 1913–1916 között a XIII. Államrendészeti Főosztály főnöke, majd 1917-ben a X. Törvényelőkészítő Főosztály vezetője volt. Harmincöt évi szolgálat után 1917-ben vonult nyugállományba. Számos kitüntetés tulajdonosa volt.

Munkássága igazán dr. Boda Dezső főkapitány mellett bontakozott ki. A rendőri intézmények terén bevezetett reformjaik a budapesti Állam (királyi csendőrség) rendőrséget európai szintre emelték. 1912-ben bevezetett vidéki (csendőrség) rendőrség államosítása kapcsán a miniszteri tanácsosi cím adományozása mellett még megkapta a miniszteri osztálytanácsosi címet. Egyidejűleg megbízták a Belügyminisztérium XIII. Államrendészeti Főosztályának szervezésével és vezetésével.

Szerepe a daktiloszkópia bevezetésében 
A kontinensen elsőként Magyarországon vezették be a daktiloszkópia alkalmazását. Az új azonosítási módszer elterjedésében nagy szerepe volt. 1901-ben Angliában járt és tanulmányozta az ottani rendőri szervezetet. Ekkor ismerte meg a Galton—Henry-módszert, s mikor hazatért, a daktiloszkópia használatáról javaslatot terjesztett elő, melyet el is fogadtak, és ennek alapján 1902-ben megszervezték Budapesten is a bűnügyi nyilvántartást. 

Bár kezdetben nem nagy lelkesedés fogadta az új technikát, a dánoki négyes rablógyilkosság tettesének felderítése meggyőzte a kétkedőket is a módszer hasznosságáról. A daktiloszkópia használata Európa-szerte már az első világháború előtt elterjedt.

További kiemelkedő eredményei 
Ő állította fel a dunai kapitányságot. Megreformálta a tolonc- és cselédügyeket, javaslatára hozták létre a toloncházi jogvédő irodát. Tanulmányt jelentetett meg a dologházakról, melyben kifejtette, hogy az önhibájukon kívül gondoskodásra szorulók csoportját mindenképpen ki kell vezetni a rendészeti tevékenység köréből, mivel őket nem lehet büntetőjogilag felelősségre vonni. A jó fizikai állapotúak és a kétes egzisztenciák számára olyan, munkakötelezettséggel együtt járó dologházi elhelyezést javasolt, ahol, ha valódi gazdasági értékkel bíró munkát nem is, de valamilyen rendszeres produktív tevékenységet elláthatnak a befogadottak. A javíthatatlan, visszaeső elkövetők számára pedig a szigorított dologházat tartotta célravezetőnek.

Jelentős érdemei vannak a budapesti rendőrség államosítására vonatkozó törvényjavaslat előkészítésében, valamint a vidéki rendőrség államosításában, az erre vonatkozó előterjesztést ő készítette el. „A rendőrségre vonatkozó törvényjavaslat elkészítésével kapcsolatos tennivalók szakszerű ellátására, illetve irányítására dr. Pekáry Ferenc budapesti főkapitány helyettes 1912-ben miniszteri tanácsosi címmel osztálytanácsossá neveztetett ki a belügyminisztériumba és átvette az e célra szervezett főosztály vezetését. Széleskörű anyaggyűjtés után mindenekelőtt az 1913. évi március hó 11-én kelt 41.500.913 XIII. sz. belügyminiszteri rendelet kibocsátását kezdeményezte. E rendelet az 1912. évi LVIII. t. c. és az 1913. évi költségvetés alapján államsegélyeket engedélyez és utalványoz, melyeket elsősorban a városi rendőrségek legégetőbbnek mutatkozó szükségleteinek kielégítésére kell fordítani és pedig a rendőrlegénység illetményeinek javítására, rendszeres rendőri szakoktatási célokra, a polgári biztosi (detektív szolgálat létesítésének, illetve fejlesztésének a megkezdésére), végül közbiztonsági rendelkezési alap rendszeresítésére.”

Nevéhez számos gyermekjóléti intézmény fűződik.

Egyesületi tagságai 
Az Országos Protestáns Patronázs Egyesület, melynek célja az elzüllött gyermekek és fiatalkorúak megmentése volt, 1909. évi alakuló közgyűlésén a választmány tagjává választotta. 1910-ben a szeretetházi felügyelő bizottság tagjává választották, 1911-ben az egyesület alelnöke, 1914-ben a szeretetház intéző-bizottsága elnöke lett. 1911-ben a Gyermekvédő Liga igazgató-választmányi tagjává választották, és ebben a minőségében lett 1920-ban a belügyminiszter által kinevezett országos mozgóképvizsgáló bizottság tagja. 1912-ben a Jogvédő Egyesület választmányi tagja, 1913-ban a Nemzetközi Büntetőjogi Egyesület magyar tagozatának alelnökévé választották. 1914-től a fiatalkorúak budapesti felügyelő hatósága tagja volt.

Díjai, elismerései 
Több hazai és külföldi kitüntetésben részesült: Vaskorona-rend III. osztályzata, orosz Vörös Sas-rend, spanyol III. Károly-rend középkeresztje, bolgár Polgári érdemrend (1908), Polgári hadi érdemkereszt II. fokozat, a román Korona Rendjének parancsnoki keresztje (1910).

Emlékezete 
Sírja a Kerepesi temetőben található. Síremlékét, amely Lányi Dezső szobrászművész alkotása, a Magyar Királyi Államrendőrség állíttatta számára. A műemléki védettséget élvező síremlék felirata: „Atyai barátjának és lánglelkű tanitómesterének hálás kegyelettel emelte a budapesti M. Kir. Állami Rendőrség tisztikara 1926. évben.”
A síremlék olyan rettenetes állapotban van, hogy azon a vezeték- és keresztneven kívül semmi más nem olvasható!

Publikációi 

Pekáry Ferenc: A csavargásról. Büntetőjogi dolgozatok Wlassics Gyula születése hatvanadik évfordulójának ünnepére, Budapest, 1912.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
 45. parcella. Budapesti Negyed, VII. évf. (1999) 3. sz. (Hozzáférés ideje: 2016. január 20.)
 A daktiloszkópia története. erzsebetrosta.hu (Hozzáférés ideje: 2016. január 20.)

További információk 
 Dr. Anti Csaba László: A modern állami rendőrség apostola, Dr. zebegnyői Pekáry Ferenc (1859-1925). Jubileumi emlékalbum a 125 éve alakult  Budapesti  Detektívtestület  tiszteletére.  Szemelvények  az  állami  bűnüldözés  történetéből. Írta és szerkesztette: Dr. Szomor Sándor. Budapest, 2011, Országos Rendőr-főkapitányság.
 Tisza Miksa: Magyarország rendőrségének története. 2. kiadás, Pécs, 1925.
 Ibolya Tibor: Dr. Gábor Béla a daktiloszkópia első magyar szakértője . (Hozzáférés ideje: 2016. január 20.)
 Ibolya Tibor: A daktiloszkópia és a dánosi rablógyilkosság. Budapest, 2012. (Hozzáférés ideje: 2016. január 20.)
 Földesi Krisztina: A daktiloszkópia funkcionális története. Hadmérnök, X. évf. (2015 szept.) 3. sz. (Hozzáférés ideje: 2016. január 20.)

1859-ben született személyek
1925-ben elhunyt személyek
Magyar jogászok
Magyar kriminológusok
Magyar rendőrök
Zebegnyői Pekáry Ferenc , dr.– Budapest , február ) magyar büntetőjogász , rendőrfőkapitány-helyettes , miniszteri tanácsos , a daktiloszkópia , és az erre épülő országos bűnügyi nyilvántartás magyarországi meghonosítója . Életpályája Pekáry Antal és Duka Mária fia . Felesége , akivelben Miglécen házasodott össze , Kiss Anna ( megh.volt.ben kezdte pályafutását a Thaisz-korszakban . Jogi tanulmányai befejeztévelben fogalmazó gyakornok lett , majd végigjárta a tiszti ranglétrát : volt díjnok , írnok , fogalmazó, től főkapitány titkár, tól kerületi kapitány.ben rendőrtanácsossá, ban a bűnügyi osztály vezetőjévé és főkapitány-helyettesé nevezték ki , majd budapesti főkapitány lett.ben rendelték szolgálattételre a minisztériumba , ahol az újonnan létrehozott rendőri ügyosztály vezetője lett , ( belügyi ) miniszteri osztálytanácsos , miniszteri tanácsos volt.1916 között a XIII. Államrendészeti Főosztály főnöke , majdben a X . Törvényelőkészítő Főosztály vezetője volt . Harmincöt évi szolgálat utánben vonult nyugállományba . Számos kitüntetés tulajdonosa volt . Munkássága igazán dr. Boda Dezső főkapitány mellett bontakozott ki . A rendőri intézmények terén bevezetett reformjaik a budapesti Állam ( királyi csendőrség ) rendőrséget európai szintre emelték.ben bevezetett vidéki ( csendőrség ) rendőrség államosítása kapcsán a miniszteri tanácsosi cím adományozása mellett még megkapta a miniszteri osztálytanácsosi címet . Egyidejűleg megbízták a Belügyminisztérium XIII. Államrendészeti Főosztályának szervezésével és vezetésével . Szerepe a daktiloszkópia bevezetésében A kontinensen elsőként Magyarországon vezették be a daktiloszkópia alkalmazását . Az új azonosítási módszer elterjedésében nagy szerepe volt.ben Angliában járt és tanulmányozta az ottani rendőri szervezetet . Ekkor ismerte meg a Galton—Henry-módszert , s mikor hazatért , a daktiloszkópia használatáról javaslatot terjesztett elő , melyet el is fogadtak , és ennek alapjánben megszervezték Budapesten is a bűnügyi nyilvántartást . Bár kezdetben nem nagy lelkesedés fogadta az új technikát , a dánoki négyes rablógyilkosság tettesének felderítése meggyőzte a kétkedőket is a módszer hasznosságáról . A daktiloszkópia használata Európa-szerte már az első világháború előtt elterjedt . További kiemelkedő eredményei Ő állította fel a dunai kapitányságot . Megreformálta a tolonc- és cselédügyeket , javaslatára hozták létre a toloncházi jogvédő irodát . Tanulmányt jelentetett meg a dologházakról , melyben kifejtette , hogy az önhibájukon kívül gondoskodásra szorulók csoportját mindenképpen ki kell vezetni a rendészeti tevékenység köréből , mivel őket nem lehet büntetőjogilag felelősségre vonni . A jó fizikai állapotúak és a kétes egzisztenciák számára olyan , munkakötelezettséggel együtt járó dologházi elhelyezést javasolt , ahol , ha valódi gazdasági értékkel bíró munkát nem is , de valamilyen rendszeres produktív tevékenységet elláthatnak a befogadottak . A javíthatatlan , visszaeső elkövetők számára pedig a szigorított dologházat tartotta célravezetőnek . Jelentős érdemei vannak a budapesti rendőrség államosítására vonatkozó törvényjavaslat előkészítésében , valamint a vidéki rendőrség államosításában , az erre vonatkozó előterjesztést ő készítette el . „ A rendőrségre vonatkozó törvényjavaslat elkészítésével kapcsolatos tennivalók szakszerű ellátására , illetve irányítására dr. Pekáry Ferenc budapesti főkapitány helyettesben miniszteri tanácsosi címmel osztálytanácsossá neveztetett ki a belügyminisztériumba és átvette az e célra szervezett főosztály vezetését . Széleskörű anyaggyűjtés után mindenekelőtt az évi március hóén kelt500.913 XIII. sz. belügyminiszteri rendelet kibocsátását kezdeményezte . E rendelet az évi LVIII. t. c. és az évi költségvetés alapján államsegélyeket engedélyez és utalványoz , melyeket elsősorban a városi rendőrségek legégetőbbnek mutatkozó szükségleteinek kielégítésére kell fordítani és pedig a rendőrlegénység illetményeinek javítására , rendszeres rendőri szakoktatási célokra , a polgári biztosi ( detektív szolgálat létesítésének , illetve fejlesztésének a megkezdésére ) , végül közbiztonsági rendelkezési alap rendszeresítésére.” Nevéhez számos gyermekjóléti intézmény fűződik . Egyesületi tagságai Az Országos Protestáns Patronázs Egyesület , melynek célja az elzüllött gyermekek és fiatalkorúak megmentése volt , évi alakuló közgyűlésén a választmány tagjává választotta.ben a szeretetházi felügyelő bizottság tagjává választották, ben az egyesület alelnöke, ben a szeretetház intéző-bizottsága elnöke lett.ben a Gyermekvédő Liga igazgató-választmányi tagjává választották , és ebben a minőségében lettban a belügyminiszter által kinevezett országos mozgóképvizsgáló bizottság tagja.ben a Jogvédő Egyesület választmányi tagja, ban a Nemzetközi Büntetőjogi Egyesület magyar tagozatának alelnökévé választották.től a fiatalkorúak budapesti felügyelő hatósága tagja volt . Díjai , elismerései Több hazai és külföldi kitüntetésben részesült : Vaskorona-rend III. osztályzata , orosz Vörös Sas-rend , spanyol III. Károly-rend középkeresztje , bolgár Polgári érdemrend Polgári hadi érdemkereszt II. fokozat , a román Korona Rendjének parancsnoki keresztje Emlékezete Sírja a Kerepesi temetőben található . Síremlékét , amely Lányi Dezső szobrászművész alkotása , a Magyar Királyi Államrendőrség állíttatta számára . A műemléki védettséget élvező síremlék felirata : „ Atyai barátjának és lánglelkű tanitómesterének hálás kegyelettel emelte a budapesti M . Kir . Állami Rendőrség tisztikara évben.” A síremlék olyan rettenetes állapotban van , hogy azon a vezeték- és keresztneven kívül semmi más nem olvasható ! Publikációi Pekáry Ferenc : A csavargásról . Büntetőjogi dolgozatok Wlassics Gyula születése hatvanadik évfordulójának ünnepére, Budapest , Megjegyzések Jegyzetek Források parcella . Budapesti Negyed , VII. évf.3. sz . ( Hozzáférés ideje : január ) A daktiloszkópia története. erzsebetrosta.hu ( Hozzáférés ideje : január ) További információk Dr . Anti Csaba László : A modern állami rendőrség apostola , Dr. zebegnyői Pekáry Ferenc Jubileumi emlékalbum aéve alakult Budapesti Detektívtestület tiszteletére . Szemelvények az állami bűnüldözés történetéből . Írta és szerkesztette : Dr . Szomor Sándor . Budapest , Országos Rendőr-főkapitányság . Tisza Miksa : Magyarország rendőrségének története. kiadás , Pécs , Ibolya Tibor : Dr . Gábor Béla a daktiloszkópia első magyar szakértője \ . ( Hozzáférés ideje : január ) Ibolya Tibor : A daktiloszkópia és a dánosi rablógyilkosság . Budapest , ( Hozzáférés ideje : január ) Földesi Krisztina : A daktiloszkópia funkcionális története . Hadmérnök , X. évf.szept . ) sz . ( Hozzáférés ideje : január ) 1859-ben született személyek 1925-ben elhunyt személyek Magyar jogászok Magyar kriminológusok Magyar rendőrök