Szuizei japán császár
Szuizei császár (綏靖天皇 Suizei-tennō), más néven Kamu-nuna-kaha-mimi no mikoto volt a hagyomány szerint a második japán császár.

Életéről nem maradtak fenn pontos adatok, de általában i.e. 581-549-re teszik uralkodása idejét. Azon nyolc uralkodó egyike, akikhez nem kapcsolódnak különleges legendák, és a „nyolc nem dokumentált uralkodóként” (欠史八代, Kessi-hacsidai) ismertek.

Legendás elbeszélések 
A mai tudósok még mindig megkérdőjelezik az első kilenc japán uralkodó létezését, Szuizei leszármazottja, Szudzsin császár az első, akinek a létezését ténylegesen elfogadják. A posztumusz Szuizei tennó nevet a későbbi generációktól kapta.

A sorban 29. uralkodó, Kinmei császár uralkodása (kb. i.u. 509-571) az első, amihez a kortárs történetírás hiteles, ellenőrizhető adatokat tud rendelni; azonban a korai császárokra vonatkozó, hagyományosan elfogadott neveket és dátumokat a Jamato-dinasztia 50. császáráig, Kanmu japán császár (737-806) uralkodásáig nem nyilvánították hagyományosnak.

A legrégebbi japán krónika, a 8. század elején született Kodzsiki alig többet jegyzett fel Szuizeiről, mint a nevét és családfáját. Eszerint Szuizei Dzsinmu, az első császár főfelesége, Iszukeijorihime elsőszülött gyermeke volt, azonban eredetileg idősebb testvére, Kamujavimimi volt a trónörökös. Dzsinmu halála által Tagisimimi, Dzsinmu egy kisebb rangú feleségétől származó fia megkísérelte magának megszerezni a trónt. Szuizei bátorította Kamujavimimit, hogy ölje meg Tagasimit, de az félt megtenni, ezért Szuizei hajtotta végre a gyilkosságot. Ennek köszönhetően Kamujavimimi lemondott a javára, elismerve, hogy Szuizei a bátrabb, így neki kellene a császárnak lennie. Elképzelhető, hogy a történet az ultimogenitúra (az utolsóként világra jött gyermek öröklése) gyakorlatát magyarázza, amit később az elsőszülötti öröklés (primogenitúra) váltott fel.

Csien feljegyezte, hogy Szuizei Dzsinmu császár egyik fia volt, és a Takaoka-no-mija-i palotából uralkodott Kuszaragiban, a későbbi Jamato tartományban. 

Jelenleg fenntartanak egy birodalmi sírkövet Szuszei számára, a létezésének számot adó, megbízható történelmi feljegyzések hiánya ellenére is. 

Az uralkodó a posztumusz nevének a jelentése szó szerint „vidáman egészséges béke”. A név vitathatatlanul kínai mintát követ, és buddhista vonatkozásai vannak.

Tényleges sírhelye nem ismert, ezért hagyományosan a Miszaszagi sintó szentélyben, Narában tisztelik emlékét. A Császári Udvar a helyet mauzóleumnak nyilvánította Cukida no oka no e no miszaszagi néven.

Források 
Aston, William George. (1896). Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697. London: Kegan Paul, Trench, Trubner. OCLC 448337491
Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). Gukanshō: The Future and the Past. Berkeley: University of California Press. ISBN 978-0-520-03460-0; OCLC 251325323
Chamberlain, Basil Hall. (1920). The Kojiki. Read before the Asiatic Society of Japan on April 12, May 10, and June 21, 1882; reprinted, May, 1919. OCLC 1882339
Nussbaum, Louis-Frédéric and Käthe Roth. (2005). Japan encyclopedia. Cambridge: Harvard University Press. ISBN 978-0-674-01753-5; OCLC 58053128
Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). The Imperial House of Japan. Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
Titsingh, Isaac. (1834). Nihon Ōdai Ichiran; ou, Annales des empereurs du Japon. Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
Varley, H. Paul. (1980). Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns. New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-04940-5; OCLC 59145842

Fordítás 

Japán uralkodók
Az i. e. 540-es években elhunyt személyek
Az i. e. 630-as években született személyek
Szuizei császár ( 綏靖天皇 Suizei-tennō ) , más néven Kamu-nuna-kaha-mimi no mikoto volt a hagyomány szerint a második japán császár . Életéről nem maradtak fenn pontos adatok , de általában i.e.re teszik uralkodása idejét . Azon nyolc uralkodó egyike , akikhez nem kapcsolódnak különleges legendák , és a „ nyolc nem dokumentált uralkodóként” ( 欠史八代 , Kessi-hacsidai ) ismertek . Legendás elbeszélések A mai tudósok még mindig megkérdőjelezik az első kilenc japán uralkodó létezését , Szuizei leszármazottja , Szudzsin császár az első , akinek a létezését ténylegesen elfogadják . A posztumusz Szuizei tennó nevet a későbbi generációktól kapta . A sorban uralkodó , Kinmei császár uralkodása ( kb. i.u.az első , amihez a kortárs történetírás hiteles , ellenőrizhető adatokat tud rendelni ; azonban a korai császárokra vonatkozó , hagyományosan elfogadott neveket és dátumokat a Jamato-dinasztia császáráig , Kanmu japán császáruralkodásáig nem nyilvánították hagyományosnak . A legrégebbi japán krónika , a század elején született Kodzsiki alig többet jegyzett fel Szuizeiről , mint a nevét és családfáját . Eszerint Szuizei Dzsinmu , az első császár főfelesége , Iszukeijorihime elsőszülött gyermeke volt , azonban eredetileg idősebb testvére , Kamujavimimi volt a trónörökös . Dzsinmu halála által Tagisimimi , Dzsinmu egy kisebb rangú feleségétől származó fia megkísérelte magának megszerezni a trónt . Szuizei bátorította Kamujavimimit , hogy ölje meg Tagasimit , de az félt megtenni , ezért Szuizei hajtotta végre a gyilkosságot . Ennek köszönhetően Kamujavimimi lemondott a javára , elismerve , hogy Szuizei a bátrabb , így neki kellene a császárnak lennie . Elképzelhető , hogy a történet az ultimogenitúra ( az utolsóként világra jött gyermek öröklése ) gyakorlatát magyarázza , amit később az elsőszülötti öröklés ( primogenitúra ) váltott fel . Csien feljegyezte , hogy Szuizei Dzsinmu császár egyik fia volt , és a Takaoka-no-mija-i palotából uralkodott Kuszaragiban , a későbbi Jamato tartományban . Jelenleg fenntartanak egy birodalmi sírkövet Szuszei számára , a létezésének számot adó , megbízható történelmi feljegyzések hiánya ellenére is . Az uralkodó a posztumusz nevének a jelentése szó szerint „ vidáman egészséges béke” . A név vitathatatlanul kínai mintát követ , és buddhista vonatkozásai vannak . Tényleges sírhelye nem ismert , ezért hagyományosan a Miszaszagi sintó szentélyben , Narában tisztelik emlékét . A Császári Udvar a helyet mauzóleumnak nyilvánította Cukida no oka no e no miszaszagi néven . Források Aston , William George . Nihongi : Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. London : Kegan Paul , Trench , Trubner . OCLC Brown , Delmer M. and Ichirō Ishida , eds . Gukanshō : The Future and the Past . Berkeley : University of California Press . ISBN520-03460-0 ; OCLC Chamberlain , Basil Hall . The Kojiki . Read before the Asiatic Society of Japan on April May and June reprinted , May , OCLC Nussbaum , Louis-Frédéric and Käthe Roth . Japan encyclopedia . Cambridge : Harvard University Press . ISBN674-01753-5 ; OCLC Ponsonby-Fane , Richard Arthur Brabazon . The Imperial House of Japan . Kyoto : Ponsonby Memorial Society . OCLC Titsingh , Isaac . Nihon Ōdai Ichiran ; ou , Annales des empereurs du Japon . Paris : Royal Asiatic Society , Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland . OCLC Varley , H. Paul . Jinnō Shōtōki : A Chronicle of Gods and Sovereigns . New York : Columbia University Press . ISBN231-04940-5 ; OCLC Fordítás Japán uralkodók Az i. e.es években elhunyt személyek Az i. e.as években született személyek