Bíróság elé állítás
A bíróság elé állítás a büntetőeljárás egyik jogintézménye. Az Országgyűlés elfogadta a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényt, amely 2018. július 1-jével lépett hatályba.

A magyar jogban 2018. július 1-je előtt 

Az ügyész a terheltet a gyanúsítottként történő kihallgatásától számított 30 napon belül állíthatja bíróság elé, ha
 a bűncselekményre a törvény legfeljebb  8 évi szabadságvesztés büntetést rendel,
 az ügy megítélése egyszerű,
 a bizonyítékok rendelkezésre állnak, és
 a terhelt a bűncselekmény elkövetését beismerte.
Ha a bíróság elé állítás fenti, első három pontjában pontjában meghatározott feltételei fennállnak, tettenérés esetén az ügyész a terheltet a gyanúsítottként történő kihallgatásától számított 30 napon belül bíróság elé állítja.

A tettenérés akkor állapítható meg aggálytalanul, ha a terhelt szemtanú jelenlétében valósította meg a bűncselekmény törvényi tényállását. Tettenérésnek tekinthető az az eset is, amikor az elkövetőt üldözés során, illetőleg a helyszínről való távozás közben fogták el. A beismerés a bűncselekményt megvalósító tények előadását jelenti, de nem kell feltétlenül  párosulnia a bűnösség elismerésével is.

A vád előterjesztése után a bíróság visszaküldi az iratokat az ügyésznek, ha a gyanúsított kihallgatásától a bíróság elé állításig több mint 30 nap telt el, a bűncselekményre a törvény nyolcévi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel vagy a bizonyítási eszközök nem állnak rendelkezésre.

Ha az ügyész a vádlottat a nyomozó hatóság közreműködésével (vagy egyéb módon) a bíróság elé állítja, a védőt rövid úton megidézi, és biztosítja, hogy a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak. Gondoskodik továbbá arról, hogy a tárgyaláson jelen legyenek, akiknek a részvétele kötelező, illetve jelen lehessenek, akiknek a részvétele nem kötelező. A bírósági tárgyaláson a védő részvétele kötelező.

A bíróság elé állítás előtt elrendelt személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés a bíróság elé állítás napján tartott tárgyalás befejezéséig tart. Ha a bíróság elé állítás feltételei fennállnak, ebből a célból őrizetbe vétel is elrendelhető. Az őrizet maximális időtartama 72 óra.  Ha a bíróság az iratokat az ügyészhez visszaküldi, az ügyész indítványára az általános szabályok szerint határoz a személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedésekről.

Eltérések a rendes eljárástól 
Formálisan ugyan ebben az egyszerűsített eljárásban is van nyomozás, de a bíróság elé állításra rendelkezésre álló törvényi határidő a klasszikus nyomozás lefolytatását nem teszi lehetővé. Ha az ügyész úgy látja, hogy a bíróság elé állítás feltételei fennállnak, közli a gyanúsítottal, hogy milyen bűncselekmény miatt, milyen bizonyítékok alapján állítja bíróság elé. Ez lényegében a vádirat, illetve vádindítvány kézbesítésének aktusát helyettesíti. Ha a gyanúsítottnak nincs védője, védőt rendel ki számára, és egyben gondoskodik arról, hogy a védő az ügyet megismerhesse és az őrizetben lévő gyanúsítottal a tárgyalás előtt beszélhessen.

A vádlottat és a tanút a tanács elnöke hallgatja ki. Nincs akadálya annak, hogy a bíróság által is felvehető hiányzó bizonyítékok miatt a bíró a tárgyalást elnapolja, ha azonban kutatni kell a bizonyítékokat, akkor az iratok ügyészhez történő visszaküldésének van helye.

A magyar jogban 2018. július 1-je után 

Az Országgyűlés elfogadta a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényt, amely 2018. július 1-jével lépett hatályba. A bíróság elé állítással kapcsolatos eljárás főbb szabályait az új törvény XCVIII. Fejezete (Eljárás bíróság elé állítás esetén) tartalmazza.

Jegyzetek

Források 
 www.magyarorszag.hu
 Be. 516. § - Be. 525. §
2017. évi XC. törvény a büntetőeljárásról [2018. július 1-jétől hatályos!]

Büntetőjog
A bíróság elé állítás a büntetőeljárás egyik jogintézménye . Az Országgyűlés elfogadta a büntetőeljárásról szóló évi XC. törvényt , amely júliusjével lépett hatályba . A magyar jogban júliusje előtt Az ügyész a terheltet a gyanúsítottként történő kihallgatásától számítottnapon belül állíthatja bíróság elé , ha a bűncselekményre a törvény legfeljebb évi szabadságvesztés büntetést rendel , az ügy megítélése egyszerű , a bizonyítékok rendelkezésre állnak , és a terhelt a bűncselekmény elkövetését beismerte . Ha a bíróság elé állítás fenti , első három pontjában pontjában meghatározott feltételei fennállnak , tettenérés esetén az ügyész a terheltet a gyanúsítottként történő kihallgatásától számítottnapon belül bíróság elé állítja . A tettenérés akkor állapítható meg aggálytalanul , ha a terhelt szemtanú jelenlétében valósította meg a bűncselekmény törvényi tényállását . Tettenérésnek tekinthető az az eset is , amikor az elkövetőt üldözés során , illetőleg a helyszínről való távozás közben fogták el . A beismerés a bűncselekményt megvalósító tények előadását jelenti , de nem kell feltétlenül párosulnia a bűnösség elismerésével is . A vád előterjesztése után a bíróság visszaküldi az iratokat az ügyésznek , ha a gyanúsított kihallgatásától a bíróság elé állításig több mintnap telt el , a bűncselekményre a törvény nyolcévi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel vagy a bizonyítási eszközök nem állnak rendelkezésre . Ha az ügyész a vádlottat a nyomozó hatóság közreműködésével ( vagy egyéb módon ) a bíróság elé állítja , a védőt rövid úton megidézi , és biztosítja , hogy a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak . Gondoskodik továbbá arról , hogy a tárgyaláson jelen legyenek , akiknek a részvétele kötelező , illetve jelen lehessenek , akiknek a részvétele nem kötelező . A bírósági tárgyaláson a védő részvétele kötelező . A bíróság elé állítás előtt elrendelt személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés a bíróság elé állítás napján tartott tárgyalás befejezéséig tart . Ha a bíróság elé állítás feltételei fennállnak , ebből a célból őrizetbe vétel is elrendelhető . Az őrizet maximális időtartamaóra . Ha a bíróság az iratokat az ügyészhez visszaküldi , az ügyész indítványára az általános szabályok szerint határoz a személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedésekről . Eltérések a rendes eljárástól Formálisan ugyan ebben az egyszerűsített eljárásban is van nyomozás , de a bíróság elé állításra rendelkezésre álló törvényi határidő a klasszikus nyomozás lefolytatását nem teszi lehetővé . Ha az ügyész úgy látja , hogy a bíróság elé állítás feltételei fennállnak , közli a gyanúsítottal , hogy milyen bűncselekmény miatt , milyen bizonyítékok alapján állítja bíróság elé . Ez lényegében a vádirat , illetve vádindítvány kézbesítésének aktusát helyettesíti . Ha a gyanúsítottnak nincs védője , védőt rendel ki számára , és egyben gondoskodik arról , hogy a védő az ügyet megismerhesse és az őrizetben lévő gyanúsítottal a tárgyalás előtt beszélhessen . A vádlottat és a tanút a tanács elnöke hallgatja ki . Nincs akadálya annak , hogy a bíróság által is felvehető hiányzó bizonyítékok miatt a bíró a tárgyalást elnapolja , ha azonban kutatni kell a bizonyítékokat , akkor az iratok ügyészhez történő visszaküldésének van helye . A magyar jogban júliusje után Az Országgyűlés elfogadta a büntetőeljárásról szóló évi XC. törvényt , amely júliusjével lépett hatályba . A bíróság elé állítással kapcsolatos eljárás főbb szabályait az új törvény XCVIII. Fejezete ( Eljárás bíróság elé állítás esetén ) tartalmazza . Jegyzetek Források www.magyarorszag.hu Be . § - Be . § 2017. évi XC. törvény a büntetőeljárásról [ 2018. júliusjétől hatályos ! ] Büntetőjog