Mátray Betegh Béla
Mátray Betegh Béla (családi neve: alcsiktusnádi Betegh Béla; Kolozsvár, 1846. március 19. – Gödöllő, 1912. augusztus 19.) színész, művezető, rendező. Mátray Erzsi színésznő édesapja.

Élete
Régi székely nemesi családból származott. Apja mint Bethlen József gróf udvartartásának gondnoka élt. Mátray tanulmányait a nagyszebeni Theresianumban folytatta 1857-től 1862-ig; innét a gimnázium felsőbb osztályainak tanulása végett Kolozsvárra tért vissza, ahol inkább a festészettel foglalkozott és csakhamar egy fényképíró műtermében keresett alkalmazást; itt másfél évet töltött; azután a színi pályára akart lépni és felvétette magát Pesten a színészeti iskolába és egy év múlva a szokásos ösztöndíjat is elnyerte. Radnótfáy Nagy Sámuel intendánssága idején a Csepreghy titkár kezelése alatt álló irodák egyikében bizalmi álláshoz jutott, üres idejében pedig előkelő házak gyermekeinek oktatást adott a rajzban. Előbb Aradi Gerőtől kapott meghívást a budai várszínházba; 1870. január 21-én Fehérváry Antalhoz szerződött Kolozsvárra. A kolozsvári színházon kívül még Temesváry Lajosnál egy télen Kassán, majd két évig az aradi színügygyámolító-egylet igazgatása alatt a téli hónapokban Aradon, nyáron pedig mint művezető Temesvár, Nagybecskerek, Békésgyula, Kikinda stb. alföldi városokban működött. A Bécsben vendégszereplő népszínműtársulat vezetője is ő volt. 1882 nyarán nőül vette Borowszky Matild fiatal színésznőt. 1884 őszétől a Nemzeti Színház tagja volt, egy rövid megszakítással egészen haláláig. 1896-től 1903-ig a Vígszínházban fellépett mint színész, és főrendezőként is dolgozott.

Kitűnőbb szerepei közé tartozott: Shylok, Biberach, (Bánk-bán), Harpagon (Fösvény), Myze (IV. László), Moor Ferencz (Haramiák), Jago (Othelló).

Cikkeket írt az aradi Alföldbe (1878-79. A drámai szinészek szerep nem tudása, Az aradi szintársulat Lugoson, Bátray Méla álnévvel és szini kritikák) és a B. Virágh Gézától szerkesztett: A magyar szinművészet. Bpest, 1900. c. munkába (Reformeszmék).

Munkái

 Koncsag Lajkó, eredeti népszinmű dalokkal 3. felv., zenéje Szabó Imrétől. Kolozsvár, 1876. (Először adatott a budapesti népszinházban 1876. aug. 25.)
 Az élet szinfalai és a szinpad coulissái tarka vázlatokban. Uo. 1880.

Meg volt írva a csillagokban c. kétkötetes regénye a Budapest c. napilapban jelent meg (1900 I.)

Kéziratban fordított színművei
 Az inquisitor leánya vagy az urnak méltó és méltatlan szolgái, szomj. 4. felv., írta Körber Oktáv (először Kassán 1873. okt. 4.); 
 Két szék közt a pad alatt, vagy a mama mint vetélytárs, vígj. 2. felv. Capendu Ernő után ford. (először Kassán 1873. decz. 12.); 
 Rablógyilkos, vígj. 1 felv., írta About Edmund (Kassán 1875. ápr. 24.); 
 A tiszteletes úr keservei, víg szinmű 4 f. Kneisel után (Kassán 1875. ápr. 21.).

Jegyzetek

Források
 
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

További információk
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Leszler József: Nótakedvelőknek. Bp., Zeneműkiadó, 1986. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. 
 Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

Magyar színészek
Kolozsváriak
1846-ban született személyek
1912-ben elhunyt személyek
Mátray Betegh Béla ( családi neve : alcsiktusnádi Betegh Béla ; Kolozsvár , március – Gödöllő , augusztus ) színész , művezető , rendező . Mátray Erzsi színésznő édesapja . Élete Régi székely nemesi családból származott . Apja mint Bethlen József gróf udvartartásának gondnoka élt . Mátray tanulmányait a nagyszebeni Theresianumban folytattatőlig ; innét a gimnázium felsőbb osztályainak tanulása végett Kolozsvárra tért vissza , ahol inkább a festészettel foglalkozott és csakhamar egy fényképíró műtermében keresett alkalmazást ; itt másfél évet töltött ; azután a színi pályára akart lépni és felvétette magát Pesten a színészeti iskolába és egy év múlva a szokásos ösztöndíjat is elnyerte . Radnótfáy Nagy Sámuel intendánssága idején a Csepreghy titkár kezelése alatt álló irodák egyikében bizalmi álláshoz jutott , üres idejében pedig előkelő házak gyermekeinek oktatást adott a rajzban . Előbb Aradi Gerőtől kapott meghívást a budai várszínházba ; januárén Fehérváry Antalhoz szerződött Kolozsvárra . A kolozsvári színházon kívül még Temesváry Lajosnál egy télen Kassán , majd két évig az aradi színügygyámolító-egylet igazgatása alatt a téli hónapokban Aradon , nyáron pedig mint művezető Temesvár , Nagybecskerek , Békésgyula , Kikinda stb. alföldi városokban működött . A Bécsben vendégszereplő népszínműtársulat vezetője is ő volt.nyar án nőül vette Borowszky Matild fiatal színésznőt.őszétől a Nemzeti Színház tagja volt , egy rövid megszakítással egészen haláláig.tőlig a Vígszínházban fellépett mint színész , és főrendezőként is dolgozott . Kitűnőbb szerepei közé tartozott : Shylok , Biberach , ( Bánk-bán ) , Harpagon ( Fösvény ) , Myze ( IV . László ) , Moor Ferencz ( Haramiák ) , Jago ( Othelló ) . Cikkeket írt az aradi Alföldbe A drámai szinészek szerep nem tudása , Az aradi szintársulat Lugoson , Bátray Méla álnévvel és szini kritikák ) és a B . Virágh Gézától szerkesztett : A magyar szinművészet . Bpest , c. munkába ( Reformeszmék ) . Munkái Koncsag Lajkó , eredeti népszinmű dalokkal felv . , zenéje Szabó Imrétől . Kolozsvár , ( Először adatott a budapesti népszinházban aug . ) Az élet szinfalai és a szinpad coulissái tarka vázlatokban . Uo . Meg volt írva a csillagokban c. kétkötetes regénye a Budapest c. napilapban jelent megI. ) Kéziratban fordított színművei Az inquisitor leánya vagy az urnak méltó és méltatlan szolgái , szomj. felv . , írta Körber Oktáv ( először Kassán okt . ) ; Két szék közt a pad alatt , vagy a mama mint vetélytárs , vígj. felv . Capendu Ernő után ford. ( először Kassán decz . ) ; Rablógyilkos , vígj.felv . , írta About Edmund ( Kassán ápr . ) ; A tiszteletes úr keservei , víg szinműf . Kneisel után ( Kassán ápr. ) . Jegyzetek Források Magyar színházművészeti lexikon . Főszerk . Székely György . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Leszler József : Nótakedvelőknek . Bp. , Zeneműkiadó , Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Révai nagy lexikona . Bp. , Révai , . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Hornyánszky Viktor Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar színészek Kolozsváriak 1846-ban született személyek 1912-ben elhunyt személyek