Großarl
Großarl osztrák mezőváros Salzburg tartomány Sankt Johann im Pongau-i járásában. 2018 januárjában 3825 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Großarl a Magas-Tauern és Alacsony-Tauern hegységeket elválasztó Großarlbach folyó mentén fekszik. Legmagasabb pontja a 2467 méteres Gamskarkogel, a legalacsonyabb pedig a Liechtenstein-szurdok (710 m). Hüttschlag a Magas-Tauern Nemzeti Park településeinek egyike. Az önkormányzat 6 településrészt és falut egyesít (északról délre): Au, Schied, Unterberg, Großarl, Eben és Bach. 

A környező önkormányzatok: északra Sankt Johann im Pongau, északkeletre Wagrain, keletre Kleinarl, délkeletre Hüttschlag, délnyugatra Bad Gastein és Bad Hofgastein, nyugatra Dorfgastein, északnyugatra Sankt Veit im Pongau.

Története 
A Großarl-völgy csak a népvándorlás végén népesült be, amikor délről, Karintiából szlávok, valamivel később pedig északról bajorok érkeztek a térségbe. A helynevek egy része szláv eredetű. A völgyet írásban először 930-ban említi II. Adalbert salzburgi érsek egyik, birtokcseréről szóló oklevele. 1000 körül már érseki birtok volt. Az erdő kiirtása, legelők és szántóföldek létesítése a 12. század közepére fejeződött be. Az 1348-49-es nagy pestisjárvány a völgy lakosságát is súlyosan érintette, több tanya teljesen elnéptelenedett. 1399-ben Gregor érsek mezővárosi státuszt és évi 5 vásár tartására feljogosító kiváltságot adományozott Großarlnak. 1400 körül itt alapították meg az egyházközséget, amely az egész völgyre kiterjedt. A 15. században a völgy déli részén, Hüttschlagban bányákat nyitottak és a gazdasági fellendülés Großarlot is érintette. A bányászok körében teret hódított a reformáció, emiatt az ellenreformáció során és később is egy részüket elűzték a salzburgi érsek birtokairól. Még 1731-ben is 551 helyi protestánsnak (a lakosság majdnem negyedének) kellett elhagynia szülőföldjét és Északkelet-Németországba távoznia. 1803-ban az érsek birtokait szekularizálták és az osztrák állam vette át őket. A napóleoni háborúk nem érintették az eldugott alpesi völgyet. A bányászat a 19. század közepére abbamaradt, a lakosság egy része elvándorolt, a többiek mezőgazdaságból próbáltak megélni, viszonylag szűkösen. A gazdasági fellendülésre a második világháború után került sor, az idegenforgalom gyors növekedésével. 1962-ben a községet ismét mezővárosi rangra emelték.

Lakosság 
A großarli önkormányzat területén 2017 januárjában 3825 fő élt. A lakosságszám 1900 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2016-ban a helybeliek 92,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,1% a régi (2004 előtti), 3,3% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,6% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,5% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 95%-a római katolikusnak, 2,3% mohamedánnak, 0,9% pedig felekezet nélkülinek vallotta magát. Ugyanekkor 2 magyar élt a községben és a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (96,9%) mellett a törökök alkották 1,2%-kal. 

A lakosság számának változása:

Látnivalók 
a Szt. Márton és Ulrik-plébániatemplom késő barokk stílusú
az 1680-ban épült, fagerendákból készült volt vámház 
a Großarltal–Dorfgastein síterep

Híres großarliak
Anton Sauter (1800–1881) botanikus, orvos

Jegyzetek

Források 
A település honlapja
50411 – Großarl Statistik Austria

Fordítás

Salzburg települései
Großarl osztrák mezőváros Salzburg tartomány Sankt Johann im Pongau-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Großarl a Magas-Tauern és Alacsony-Tauern hegységeket elválasztó Großarlbach folyó mentén fekszik . Legmagasabb pontja améteres Gamskarkogel , a legalacsonyabb pedig a Liechtenstein-szurdokm ) . Hüttschlag a Magas-Tauern Nemzeti Park településeinek egyike . Az önkormányzattelepülésrészt és falut egyesít ( északról délre ) : Au , Schied , Unterberg , Großarl , Eben és Bach . A környező önkormányzatok : északra Sankt Johann im Pongau , északkeletre Wagrain , keletre Kleinarl , délkeletre Hüttschlag , délnyugatra Bad Gastein és Bad Hofgastein , nyugatra Dorfgastein , északnyugatra Sankt Veit im Pongau . Története A Großarl-völgy csak a népvándorlás végén népesült be , amikor délről , Karintiából szlávok , valamivel később pedig északról bajorok érkeztek a térségbe . A helynevek egy része szláv eredetű . A völgyet írásban előszörban említi II. Adalbert salzburgi érsek egyik , birtokcseréről szóló oklevele.körül már érseki birtok volt . Az erdő kiirtása , legelők és szántóföldek létesítése a század közepére fejeződött be . Azes nagy pestisjárvány a völgy lakosságát is súlyosan érintette , több tanya teljesen elnéptelenedett.ben Gregor érsek mezővárosi státuszt és évivásár tartására feljogosító kiváltságot adományozott Großarlnak.körül itt alapították meg az egyházközséget , amely az egész völgyre kiterjedt . A században a völgy déli részén , Hüttschlagban bányákat nyitottak és a gazdasági fellendülés Großarlot is érintette . A bányászok körében teret hódított a reformáció , emiatt az ellenreformáció során és később is egy részüket elűzték a salzburgi érsek birtokairól . Mégben ishelyi protestánsnak ( a lakosság majdnem negyedének ) kellett elhagynia szülőföldjét és Északkelet-Németországba távoznia.ban az érsek birtokait szekularizálták és az osztrák állam vette át őket . A napóleoni háborúk nem érintették az eldugott alpesi völgyet . A bányászat a század közepére abbamaradt , a lakosság egy része elvándorolt , a többiek mezőgazdaságból próbáltak megélni , viszonylag szűkösen . A gazdasági fellendülésre a második világháború után került sor , az idegenforgalom gyors növekedésével.ben a községet ismét mezővárosi rangra emelték . Lakosság A großarli önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban a helybeliek5%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül1 % a régielőtti ) ,3 % az új EU-tagállamokból érkezett.6 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,5 % egyéb országok polgára.ben a lakosok-a római katolikusnak,3 % mohamedánnak,9 % pedig felekezet nélkülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben és a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek9 % ) mellett a törökök alkották2%-kal . A lakosság számának változása : Látnivalók a Szt . Márton és Ulrik-plébániatemplom késő barokk stílusú azban épült , fagerendákból készült volt vámház a Großarltal–Dorfgastein síterep Híres großarliak Anton Sauter1881 ) botanikus , orvos Jegyzetek Források A település honlapja 50411 – Großarl Statistik Austria Fordítás Salzburg települései