Fácántánc
A Fácántánc Pintér Béla darabja, amelyet saját társulatának írt. A művet 2015. október 24-én mutatták be a budapesti Szkéné Színházban.

Cselekmény 

A darab a képzeletbeli, a török hódoltságból frissen osztrák fennhatóság alá került Simon Ferenc Nevelőintézet és Szakmunkásképzőben játszódik, ahol éppen újraválasztják az igazgatót, Rázga Erzsébetet. Egyetlen vetélytársa volt, Kiss Gabriella, aki csak azért indult a posztért, hogy úgy tűnjön a diákoknak, van választási szabadságuk. Mivel Kiss Gabriellára túl sokan voksoltak, Rázga igazgatónő elfordul tőle.

Az iskola nagy változásokon megy keresztül, a keleti szokásokat (turbán, fejkendő, Allah dicsérete, testi fenyítés) felváltják a nyugati normák (punk pólók, Jézus imádata). A tanárok nehezen alkalmazkodnak, látszólag elfogadják a változásokat, az igazgatónő például a testi fenyítés helyett lelkileg sanyargatja a diákokat, de a valóságban őrzik a régi szokásokat, Rázga Erzsébet például továbbra is lehallgatja az egész intézményt. Kiss Gabriella betegszabadságáról férfiként, Gabi bácsiként tér vissza, és a gyerekek őt választják igazgatónak.

A helyzet azonban nem változik, mert az egykori lázadók ugyanolyan akarnokok lesznek a hatalomban, mint amilyenek elődeik voltak. Az iskolába egy török menekült érkezik, akit kifosztanak, végül büntetésből „sós kútba vetnek”. Meggyilkolása Gabi bácsi igazgatóságának végét jelenti, és helyébe az iskola egyik diákja lép.

A darab 
Pintér Béla darabjának középpontjában a hatalomgyakorlás áll. Az iskola az ország, amelynek tanulóit (állampolgárait) az aktuális igazgató (hatalom) tudatlanságban tartja, látszatintézkedésekkel félrevezeti, kihasználja. A vezetés, hol a Kelettel, hol a Nyugattal barátkozik, attól függően, honnan vár segítséget. A szereplők mind archetípusok: despoták, megalkuvók, talpnyalók, karrieristák, akik igazodnak, ügyeskednek, kibekkelnek és reménykednek.

„Pintér sosem nyíltan politizál, hanem az ellentétes világok összeütköztetése révén próbálja feltárni a különböző problémák gyökerét. Jelenesetben azt a libikókázást, mely leginkább jellemző a Simon Ferenc Nevelőotthonra és vele együtt a magyar állami gépezetre” – írta kritikájában Antal Klaudia.

A Fácántánc tulajdonképpen a rendszerváltozás utáni Magyarország Pintér Béla értelmezésében. Konkrét „idézetként” megelevenedik például Gyurcsány Ferenc őszödi beszéde és a menekültet felrúgó László Petra. A darab keserű képet fest a magyar politikai életről, a hatalomgyakorlásról.

Bemutató 
A 2015. október 24-ei bemutatót Pintér Béla rendezte, a dramaturg Enyedi Éva volt. A szerző mellett Csákányi Eszter, Tokai Andrea, Stefanovics Angéla, Thuróczy Szabolcs, Krausz Gergő, Szabó Zoltán és Szakács Zsuzsa lépett fel.

Jegyzetek 

Pintér Béla színművei
A Fácántánc Pintér Béla darabja , amelyet saját társulatának írt . A művet októberén mutatták be a budapesti Szkéné Színházban . Cselekmény A darab a képzeletbeli , a török hódoltságból frissen osztrák fennhatóság alá került Simon Ferenc Nevelőintézet és Szakmunkásképzőben játszódik , ahol éppen újraválasztják az igazgatót , Rázga Erzsébetet . Egyetlen vetélytársa volt , Kiss Gabriella , aki csak azért indult a posztért , hogy úgy tűnjön a diákoknak , van választási szabadságuk . Mivel Kiss Gabriellára túl sokan voksoltak , Rázga igazgatónő elfordul tőle . Az iskola nagy változásokon megy keresztül , a keleti szokásokat ( turbán , fejkendő , Allah dicsérete , testi fenyítés ) felváltják a nyugati normák ( punk pólók , Jézus imádata ) . A tanárok nehezen alkalmazkodnak , látszólag elfogadják a változásokat , az igazgatónő például a testi fenyítés helyett lelkileg sanyargatja a diákokat , de a valóságban őrzik a régi szokásokat , Rázga Erzsébet például továbbra is lehallgatja az egész intézményt . Kiss Gabriella betegszabadságáról férfiként , Gabi bácsiként tér vissza , és a gyerekek őt választják igazgatónak . A helyzet azonban nem változik , mert az egykori lázadók ugyanolyan akarnokok lesznek a hatalomban , mint amilyenek elődeik voltak . Az iskolába egy török menekült érkezik , akit kifosztanak , végül büntetésből „ sós kútba vetnek” . Meggyilkolása Gabi bácsi igazgatóságának végét jelenti , és helyébe az iskola egyik diákja lép . A darab Pintér Béla darabjának középpontjában a hatalomgyakorlás áll . Az iskola az ország , amelynek tanulóit ( állampolgárait ) az aktuális igazgató ( hatalom ) tudatlanságban tartja , látszatintézkedésekkel félrevezeti , kihasználja . A vezetés , hol a Kelettel , hol a Nyugattal barátkozik , attól függően , honnan vár segítséget . A szereplők mind archetípusok : despoták , megalkuvók , talpnyalók , karrieristák , akik igazodnak , ügyeskednek , kibekkelnek és reménykednek . „ Pintér sosem nyíltan politizál , hanem az ellentétes világok összeütköztetése révén próbálja feltárni a különböző problémák gyökerét . Jelenesetben azt a libikókázást , mely leginkább jellemző a Simon Ferenc Nevelőotthonra és vele együtt a magyar állami gépezetre” – írta kritikájában Antal Klaudia . A Fácántánc tulajdonképpen a rendszerváltozás utáni Magyarország Pintér Béla értelmezésében . Konkrét „ idézetként” megelevenedik például Gyurcsány Ferenc őszödi beszéde és a menekültet felrúgó László Petra . A darab keserű képet fest a magyar politikai életről , a hatalomgyakorlásról . Bemutató A októberei bemutatót Pintér Béla rendezte , a dramaturg Enyedi Éva volt . A szerző mellett Csákányi Eszter , Tokai Andrea , Stefanovics Angéla , Thuróczy Szabolcs , Krausz Gergő , Szabó Zoltán és Szakács Zsuzsa lépett fel . Jegyzetek Pintér Béla színművei