Kállay-kormány
A Kállay-kormány a Bárdossy-féle német irányvonal ellensúlyozásaként jött létre. Fennállásának teljes időtartama alatt a Magyar Királyság már a Nagynémet Birodalom szövetségeseként a második világháború hadviselő állama volt. Kállay változtatott az egyértelmű német orientáción, hogy lehetőség esetén sor kerülhessen a háborúból való kiugrásra.

Kállay Miklós a politikában kinevezéséig nagyrészt ismeretlen alaknak számított. Horthy az ő kinevezésével elsősorban hozzá lojális kormányt akart létrehozni.

A Kállay által vitt külpolitikai irányvonalat hintapolitikának vagy Kállay-kettősnek nevezi a történelemtudomány. Lényege, hogy mindkét hadviselő tömb számára lehetséges szövetségesként tűnjünk fel, hogy a háborús állapot változása esetén Magyarország elhagyhassa a tengelyhatalmakat. Ennek eredményeként 1943 őszén már titkos fegyverszüneti tárgyalások kezdődtek az angolszász államokkal. Ugyanakkor a németeket kielégítendő a Kállay-kormány fegyverezte fel és küldte a Szovjetunióba a második magyar hadsereget, valamint meghozta a negyedik zsidótörvényt, mely sok más intézkedés mellett kötelező munkaszolgálatot írt elő a törvény szerint zsidónak minősülő magyar állampolgároknak.

A német kormány tisztában volt a béketapogatózásokkal, így az egyre nyugatabbra szoruló keleti front biztosítása miatt hozzájuk hű kormányt akartak Magyarország élére. A német hadsereg egy része a Margarethe hadművelet keretében megszállta Magyarországot. Horthy ezek után a volt berlini nagykövet Sztójay Dömét nevezte ki miniszterelnöknek (Sztójay-kormány).

A kormány tagjai

Források 
Bölöny József: Magyarország kormányai 1848-1992. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1992

Hivatkozások 

Magyarország kormányai
A Kállay-kormány a Bárdossy-féle német irányvonal ellensúlyozásaként jött létre . Fennállásának teljes időtartama alatt a Magyar Királyság már a Nagynémet Birodalom szövetségeseként a második világháború hadviselő állama volt . Kállay változtatott az egyértelmű német orientáción , hogy lehetőség esetén sor kerülhessen a háborúból való kiugrásra . Kállay Miklós a politikában kinevezéséig nagyrészt ismeretlen alaknak számított . Horthy az ő kinevezésével elsősorban hozzá lojális kormányt akart létrehozni . A Kállay által vitt külpolitikai irányvonalat hintapolitikának vagy Kállay-kettősnek nevezi a történelemtudomány . Lényege , hogy mindkét hadviselő tömb számára lehetséges szövetségesként tűnjünk fel , hogy a háborús állapot változása esetén Magyarország elhagyhassa a tengelyhatalmakat . Ennek eredményekéntőszén már titkos fegyverszüneti tárgyalások kezdődtek az angolszász államokkal . Ugyanakkor a németeket kielégítendő a Kállay-kormány fegyverezte fel és küldte a Szovjetunióba a második magyar hadsereget , valamint meghozta a negyedik zsidótörvényt , mely sok más intézkedés mellett kötelező munkaszolgálatot írt elő a törvény szerint zsidónak minősülő magyar állampolgároknak . A német kormány tisztában volt a béketapogatózásokkal , így az egyre nyugatabbra szoruló keleti front biztosítása miatt hozzájuk hű kormányt akartak Magyarország élére . A német hadsereg egy része a Margarethe hadművelet keretében megszállta Magyarországot . Horthy ezek után a volt berlini nagykövet Sztójay Dömét nevezte ki miniszterelnöknek ( Sztójay-kormány ) . A kormány tagjai Források Bölöny József : Magyarország kormányai Akadémiai Kiadó, Budapest , Hivatkozások Magyarország kormányai