Munkács ostroma
A munkácsi vár ostroma 1685–1687 között zajlott, mely során a várvédők hősiesen visszaverték a császári csapatok több támadását is, végül azonban átadták a várat a császári csapatoknak kedvező feltételek mellett, mivel helyzetük reménytelen volt, a harcok folytatása ezért értelmetlen lett volna.

Előzmények

Az országban már az 1600-as évek végére erős Habsburg-ellenes mozgalom alakult ki. A kuruc seregek azonban szervezetlenek voltak, nem volt egy kiemelkedő vezéregyéniség, aki a csapatok élére állt volna. Ez azonban 1677-ben megváltozott, mivel akkor Thököly Imre állt a mozgalom élére és sikerült elérnie, hogy a szervezetlen kuruc seregek őt kövessék.

1682-ben megházasodott I. Rákóczi Ferenc özvegyével, Zrínyi Ilonával. A házasság eredményeként megszerezte a hatalmas Rákóczi birtokokat, az ezen területekből származó jövedelmet pedig a kuruc harcok támogatására fordította. Ezen évben a kuruc seregek számos sikert értek el, megszerezték Kassát, több másik város pedig behódolt nekik, így ezen év szeptember 16-án Ibrahim pasa kinevező okiratot és felségjelvényeket adott át neki, ami által Magyarország királyának nevezte ki. Így ebben az időben az ország négy részre oszlott, ezek egyik részének, a Felső-magyarországi Fejedelemségnek lett Thököly a vezetője.

1683-ban Thököly a török portának segített a Bécs ellen indított hadjáratban. A 230 ezer fős török sereg azonban kudarcot vallott, Thököly pedig a kudarc láttán megpróbált I. Lipót császárral is kedvezőbb kapcsolatokat kialakítani. A váradi török pasa ezt megtudva illetve arra számítva, hogy Thökölyt a császáriaknak átadva kedvezőbb megadási feltételeket tud kieszközölni, 1685. október 15-én elfogta őt. Közben Lipót császár amnesztiát hirdetett azon embereknek, akik Thököly pártjáról az ő támogatására állnak át. Miután vezetőjük fogságba került, egyre többen álltak át a császáriak pártjára, így a vezető nélkül maradt fejedelemség sorsa megpecsételtnek tűnt. A Habsburgok elfoglaltak több kuruc várost is, Tokajt, Kassát, Sárospatakot, Eperjest, így a Munkácsi vár volt az utolsó, amit még a császári seregek nem tudtak elfoglalni.

A csata

1685 novemberére a császári seregek megérkeztek a vár alá. Ekkor a várban tartózkodott Zrínyi Ilona és két gyermeke, Rákóczi Julianna és II. Rákóczi Ferenc. A várat azonban nagyon jól megerősítették, így elég nehéz feladat volt azt elfoglalni még egy nagy létszámú sereg számára is. Mindehhez hozzájárult az is, hogy a várat nagyjából 4000 harcos, azaz 12 zászlóaljnyi gyalogság, 3 század lovasság, 2 század karabélyos és 60 dragonyos védte Radics András kapitány vezetésével, bár a szellemi vezető a hős várvédő asszony, Zrínyi Ilona volt. A várat védők között magyarok mellett jelentékeny számban szlovákok és ruszinok is voltak, Zrínyi Ilona a maga horvát származása révén elég jól szót értett velük. Ezenkívül még több német nemzetiségű is akadt a védők soraiban, akik főleg Thököly seregének német zsoldosai voltak. 

Antonio Caraffa ágyúsáncok megépítését rendelte el és miután felégette a huszárvárat, elkezdte a vár ostromát, azonban elfoglalási kísérletei sikertelenek voltak. 1686. március 10-én a felső-magyarországi főparancsnok, Aeneas Sylvius von Caprara megadásra szólította fel a várvédőket, azonban ők hajthatatlanok voltak. Mivel semmilyen lehetőség nem volt a békés megegyezésre, a tábornok serege is ágyútűz alá vonta a várat. Közben a védők többször is kitörtek a várból, így annak bevételére továbbra is kevés esély volt.

A korabeli leírások szerint Zrínyi Ilona még a legnagyobb ágyútűz idején is a katonák között járkált, utasításokat adott és jutalmazta a bátrakat. Sokszor fia, Ferenc is vele tartott. Lánya, Julianna az ápolóknak segített.

Igazából a császáriak nem indítottak átfogó, tényleges ostromot a vár ellen, ezt mutatja, hogy alig intéztek rohamot, helyette a tüzérséggel lövették a várat, illetve a kitörő kurucokkal hadakoztak. A vár elfoglalása sem volt sietős, mivel a munkácsi őrség erejénél fogva nem volt képes megzavarni a délen hadakozó császári főerőket, akiknek legnagyobb kihívást a török csapatok jelentették. Jóllehet a várat ostromló császári sereg is nem egyszer komoly problémákkal küszködött, így több alkalommal is kevés volt az élelem, míg a védők be tudták gyűjteni a környéken a termést és a bort, ugyanis a helyi ruszin parasztok is őket segítették. A nélkülözés miatt több császári katona is átállt Zrínyi Ilonához.

1686. április 28-án Caprara elvonult seregeivel, azonban a lovasságot a vár környékén hagyta, hogy elvágják az esetleges utánpótlás útját. Időközben a török portára is eljutott a vár ostromának a híre, ezért 1686 januárjában szabadon engedték Thökölyt, hogy felmentő sereget gyűjtsön, azonban addigra a valamikori fejedelemsége már a múlté volt. Bár az ostrom ideje alatt többször próbált segítséget vinni az ostromlottaknak, próbálkozásai hiábavalónak bizonyultak. A török vezetőségtől is megpróbált támogatást szerezni, azonban a törökök több csatát is elvesztettek, ezért visszavonulásra kényszerültek, támogatást pedig nem tudtak nyújtani Munkács védelmében.

1687 során a várat ostromzár alatt tartották a császári seregek. Közben egész Európát bejárta a hír, hogy egy bátor asszony vezetésével egy maroknyi csapat képes ellenállni a birodalmi seregek hosszú ideje tartó támadásainak. Mindezt tetézte az is, hogy Caprara hadai sokkal nagyobb veszteségekkel számoltak, mint a várvédők serege. A kedvezőbb körülményeket kihasználva Zrínyi Ilona ékszereit Lengyelországba küldte zálogként, hogy pénzt szerezzen, amivel kifizetheti a várvédőket, követséget küldött Varsóba, hogy a francia követtől segítséget kérjen. Bár XIV. Lajos elismeréseként ékszereket küldött a várvédő hősnőnek, katonai támogatást nem biztosított számára.

Mindeközben a külpolitikai helyzet is változott. A törökök elvesztették Buda várát és a folyamatos császári offenzíva miatt visszavonulásra kényszerültek. 1687 augusztusára a török szárazföldi seregek kiszorultak Erdély és Magyarország területéről, csupán néhány vár maradt török kézen, de ezek sorsa szintén kilátástalan volt, mivel utánpótlásra nem számíthattak.

1687-ben Aeneas Sylvius von Caprara 3000 fős sereggel kezdte meg a vár újabb ostromát, a várvédőket pedig megadásra szólította fel. A vár készletei ekkora már megcsappantak és Zrínyi egyik tisztje, Thököly korábbi nevelője, Absalon Dávid az átpártolásról döntött és rábeszélte a várvédőket, hogy tegyék le a fegyvert. Zrínyi Ilona, látva, hogy a helyzet reménytelen, szintén tárgyalásokat kezdeményezett a vár átadásával kapcsolatban.

A vár átadása

1688. január 15-én végül megszületett a megállapodás, amit Zrínyi Ilona aláírt. Ennek értelmében a várvédők amnesztiát kaptak és elkobzott földjeiket és javaikat visszaszolgáltatták. Zrínyi Ilona gyermekeivel Bécsben élhetett tovább bántatlanul, a két gyermek pedig I. Lipót császár gyámságába kerültek, örökölt javaikat és birtokaikat pedig nem kobozhatták el. A várba végül január 17-én vonult be a császári sereg Antonio Caraffa vezetésével. Végül Zrínyi Ilona Bécsbe került gyermekeivel, azonban őket elszakították anyjuktól, mivel őt kolostorba zárták.

Források
Mitták Ferenc: Várostromok a magyar történelemből, Tóth Könyvkereskedés és Kiadó, 2008, 
Rubicon történelmi magazin
Kárpátutazó-Munkácsi vár 

Ostromok
Középkori csaták
Magyarország csatái
1685
1688
Munkács
A munkácsi vár ostroma1687 között zajlott , mely során a várvédők hősiesen visszaverték a császári csapatok több támadását is , végül azonban átadták a várat a császári csapatoknak kedvező feltételek mellett , mivel helyzetük reménytelen volt , a harcok folytatása ezért értelmetlen lett volna . Előzmények Az országban már azas évek végére erős Habsburg-ellenes mozgalom alakult ki . A kuruc seregek azonban szervezetlenek voltak , nem volt egy kiemelkedő vezéregyéniség , aki a csapatok élére állt volna . Ez azonbanben megváltozott , mivel akkor Thököly Imre állt a mozgalom élére és sikerült elérnie , hogy a szervezetlen kuruc seregek őt kövessék . 1682-ben megházasodott I. Rákóczi Ferenc özvegyével , Zrínyi Ilonával . A házasság eredményeként megszerezte a hatalmas Rákóczi birtokokat , az ezen területekből származó jövedelmet pedig a kuruc harcok támogatására fordította . Ezen évben a kuruc seregek számos sikert értek el , megszerezték Kassát , több másik város pedig behódolt nekik , így ezen év szeptemberán Ibrahim pasa kinevező okiratot és felségjelvényeket adott át neki , ami által Magyarország királyának nevezte ki . Így ebben az időben az ország négy részre oszlott , ezek egyik részének , a Felső-magyarországi Fejedelemségnek lett Thököly a vezetője . 1683-ban Thököly a török portának segített a Bécs ellen indított hadjáratban . Aezer fős török sereg azonban kudarcot vallott , Thököly pedig a kudarc láttán megpróbált I. Lipót császárral is kedvezőbb kapcsolatokat kialakítani . A váradi török pasa ezt megtudva illetve arra számítva , hogy Thökölyt a császáriaknak átadva kedvezőbb megadási feltételeket tud kieszközölni , októberén elfogta őt . Közben Lipót császár amnesztiát hirdetett azon embereknek , akik Thököly pártjáról az ő támogatására állnak át . Miután vezetőjük fogságba került , egyre többen álltak át a császáriak pártjára , így a vezető nélkül maradt fejedelemség sorsa megpecsételtnek tűnt . A Habsburgok elfoglaltak több kuruc várost is , Tokajt , Kassát , Sárospatakot , Eperjest , így a Munkácsi vár volt az utolsó , amit még a császári seregek nem tudtak elfoglalni . A csata 1685 novemberére a császári seregek megérkeztek a vár alá . Ekkor a várban tartózkodott Zrínyi Ilona és két gyermeke , Rákóczi Julianna és II. Rákóczi Ferenc . A várat azonban nagyon jól megerősítették , így elég nehéz feladat volt azt elfoglalni még egy nagy létszámú sereg számára is . Mindehhez hozzájárult az is , hogy a várat nagyjábólharcos , azazzászlóaljnyi gyalogság, század lovasság, század karabélyos ésdragonyos védte Radics András kapitány vezetésével , bár a szellemi vezető a hős várvédő asszony , Zrínyi Ilona volt . A várat védők között magyarok mellett jelentékeny számban szlovákok és ruszinok is voltak , Zrínyi Ilona a maga horvát származása révén elég jól szót értett velük . Ezenkívül még több német nemzetiségű is akadt a védők soraiban , akik főleg Thököly seregének német zsoldosai voltak . Antonio Caraffa ágyúsáncok megépítését rendelte el és miután felégette a huszárvárat , elkezdte a vár ostromát , azonban elfoglalási kísérletei sikertelenek voltak. márciusén a felső-magyarországi főparancsnok , Aeneas Sylvius von Caprara megadásra szólította fel a várvédőket , azonban ők hajthatatlanok voltak . Mivel semmilyen lehetőség nem volt a békés megegyezésre , a tábornok serege is ágyútűz alá vonta a várat . Közben a védők többször is kitörtek a várból , így annak bevételére továbbra is kevés esély volt . A korabeli leírások szerint Zrínyi Ilona még a legnagyobb ágyútűz idején is a katonák között járkált , utasításokat adott és jutalmazta a bátrakat . Sokszor fia , Ferenc is vele tartott . Lánya , Julianna az ápolóknak segített . Igazából a császáriak nem indítottak átfogó , tényleges ostromot a vár ellen , ezt mutatja , hogy alig intéztek rohamot , helyette a tüzérséggel lövették a várat , illetve a kitörő kurucokkal hadakoztak . A vár elfoglalása sem volt sietős , mivel a munkácsi őrség erejénél fogva nem volt képes megzavarni a délen hadakozó császári főerőket , akiknek legnagyobb kihívást a török csapatok jelentették . Jóllehet a várat ostromló császári sereg is nem egyszer komoly problémákkal küszködött , így több alkalommal is kevés volt az élelem , míg a védők be tudták gyűjteni a környéken a termést és a bort , ugyanis a helyi ruszin parasztok is őket segítették . A nélkülözés miatt több császári katona is átállt Zrínyi Ilonához . 1686. áprilisán Caprara elvonult seregeivel , azonban a lovasságot a vár környékén hagyta , hogy elvágják az esetleges utánpótlás útját . Időközben a török portára is eljutott a vár ostromának a híre , ezértjanuárjában szabadon engedték Thökölyt , hogy felmentő sereget gyűjtsön , azonban addigra a valamikori fejedelemsége már a múlté volt . Bár az ostrom ideje alatt többször próbált segítséget vinni az ostromlottaknak , próbálkozásai hiábavalónak bizonyultak . A török vezetőségtől is megpróbált támogatást szerezni , azonban a törökök több csatát is elvesztettek , ezért visszavonulásra kényszerültek , támogatást pedig nem tudtak nyújtani Munkács védelmében . 1687 során a várat ostromzár alatt tartották a császári seregek . Közben egész Európát bejárta a hír , hogy egy bátor asszony vezetésével egy maroknyi csapat képes ellenállni a birodalmi seregek hosszú ideje tartó támadásainak . Mindezt tetézte az is , hogy Caprara hadai sokkal nagyobb veszteségekkel számoltak , mint a várvédők serege . A kedvezőbb körülményeket kihasználva Zrínyi Ilona ékszereit Lengyelországba küldte zálogként , hogy pénzt szerezzen , amivel kifizetheti a várvédőket , követséget küldött Varsóba , hogy a francia követtől segítséget kérjen . Bár XIV . Lajos elismeréseként ékszereket küldött a várvédő hősnőnek , katonai támogatást nem biztosított számára . Mindeközben a külpolitikai helyzet is változott . A törökök elvesztették Buda várát és a folyamatos császári offenzíva miatt visszavonulásra kényszerültek.augusztusára a török szárazföldi seregek kiszorultak Erdély és Magyarország területéről , csupán néhány vár maradt török kézen , de ezek sorsa szintén kilátástalan volt , mivel utánpótlásra nem számíthattak . 1687-ben Aeneas Sylvius von Caprarafős sereggel kezdte meg a vár újabb ostromát , a várvédőket pedig megadásra szólította fel . A vár készletei ekkora már megcsappantak és Zrínyi egyik tisztje , Thököly korábbi nevelője , Absalon Dávid az átpártolásról döntött és rábeszélte a várvédőket , hogy tegyék le a fegyvert . Zrínyi Ilona , látva , hogy a helyzet reménytelen , szintén tárgyalásokat kezdeményezett a vár átadásával kapcsolatban . A vár átadása 1688. januárén végül megszületett a megállapodás , amit Zrínyi Ilona aláírt . Ennek értelmében a várvédők amnesztiát kaptak és elkobzott földjeiket és javaikat visszaszolgáltatták . Zrínyi Ilona gyermekeivel Bécsben élhetett tovább bántatlanul , a két gyermek pedig I. Lipót császár gyámságába kerültek , örökölt javaikat és birtokaikat pedig nem kobozhatták el . A várba végül januárén vonult be a császári sereg Antonio Caraffa vezetésével . Végül Zrínyi Ilona Bécsbe került gyermekeivel , azonban őket elszakították anyjuktól , mivel őt kolostorba zárták . Források Mitták Ferenc : Várostromok a magyar történelemből , Tóth Könyvkereskedés és Kiadó , Rubicon történelmi magazin Kárpátutazó-Munkácsi vár Ostromok Középkori csaták Magyarország csatái 1685 1688 Munkács