Blizna Gornja
Blizna Gornja falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Marinához tartozik.

Fekvése
Split központjától légvonalban 29, közúton 49 km-re, Trogirtól légvonalban 15, közúton 21 km-re északnyugatra, községközpontjától 11 km-re északra, Dalmácia középső részén fekszik.

Története
A falunak már a 9. században állt Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma. Magát Blizna települést 1251-ben említik először. Az akkori Blizna a mai Donja- és Gornja Blizna területén feküdt. Története során Trogir városához tartozott, majd a spliti Papalić, később pedig a trogiri Kvarko család birtoka lett. Egyházilag 1298 és 1560 között a szomszédos Mitlo plébániájához tartozott.. A település területe 15. század elejétől évszázadokig velencei fennhatóság alatt állt. A török háborúk sok szenvedést hoztak a lakosság számára. A lakosság legnagyobb része a jól védhető tengerparti városokba és a szigetekre menekült. A török veszély megszűnésével 1687-ben megalapították a bliznai Szent Antal plébániát. Minthogy a sinji ferences atyák aktívan részt vettek az új lakosság betelepítésében a plébánia is a sinji ferences kolostorhoz tartozott. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1910-ben 199 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A falu lakossága 2011-ben 93 fő volt.

Lakosság 

(1953-tól számít önálló településnek. 1910-ben és 1948-ban az adatok még településrészként. 1900-ig, valamint 1921-ben és 1931-ben lakosságát Blizna Donjához számították.)

Nevezetességei
A blizna gornjai Szűz Mária templomot már 1300-ban említik a trogiri püspökség oklevelei, de maga a templom a 9. századból származik. Falait kerekített támpillérek támasztották, melyek a korabeli királyi templomok jellegzetességei. Később a tatárok és a törökök is lerombolták és alapfalaira építették az új, félköríves apszisú  templomot. Homlokzatába falazták be a régi templom ószláv fonásdíszítésű kövét a  “MAR(ia)” felirattöredékkel. Ennek a templomnak a közelében kezdték el építeni 1745-ben a mai templomot, de 1757-ig csak az apszisa épült meg. A templom egyszerű épület, bejárata felett nyolc osztatú kő rózsaablakkal, homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal, melyben két harang látható. Az oldalfalakon nyitott hármas ablakok találhatók. A főoltár fából készült 1859-ben, rajta a Szűz Mária szeplőtelen fogantatásának képével, mely Antonio da Treviso alkotása. A mellékoltárokon Szent Péter és Pál apostolok képe, Szent István vértanú és Szent Márk szobra, (tiroli munka), a templomhajóban levő két oltáron Szent Balázs és a Lorettói Szűzanya szobrai találhatók. Az oldalfalon levő képen Szent István vértanúsága, egyszerű helyi alkotás látható. A templomba egy régi fakereszt is áll. Az épületet több alkalommal is újították, utoljára 2000-ben, amikor új tetőt kapott és új járdát építettek köré. A templom körül temető található régi sírkövekkel és sírkőlapokkal. Az ószláv temetőrészt 2000-ben feltárták és a 68 sírban talált maradványokat antropológiai vizsgálatra Zágrábba szállították.

Jegyzetek

További információk
A település weboldala  
Marina község hivatalos oldala 
Marina turisztikai irodájának honlapja  
A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Blizna Gornja falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Marinához tartozik . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re , Trogirtól légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia középső részén fekszik . Története A falunak már a században állt Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma . Magát Blizna településtben említik először . Az akkori Blizna a mai Donja- és Gornja Blizna területén feküdt . Története során Trogir városához tartozott , majd a spliti Papalić , később pedig a trogiri Kvarko család birtoka lett . Egyházilagésközött a szomszédos Mitlo plébániájához tartozott . . A település területe század elejétől évszázadokig velencei fennhatóság alatt állt . A török háborúk sok szenvedést hoztak a lakosság számára . A lakosság legnagyobb része a jól védhető tengerparti városokba és a szigetekre menekült . A török veszély megszűnésévelben megalapították a bliznai Szent Antal plébániát . Minthogy a sinji ferences atyák aktívan részt vettek az új lakosság betelepítésében a plébánia is a sinji ferences kolostorhoz tartozott.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A falu lakosságabenfő volt . Lakosság ( 1953-tól számít önálló településnek.ben ésban az adatok még településrészként.ig , valamintben ésben lakosságát Blizna Donjához számították . ) Nevezetességei A blizna gornjai Szűz Mária templomot márban említik a trogiri püspökség oklevelei , de maga a templom a századból származik . Falait kerekített támpillérek támasztották , melyek a korabeli királyi templomok jellegzetességei . Később a tatárok és a törökök is lerombolták és alapfalaira építették az új , félköríves apszisú templomot . Homlokzatába falazták be a régi templom ószláv fonásdíszítésű kövét a “MAR( ia) ” felirattöredékkel . Ennek a templomnak a közelében kezdték el építeniben a mai templomot , deig csak az apszisa épült meg . A templom egyszerű épület , bejárata felett nyolc osztatú kő rózsaablakkal , homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal , melyben két harang látható . Az oldalfalakon nyitott hármas ablakok találhatók . A főoltár fából készültben , rajta a Szűz Mária szeplőtelen fogantatásának képével , mely Antonio da Treviso alkotása . A mellékoltárokon Szent Péter és Pál apostolok képe , Szent István vértanú és Szent Márk szobra , ( tiroli munka ) , a templomhajóban levő két oltáron Szent Balázs és a Lorettói Szűzanya szobrai találhatók . Az oldalfalon levő képen Szent István vértanúsága , egyszerű helyi alkotás látható . A templomba egy régi fakereszt is áll . Az épületet több alkalommal is újították , utoljáraben , amikor új tetőt kapott és új járdát építettek köré . A templom körül temető található régi sírkövekkel és sírkőlapokkal . Az ószláv temetőrésztben feltárták és asírban talált maradványokat antropológiai vizsgálatra Zágrábba szállították . Jegyzetek További információk A település weboldala Marina község hivatalos oldala Marina turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Split-Dalmácia megye települései