Lütfi pasa
Lütfi pasa, teljes nevén Damat Cselebi Lütfi pasa, , 1488 körül – Didümoteikhó, 1564. március 27.) oszmán nagyvezír I. Szulejmán uralkodása alatt 1539 és 1541 között; Szulejmán sógora.

Élete
Lütfi albán származású volt, . A devşirme révén került II. Bajazid oszmán szultán udvarába, ahol muszlim nevelést és oktatást kapott. Először Kastamuni szandzsákbégjévé nevezték ki, majd Karaman beglerbégje lett. Életének ezeket a részleteit Asafname című könyvének előszavából ismerjük, itt azonban nem ad meg dátumokat és a palotába kerülése előtti életéről nem ír. Lehetséges, hogy előbb Aydin, majd Yanya (Ioannina) szandzsákbégjeként is szolgált, mivel Feridun bég említ egy bizonyos Lütfi béget, aki Rodosz 1522-es ostroma idején Aydin szandzsákbégje volt (Feridun Bey, Münşe'at al-selâtin, İstanbul 1274 AH/1857), illetve egy Lütfi béget, aki Bécs 1529-es ostroma idején Yanya szandzsákbégjeként szolgált (ibid. I, 573). Elképzelhető, hogy mindkét esetben a későbbi Lütfi pasára utal, mivel a pasa maga is kijelentette, hogy részt vett ezekben a hadjáratokban (Lütfi pasa, Tevârih-i 'Al-i Osman, ed. Ali, İstanbul 1341/1922-3, 3). Beszámolója alapján részt vett I. Szelim szafavidák elleni hadjáratában Nyugat-Anatóliában, valamint a mamelukok elleniben Szíriában és Egyiptomban. I. Szulejmán alatt részt vett Nándorfehérvár ostromában 1521-ben és Rodoszéban 1522-ben.

1523-ban vette feleségül I. Szulejmán szultán húgát, Sah szultánát, akitől két lánya született. 1541-ben egy veszekedés során fizikailag bántalmazta feleségét, aki a szultán engedélyével elvált tőle; Lütfi pasát ekkor leváltották nagyvezíri tisztségéből; visszavonult birtokára, mely a mai Görögország területén fekszik, és itt élte le hátralévő életét. Esmehan nevű lánya Szulejmán és Hürrem szultána legidősebb fiának, Mehmed hercegnek a felesége lett.

Művei
Huszonegy művet írt, főleg vallási, de esetenként történelmi témában is; tizenhármat arab, nyolcat török nyelven. Említésre méltó az Asafname, egy minisztereknek szóló tükör, és a Tevâriḫ-i Âl-i ‘Os̱mân, amelyben a birodalom történelmét írja le, és beszámol saját életéről is II. Bajazid, I. Szelim és I. Szulejmán uralkodása alatt. Nagy hangsúlyt helyezett arra a kérdésre, hogy az oszmán szultánok viselhetik-e a kalifa címet annak ellenére, hogy nem arabok.

A popkultúrában
A Szulejmán (Muhteşem Yüzyıl) tévésorozatban Mehmet Özgür török színész alakítja.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 

Oszmán nagyvezírek
1564-ben elhunyt személyek
Lütfi pasa , teljes nevén Damat Cselebi Lütfi pasa,,körül – Didümoteikhó , március ) oszmán nagyvezír I. Szulejmán uralkodása alattésközött ; Szulejmán sógora . Élete Lütfi albán származású volt , \ . A devşirme révén került II. Bajazid oszmán szultán udvarába , ahol muszlim nevelést és oktatást kapott . Először Kastamuni szandzsákbégjévé nevezték ki , majd Karaman beglerbégje lett . Életének ezeket a részleteit Asafname című könyvének előszavából ismerjük , itt azonban nem ad meg dátumokat és a palotába kerülése előtti életéről nem ír . Lehetséges , hogy előbb Aydin , majd Yanya ( Ioannina ) szandzsákbégjeként is szolgált , mivel Feridun bég említ egy bizonyos Lütfi béget , aki Rodoszes ostroma idején Aydin szandzsákbégje volt ( Feridun Bey , Münşe'at al-selâtin , İstanbulAH/1857 ) , illetve egy Lütfi béget , aki Bécses ostroma idején Yanya szandzsákbégjeként szolgált ( ibid. I , Elképzelhető , hogy mindkét esetben a későbbi Lütfi pasára utal , mivel a pasa maga is kijelentette , hogy részt vett ezekben a hadjáratokban ( Lütfi pasa , Tevârih-i 'Al-i Osman , ed . Ali , İstanbul1922-3, Beszámolója alapján részt vett I. Szelim szafavidák elleni hadjáratában Nyugat-Anatóliában , valamint a mamelukok elleniben Szíriában és Egyiptomban . I. Szulejmán alatt részt vett Nándorfehérvár ostromábanben és Rodoszébanben . 1523-ban vette feleségül I. Szulejmán szultán húgát , Sah szultánát , akitől két lánya született.ben egy veszekedés során fizikailag bántalmazta feleségét , aki a szultán engedélyével elvált tőle ; Lütfi pasát ekkor leváltották nagyvezíri tisztségéből ; visszavonult birtokára , mely a mai Görögország területén fekszik , és itt élte le hátralévő életét . Esmehan nevű lánya Szulejmán és Hürrem szultána legidősebb fiának , Mehmed hercegnek a felesége lett . Művei Huszonegy művet írt , főleg vallási , de esetenként történelmi témában is ; tizenhármat arab , nyolcat török nyelven . Említésre méltó az Asafname , egy minisztereknek szóló tükör , és a Tevâriḫ-i Âl-i ‘Os̱mân , amelyben a birodalom történelmét írja le , és beszámol saját életéről is II. Bajazid , I. Szelim és I. Szulejmán uralkodása alatt . Nagy hangsúlyt helyezett arra a kérdésre , hogy az oszmán szultánok viselhetik-e a kalifa címet annak ellenére , hogy nem arabok . A popkultúrában A Szulejmán ( Muhteşem Yüzyıl ) tévésorozatban Mehmet Özgür török színész alakítja . Jegyzetek Fordítás További információk Oszmán nagyvezírek 1564-ben elhunyt személyek