Bajagić
Bajagić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Sinjhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 33, közúton 44 km-re, községközpontjától légvonalban 6, közúton 10 km-re északkeletre, a dalmát Zagora középső részén, a Cetina bal partján, a Hrvacei mező északkeleti szélén fekszik. A Kamešnica-, a Svilaja- és a Dinári-hegységek határolják. A falu teljes belterülete Čitlukkal átellenben a Cetina menti mezőn fekszik, míg keleti határa felnyúlik a Dinári-hegység lejtőire.

Története 
A település már a török uralom kezdete, a 16. század előtt is létezett és valószínűleg temploma is volt. Sinj vára 1686-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett. 1699-ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult, de a béke nem maradt tartós. Az újabb velencei-török háborúnak az 1718-as pozsareváci béke vetett véget, mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken. 1718 után főként Hrvace és Jasensko vidékéről újabb lakosság érkezett ide. A település kezdetben a bitelići plébániához tartozott, majd 1756-tól Bajagić és Obrovac a plébánián belül önálló káplánt kapott. 1786-ban már önálló plébániája volt, melynek szolgálatát a sinji ferences atyák látták el. 1810 és 1873 között világi papok szolgáltak itt, majd ezután újra visszajöttek a ferencesek. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején Sinj a Független Horvát Állam része lett. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. Területe 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 562 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma Ćiril Iveković tervei szerint épült a régi, 1726-ban épített templom helyén. Félköríves apszisa már a 19. század végén megépült, de az építést hosszú ideig szüneteltették és csak 1935-ben folytatták tovább. 1937-ben szentelte Bonefačić püspök. Harangtornyát 1955-ben építették. A templom faragott kövekből épült neoromán stílusban. A szentélyben álló nagy oltár a szentségtartóval és a nagyméretű kereszttel kőből épült. Ante Ušljebrke munkája 1961-ből. A főoltár előtt helyezték el a szembemiséző oltárt. A templom hosszúsága 36,50 méter, szélessége 11,60 méter. Homlokzatán három hosszúkás, félköríves ablak, felettük egy körablak látható. A homlokzat felett áll a gúla toronysisakos harangtorony. A templom mellett található a falu temetője.
Han településrészen a plébániaház földszintjén található a Kisboldogasszony kápolna, melyet 1974-ben építettek a plébános házi kápolnájának. 
A Sinji Boldogasszony kápolnát 1972-ben építették Ante Barač tervei szerint Čačijin Doc településrészen. Fogadalmi kápolnaként épült hálából, hogy 1942-ben a Szűzanya megoltalmazta a falu népét az olasz megszállóktól. A kápolnában a Sinji Boldogasszony kegyképének nagyméretű másolatát helyezték el.
A Gyógyító Boldogasszony tiszteletére szentelt kápolna a bagajići plébániaház mellett áll. A kápolnát az 1870-es években építették. Oltárán a Szűzanya képe áll és a plébánia házi kápolnájaként szolgált, amíg a plébános a régi plébániaházban lakott.
A faluban még két kisebb kápolna található, melyeket Páduai Szent Antal és Szent Miklós tiszteletére építettek 1928-ban.
Bajagić Priorica nevű településrészén található a Kravarica-barlang régészeti lelőhelye. A lelőhelyet még nem kutatták, csak néhány őskori és középkori leletét jegyezték fel. A barlang belsejében véletlenül találtak a kora és középső bronzkorból származó kerámiatöredékeket, valamint a középkorhoz tartozó fémleleteket. A barlangnak két bejárata van, az egyik az északkeleti, a másik pedig a délkeleti oldalon.
A bajagići temető bővítésének alkalmából Banova draga területén, nem messze a Szent Miklós plébániatemplomtól kora középkori sírokat találtak. A sírokat véletlenül fedezte fel a Nikola Putnik nevű helyi lakos. A helyszínt régészeti szempontból nem vizsgálták. A sírokban különféle mellékleteket találtak: kerámia edényeket, nyilakat, sarkantyúkat, késeket, dárdákat és sarlókat. A leleteket figyelembe véve nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy ezek pogány temetkezési sírok voltak.
A 19. század első felében, a Cetina bal partján épült Stara Mostina malom egy függőlegesen merülő malomkerékkel rendelkező malom. Az épület téglalap alaprajzú, egyenlő méretre faragott, szabályos sorokba rakott kövekből épült. A nyeregtetős fa tetőszerkezetet kőlapok borítják. A malom nyolc íves nyílásra épült. Eredetileg hat malomkereke volt, de ezek egyike sem maradt fenn. Belül egy helyreállított kas, egy kőmalomkerék, valamint egy nyitott tűzhely található.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Sinj város hivatalos oldala 
Sinj város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Bajagić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Sinjhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , a dalmát Zagora középső részén , a Cetina bal partján , a Hrvacei mező északkeleti szélén fekszik . A Kamešnica- , a Svilaja- és a Dinári-hegységek határolják . A falu teljes belterülete Čitlukkal átellenben a Cetina menti mezőn fekszik , míg keleti határa felnyúlik a Dinári-hegység lejtőire . Története A település már a török uralom kezdete , a század előtt is létezett és valószínűleg temploma is volt . Sinj váraban szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett.ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult , de a béke nem maradt tartós . Az újabb velencei-török háborúnak azas pozsareváci béke vetett véget , mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken.után főként Hrvace és Jasensko vidékéről újabb lakosság érkezett ide . A település kezdetben a bitelići plébániához tartozott , majdtól Bajagić és Obrovac a plébánián belül önálló káplánt kapott.ban már önálló plébániája volt , melynek szolgálatát a sinji ferences atyák látták el.ésközött világi papok szolgáltak itt , majd ezután újra visszajöttek a ferencesek . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején Sinj a Független Horvát Állam része lett . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett . Területetől a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma Ćiril Iveković tervei szerint épült a régi, ban épített templom helyén . Félköríves apszisa már a század végén megépült , de az építést hosszú ideig szüneteltették és csakben folytatták tovább.ben szentelte Bonefačić püspök . Harangtornyátben építették . A templom faragott kövekből épült neoromán stílusban . A szentélyben álló nagy oltár a szentségtartóval és a nagyméretű kereszttel kőből épült . Ante Ušljebrke munkájaből . A főoltár előtt helyezték el a szembemiséző oltárt . A templom hosszúsága50 méter , szélessége60 méter . Homlokzatán három hosszúkás , félköríves ablak , felettük egy körablak látható . A homlokzat felett áll a gúla toronysisakos harangtorony . A templom mellett található a falu temetője . Han településrészen a plébániaház földszintjén található a Kisboldogasszony kápolna , melyetben építettek a plébános házi kápolnájának . A Sinji Boldogasszony kápolnátben építették Ante Barač tervei szerint Čačijin Doc településrészen . Fogadalmi kápolnaként épült hálából , hogyben a Szűzanya megoltalmazta a falu népét az olasz megszállóktól . A kápolnában a Sinji Boldogasszony kegyképének nagyméretű másolatát helyezték el . A Gyógyító Boldogasszony tiszteletére szentelt kápolna a bagajići plébániaház mellett áll . A kápolnát azes években építették . Oltárán a Szűzanya képe áll és a plébánia házi kápolnájaként szolgált , amíg a plébános a régi plébániaházban lakott . A faluban még két kisebb kápolna található , melyeket Páduai Szent Antal és Szent Miklós tiszteletére építettekban . Bajagić Priorica nevű településrészén található a Kravarica-barlang régészeti lelőhelye . A lelőhelyet még nem kutatták , csak néhány őskori és középkori leletét jegyezték fel . A barlang belsejében véletlenül találtak a kora és középső bronzkorból származó kerámiatöredékeket , valamint a középkorhoz tartozó fémleleteket . A barlangnak két bejárata van , az egyik az északkeleti , a másik pedig a délkeleti oldalon . A bajagići temető bővítésének alkalmából Banova draga területén , nem messze a Szent Miklós plébániatemplomtól kora középkori sírokat találtak . A sírokat véletlenül fedezte fel a Nikola Putnik nevű helyi lakos . A helyszínt régészeti szempontból nem vizsgálták . A sírokban különféle mellékleteket találtak : kerámia edényeket , nyilakat , sarkantyúkat , késeket , dárdákat és sarlókat . A leleteket figyelembe véve nagy valószínűséggel feltételezhető , hogy ezek pogány temetkezési sírok voltak . A század első felében , a Cetina bal partján épült Stara Mostina malom egy függőlegesen merülő malomkerékkel rendelkező malom . Az épület téglalap alaprajzú , egyenlő méretre faragott , szabályos sorokba rakott kövekből épült . A nyeregtetős fa tetőszerkezetet kőlapok borítják . A malom nyolc íves nyílásra épült . Eredetileg hat malomkereke volt , de ezek egyike sem maradt fenn . Belül egy helyreállított kas , egy kőmalomkerék , valamint egy nyitott tűzhely található . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Sinj város hivatalos oldala Sinj város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései