Ki császárné
, mongol nevén Öldzí Hotog (Өлзий хутуг), kínai nevén  Togon Temür mongol kán koreai származású második felesége volt.

Élete
 született a  (행주, 幸州)  klánhoz tartozó  lányaként. A mongol befolyás alatt lévő koreai államból a -dinasztia udvarába küldték a mongoloknak fizetendő rendszeres sarc (arany, ezüst, gabona, rami, selyem, fűszerek, egyéb termények, lovak; munkások és mesteremberek, eunuchok és szolgálólányok, illetve ágyasok) részeként.

A mongol udvarban

1333-ban  eunuch javaslatára udvarhölgy (gyakorlatilag ágyas) lett, bár az is elképzelhető, hogy tehetsége a szórakoztató művészetekben (ének, tánc, költészet) ragadta meg Togon Temür figyelmét. Togon gyerekkorában egy koreai szigeten töltött több mint egy évet száműzetésben, így az is lehetséges, hogy jobban kedvelte koreai ágyasát, mint az ellenséges politikai táborból származó feleségét, Bajan Hotagot (Баянхутаг).

Amikor a császár először próbálta meg második feleségének megkoronázni, politikai ellenfelei miatt nem tehette, heves tiltakozás tört ki az udvarban, mivel ez ellentétes volt a szokással, hogy a császárnék egy bizonyos mongol klánból kerülnek ki. 1339-ben azonban  asszony fiúgyermeknek adott életet, akit Togon örökösének nevezett ki, így 1340-ben végül mégis másodlagos császárnévá tette meg az asszonyt, 1365-ben pedig első császárné lett.

 császárné meglehetős hatalommal bírt a  udvarban, kifejezetten a számára hoztak létre egy hivatalt, amelyen keresztül adót szedett és ezt a pénzt saját céljaira használta fel. A hivatalos kínai történetírók szerint az asszony hatalma hozzájárult a dinasztia bukásához, valamint korrupt és fényűző életet élő nőként hivatkoznak rá.

Családja hatalma Koreában

Nem csak a kínai udvarban, de a koreaiban is jelentős hatalommal bírt családtagjain keresztül. Családja befolyásos volt, anyját rendszeresen látogatta a koreai király, apjának „királyi” címet adományoztatott a császárral. A család hírhedt volt a korrupcióról, mások vagyonának elkobzásáról, túlzott luxuséletmódjukról, olyannyira, hogy a  történetírók gyűlölt családként számolnak be róluk. Különösen a császárné bátyja,  rendelkezett meglehetős hatalommal, egy időben a királyénál is nagyobbal. 1356-ban  király leszámolt lal, aminek következtében  császárné sereget küldött Koreába a király trónjának megdöntésére.

Bukása

Amikor  császárné fiát hivatalosan is koronaherceggé avatták, a mongol udvarban lázadás tört ki, Bolad Temür (? – 1365) vezetésével, aki a császárnét is foglyul ejtette. Végül azonban legyőzték,  pedig megpróbálta a fiát a trónra ültetni, azonban hiába. 1368-ban a -dinasztia összeomlott, a császárné kénytelen volt elmenekülni az udvarból. 1370-ben Togon halálával fia mégis trónra ülhetett a megmaradt Északi ban, a császárné azonban nem sokkal később eltűnt, további sorsáról nincsenek feljegyzések.

Ábrázolása a művészetekben
A Sin Don című 2005-ös televíziós sorozatban , a 2013-as A császárság kincse című sorozatban  alakította.

Jegyzetek

Források
  
  
  
  
  

Kínai császárnék
Koreai nők
14. századi személyek
Korjo
Mongol nők
, mongol nevén Öldzí Hotog ( Өлзий хутуг ) , kínai nevén Togon Temür mongol kán koreai származású második felesége volt . Élete született a ( 행주 , 幸州 ) klánhoz tartozó lányaként . A mongol befolyás alatt lévő koreai államból a -dinasztia udvarába küldték a mongoloknak fizetendő rendszeres sarc ( arany , ezüst , gabona , rami , selyem , fűszerek , egyéb termények , lovak ; munkások és mesteremberek , eunuchok és szolgálólányok , illetve ágyasok ) részeként . A mongol udvarban 1333-ban eunuch javaslatára udvarhölgy ( gyakorlatilag ágyas ) lett , bár az is elképzelhető , hogy tehetsége a szórakoztató művészetekben ( ének , tánc , költészet ) ragadta meg Togon Temür figyelmét . Togon gyerekkorában egy koreai szigeten töltött több mint egy évet száműzetésben , így az is lehetséges , hogy jobban kedvelte koreai ágyasát , mint az ellenséges politikai táborból származó feleségét , Bajan Hotagot ( Баянхутаг ) . Amikor a császár először próbálta meg második feleségének megkoronázni , politikai ellenfelei miatt nem tehette , heves tiltakozás tört ki az udvarban , mivel ez ellentétes volt a szokással , hogy a császárnék egy bizonyos mongol klánból kerülnek ki.ben azonban asszony fiúgyermeknek adott életet , akit Togon örökösének nevezett ki , ígyben végül mégis másodlagos császárnévá tette meg az asszonyt, ben pedig első császárné lett. császárné meglehetős hatalommal bírt a udvarban , kifejezetten a számára hoztak létre egy hivatalt , amelyen keresztül adót szedett és ezt a pénzt saját céljaira használta fel . A hivatalos kínai történetírók szerint az asszony hatalma hozzájárult a dinasztia bukásához , valamint korrupt és fényűző életet élő nőként hivatkoznak rá . Családja hatalma Koreában Nem csak a kínai udvarban , de a koreaiban is jelentős hatalommal bírt családtagjain keresztül . Családja befolyásos volt , anyját rendszeresen látogatta a koreai király , apjának „ királyi” címet adományoztatott a császárral . A család hírhedt volt a korrupcióról , mások vagyonának elkobzásáról , túlzott luxuséletmódjukról , olyannyira , hogy a történetírók gyűlölt családként számolnak be róluk . Különösen a császárné bátyja , rendelkezett meglehetős hatalommal , egy időben a királyénál is nagyobbal.ban király leszámolt lal , aminek következtében császárné sereget küldött Koreába a király trónjának megdöntésére . Bukása Amikor császárné fiát hivatalosan is koronaherceggé avatták , a mongol udvarban lázadás tört ki , Bolad Temür ( ? –vezetésével , aki a császárnét is foglyul ejtette . Végül azonban legyőzték , pedig megpróbálta a fiát a trónra ültetni , azonban hiába.ban a -dinasztia összeomlott , a császárné kénytelen volt elmenekülni az udvarból.ben Togon halálával fia mégis trónra ülhetett a megmaradt Északi ban , a császárné azonban nem sokkal később eltűnt , további sorsáról nincsenek feljegyzések . Ábrázolása a művészetekben A Sin Don címűös televíziós sorozatban , aas A császárság kincse című sorozatban alakította . Jegyzetek Források Kínai császárnék Koreai nők 14. századi személyek Korjo Mongol nők