Tarajos pajzsika
A tarajos pajzsika (Dryopteris cristata) Eurázsia és Észak-Amerika láperdeiben honos, a pajzsikafélék családjába tartozó páfrányfaj. Magyarországon fokozottan védett.

Megjelenése 

A tarajos pajzsika közepes termetű, 15–60 cm magas, évelő növény. Levélnyelének hossza kb. a levéllemez felét teszi ki. A levélnyél vékony, sárgás- vagy halványzöld, barázdált, tövénél vörösbarnán pikkelyes, szőrös. Az 5–15 cm széles levél egyszeresen összetett, nyújtottan lándzsás, színe élénkzöld vagy világoszöld. Többnyire zölden telel át. A száron váltakozva elhelyezkedő, csipkés-fűrészes élű levélszárnyak alul lekerekített körvonalúak, végük hegyesedő. A levélszáron lefelé haladva méretük enyhén egyre kisebb lesz, a legalsók körvonala már majdnem egyenlő oldalú háromszöget formáz. A csúcson a kis levélszárnyak összenőnek. A meddő levelek lefelé hajlanak és hamar elterülnek a talajon, a csavarodott nyelű spórások végig felállóak maradnak.

Spórái július-szeptember között érnek.

Hasonlíthat hozzá a gyakori erdei pajzsika (Dryopteris  filix-mas), de a tarajos pajzsika alsó levélszárnyai rövidebbek, szélesebbek, végük lekerekítettebb.

A tarajos pajzsika tetraploid és hibrid eredetű. Kromoszómaszáma 2n = 164. Az észak-amerikai Dryopteris ludoviciana és egy ismeretlen (lehetséges hogy kipusztult) páfrány kereszteződéséből származik és kromoszómaszáma megkétszereződött.

Elterjedése
Európa északi és mérsékelt övi zónájában, a Balkánon, a Fekete-tenger térségében, Szibériában és Észak-Amerikában honos. Magyarországon a Csereháton, a Putnoki-dombvidéken, a Keszthelyi-hegységben, a Tapolcai-medencében, Somogyban, az Őrségben, a Nyírségben, a Bereg-Szatmári-síkságon, a Vend-vidéken, és a Kemenesháton található meg. Legnagyobb, uzsai állománya kipusztult. 
 
Magyarországon fokozottan védett, természetvédelmi értéke 100 000 Ft.

Termőhelye
Vízigényes, árnyékkedvelő, mészkerülő, tőzegjelző faj. Savanyú láperdőkben, égeresekben, füzesekben, tőzegmohás nádasokban található meg.

Gyökere mérgező, a B1-vitamint lebontó tiamináz enzimet tartalmaz. A népi gyógyászatban régóta használják féregűzőként.

Kapcsolódó cikkek
Magyarországon védett és fokozottan védett növények listája

Források 
tarajos pajzsika Természetvédelem.hu
Dryopteris cristata (L.) A. Gray Tarajos pajzsika TERRA Alapítvány
Dryopteris cristata (Crested Fern) Minnesota Wildflowers
Dryopteris cristata - (L.)A.Gray. Plants for a Future

Harasztok
Növényfajok
Magyarországon fokozottan védett növények
A tarajos pajzsika ( Dryopteris cristata ) Eurázsia és Észak-Amerika láperdeiben honos , a pajzsikafélék családjába tartozó páfrányfaj. Magyarországon fokozottan védett . Megjelenése A tarajos pajzsika közepes termetű,60 cm magas , évelő növény . Levélnyelének hossza kb. a levéllemez felét teszi ki . A levélnyél vékony , sárgás- vagy halványzöld , barázdált , tövénél vörösbarnán pikkelyes , szőrös . Az15 cm széles levél egyszeresen összetett , nyújtottan lándzsás , színe élénkzöld vagy világoszöld . Többnyire zölden telel át . A száron váltakozva elhelyezkedő , csipkés-fűrészes élű levélszárnyak alul lekerekített körvonalúak , végük hegyesedő . A levélszáron lefelé haladva méretük enyhén egyre kisebb lesz , a legalsók körvonala már majdnem egyenlő oldalú háromszöget formáz . A csúcson a kis levélszárnyak összenőnek . A meddő levelek lefelé hajlanak és hamar elterülnek a talajon , a csavarodott nyelű spórások végig felállóak maradnak . Spórái július-szeptember között érnek . Hasonlíthat hozzá a gyakori erdei pajzsika ( Dryopteris filix-mas ) , de a tarajos pajzsika alsó levélszárnyai rövidebbek , szélesebbek , végük lekerekítettebb . A tarajos pajzsika tetraploid és hibrid eredetű . Kromoszómaszáma = Az észak-amerikai Dryopteris ludoviciana és egy ismeretlen ( lehetséges hogy kipusztult ) páfrány kereszteződéséből származik és kromoszómaszáma megkétszereződött . Elterjedése Európa északi és mérsékelt övi zónájában , a Balkánon , a Fekete-tenger térségében , Szibériában és Észak-Amerikában honos . Magyarországon a Csereháton , a Putnoki-dombvidéken , a Keszthelyi-hegységben , a Tapolcai-medencében , Somogyban , az Őrségben , a Nyírségben , a Bereg-Szatmári-síkságon , a Vend-vidéken , és a Kemenesháton található meg . Legnagyobb , uzsai állománya kipusztult . Magyarországon fokozottan védett , természetvédelmi értéke000 Ft . Termőhelye Vízigényes , árnyékkedvelő , mészkerülő , tőzegjelző faj. Savanyú láperdőkben , égeresekben , füzesekben , tőzegmohás nádasokban található meg . Gyökere mérgező , a B1-vitamint lebontó tiamináz enzimet tartalmaz . A népi gyógyászatban régóta használják féregűzőként . Kapcsolódó cikkek Magyarországon védett és fokozottan védett növények listája Források tarajos pajzsika Természetvédelem. hu Dryopteris cristata ( L. ) A . Gray Tarajos pajzsika TERRA Alapítvány Dryopteris cristata ( Crested Fern ) Minnesota Wildflowers Dryopteris cristata - ( L.) A.Gray . Plants for a Future Harasztok Növényfajok Magyarországon fokozottan védett növények