Bárdossy-kormány
A Bárdossy-kormány egyik első tette a Délvidék megszállása volt, amit általában a Jugoszláviával kötött örökbéke-szerződés megszegéseként értelmeznek. Júniusban terjesztette be a parlamentben a „harmadik zsidótörvény” javaslatát, amelyet a parlament az 1941. évi XV. törvénycikként fogadott el. A törvény faji alapon határozta meg a „zsidó” fogalmát, megtiltotta a zsidók és nem zsidók házasságát és házasságon kívüli nemi érintkezését, amit „fajgyalázásnak” minősített; és bevezette a házasság előtti kötelező orvosi vizsgálatot.
A háborúban való magyar részvétel kérdésében szemben állt Werth Henrikkel, a honvéd vezérkar főnökével, Bartha Károly honvédelmi miniszterrel, közös platformot alkotva Horthy Miklóssal és Szombathelyi Ferenccel. Kassa bombázása után egy nappal, 1941. június 27-én, végül maga is javasolta annak kinyilvánítását, hogy hadiállapotban állunk a Szovjetunióval.
A Bárdossy-kormány idejére esik a kamenyec-podolszkiji mészárlás, amely a magyarországi holokauszt első állomása. 1941 nyarán mintegy húszezer zsidót a magyar hatóságok rendkívül mostoha körülmények között Ukrajnába deportáltak, ahol augusztus 27-28-án SS-alakulatok legéppuskázták őket. Ez volt a holokauszt első jelentős tömeggyilkossága.
1941. december 11-én, Horthy Miklós kormányzó távollétében és a Minisztertanács hozzájárulása nélkül, német és olasz nyomásra bejelentette, hogy Magyarország hadiállapotban lévőnek tekinti magát az Amerikai Egyesült Államokkal.
1942 januárjában kormánya a kellő felhatalmazásokat megszerezve, német kérésre hozzájárult a 2. magyar hadsereg felállításához és kiküldéséhez a keleti frontra, ezenkívül engedélyezte húszezer magyarországi német besorozását a Waffen-SS-be.
1942. március 7-én Horthy kívánságára lemondott a miniszterelnökségről. Helyére a kormányzó Kállay Miklóst nevezte ki.

A kormány tagjai

Források

Hivatkozások 

Magyarország kormányai
A Bárdossy-kormány egyik első tette a Délvidék megszállása volt , amit általában a Jugoszláviával kötött örökbéke-szerződés megszegéseként értelmeznek . Júniusban terjesztette be a parlamentben a „ harmadik zsidótörvény” javaslatát , amelyet a parlament az évi XV. törvénycikként fogadott el . A törvény faji alapon határozta meg a „ zsidó” fogalmát , megtiltotta a zsidók és nem zsidók házasságát és házasságon kívüli nemi érintkezését , amit „ fajgyalázásnak” minősített ; és bevezette a házasság előtti kötelező orvosi vizsgálatot . A háborúban való magyar részvétel kérdésében szemben állt Werth Henrikkel , a honvéd vezérkar főnökével , Bartha Károly honvédelmi miniszterrel , közös platformot alkotva Horthy Miklóssal és Szombathelyi Ferenccel . Kassa bombázása után egy nappal , júniusén , végül maga is javasolta annak kinyilvánítását , hogy hadiállapotban állunk a Szovjetunióval . A Bárdossy-kormány idejére esik a kamenyec-podolszkiji mészárlás , amely a magyarországi holokauszt első állomása.nyarán mintegy húszezer zsidót a magyar hatóságok rendkívül mostoha körülmények között Ukrajnába deportáltak , ahol augusztusán SS-alakulatok legéppuskázták őket . Ez volt a holokauszt első jelentős tömeggyilkossága . 1941. decemberén , Horthy Miklós kormányzó távollétében és a Minisztertanács hozzájárulása nélkül , német és olasz nyomásra bejelentette , hogy Magyarország hadiállapotban lévőnek tekinti magát az Amerikai Egyesült Államokkal . 1942 januárjában kormánya a kellő felhatalmazásokat megszerezve , német kérésre hozzájárult a magyar hadsereg felállításához és kiküldéséhez a keleti frontra , ezenkívül engedélyezte húszezer magyarországi német besorozását a Waffen-SS-be . 1942. márciusén Horthy kívánságára lemondott a miniszterelnökségről . Helyére a kormányzó Kállay Miklóst nevezte ki . A kormány tagjai Források Hivatkozások Magyarország kormányai