Mocsári tisztesfű
A mocsári tisztesfű (Stachys palustris) az ajakosvirágúak (Lamiales) rendjén belül az árvacsalánfélék (Lamiaceae) családjába tartozó növényfaj, mely Magyarországon is előfordul; nevezik seppedéki vagy süppedéki tisztesfűnek is. A tisztesfűfajok egyik gyógynövénye.

Elterjedése 
Az északi mérsékelt öv területein honos: Európában, Ázsia mérsékelt övi részein, illetve Indiában, az amerikai kontinensen pedig Kanadában és az Amerikai Egyesült Államokban.

Jellemzői 

Akár az 1 m magasságot is elérő évelő lágyszárú, gumós tarackjai segítségével egyrészt a téli időszakot vészeli át, másrészt oldalirányban terjed. Felálló, egyenes szára többnyire elágazás nélküli, az árvacsalánfélékre jellemzően négyélű, szőrös. Levelei a száron átellenesen állnak, hosszúkás lándzsásak, a levélalapnál kissé szív alakúak, a levelek széle enyhén csipkés vagy fűrészes. Az alsó levelek rövid nyelesek, a felsők nyél nélkül ülnek a száron és szárölelők. Magyarországon egész nyáron nyílnak élénk bíborlila szirmú virágai, melyek örvökben helyezkednek el a szár legfelső részén a levelek hónaljában: egy örvben 6–12 virág csoportosul. A virágok sziromlevelei közel kétszer hosszabbak, mint a csészelevelek. A nagyobb méretű alsó virágajkakat fehér színű, jellegzetes mintázat díszíti. Toktermése van.

Élőhelye 
Tavak, vízfolyások, árkok mentén, nádasok környékén, mocsarakban, lápokban, vizenyős réteken, nedves szántókon él.

Felhasználása 
Élelmiszernövényként használták fel korábban Magyarországon: gyökerét és megvastagodott tarackját a spárgához hasonló módon készítették el télen; megszárított gumójából lisztet őröltek; ezek miatt a 19. században termesztésével is kísérleteztek. Angliában főzeléknövényként termesztették ugyancsak a 19. században.

Virágából készült drogban (Stachyos herba) flavonoidok és loganinszerű pseudoindican heterozid található. A drogot krónikus hurutos megbetegedések esetén alkalmazzák.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikk 
 Levélpirosító ribiszke-levéltetű

Tisztesfüvek
Növényfajok
Gyógynövények
A mocsári tisztesfű ( Stachys palustris ) az ajakosvirágúak ( Lamiales ) rendjén belül az árvacsalánfélék ( Lamiaceae ) családjába tartozó növényfaj , mely Magyarországon is előfordul ; nevezik seppedéki vagy süppedéki tisztesfűnek is . A tisztesfűfajok egyik gyógynövénye . Elterjedése Az északi mérsékelt öv területein honos : Európában , Ázsia mérsékelt övi részein , illetve Indiában , az amerikai kontinensen pedig Kanadában és az Amerikai Egyesült Államokban . Jellemzői Akár azm magasságot is elérő évelő lágyszárú , gumós tarackjai segítségével egyrészt a téli időszakot vészeli át , másrészt oldalirányban terjed . Felálló , egyenes szára többnyire elágazás nélküli , az árvacsalánfélékre jellemzően négyélű , szőrös . Levelei a száron átellenesen állnak , hosszúkás lándzsásak , a levélalapnál kissé szív alakúak , a levelek széle enyhén csipkés vagy fűrészes . Az alsó levelek rövid nyelesek , a felsők nyél nélkül ülnek a száron és szárölelők . Magyarországon egész nyáron nyílnak élénk bíborlila szirmú virágai , melyek örvökben helyezkednek el a szár legfelső részén a levelek hónaljában : egy örvben12 virág csoportosul . A virágok sziromlevelei közel kétszer hosszabbak , mint a csészelevelek . A nagyobb méretű alsó virágajkakat fehér színű , jellegzetes mintázat díszíti . Toktermése van . Élőhelye Tavak , vízfolyások , árkok mentén , nádasok környékén , mocsarakban , lápokban , vizenyős réteken , nedves szántókon él . Felhasználása Élelmiszernövényként használták fel korábban Magyarországon : gyökerét és megvastagodott tarackját a spárgához hasonló módon készítették el télen ; megszárított gumójából lisztet őröltek ; ezek miatt a században termesztésével is kísérleteztek . Angliában főzeléknövényként termesztették ugyancsak a században . Virágából készült drogban ( Stachyos herba ) flavonoidok és loganinszerű pseudoindican heterozid található . A drogot krónikus hurutos megbetegedések esetén alkalmazzák . Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikk Levélpirosító ribiszke-levéltetű Tisztesfüvek Növényfajok Gyógynövények