Séllyey Elek
Séllyei Séllyey Elek (Alsópusztakovec, Zala vármegye, [ma: Donji Pustakovec, Horvátország], 1788. október 8. – Söjtör, 1850. május 17.), Zala vármegye másodalispánja, Zala-, Somogy-, Varasd- és Körös vármegyék táblabírája, földbirtokos.

Élete
Egy zalai nemesi családban született. Édesapja séllyei Séllyey János, táblabíró, alszolgabíró, birtokos, édesanyja komori Bedekovich Magdolna. Anyai nagyszülei komori Bedekovich Antal (1725–1797), a dalmát-horvát-szlavón báni ítélőtábla ülnöke, és nemes Czindery Johanna (1730–1781) voltak. Az apai nagyszülei Séllyey László, ügyvéd, söjtöri birtokos és Oszterhuber Magdolna voltak. Az apai nagyapai dédszülei Séllyey István, berényi tiszttartó, földbirtokos és petrikeresztúri Patay Judit; Séllyey Istvánné Patay Juditnak a szülei a petrikeresztúri Patay családnak a sarja, idősebb Patay István (fl. 1697–1724), teskándi, söjtöri és tófeji földbirtokos, esküdt, és bánszegi Bán Erzsébet (1656–1736) voltak. Idősebb Patay Istvánné Bán Erzsébet szülei bánszegi Bán István (fl. 1690– 1697), söjtöri, tófeji, teskándi földbirtokos, és nemes Kerpacsics Dorottya (fl. 1690) voltak. Patay István a birtokos jogait örökölte meg anyai ági felmenőitől és Söjtörre költözött el. Bán Istvánné Kerpacsics Dorottyának az édesanyja a Buzád-Hahót nemzetségből való csányi Csány Katalin, akinek a szülei Csány Imre (fl. 1592–1652), földbirtokos és pölöskefői Eördögh Katalin voltak; Csány Imréné Eördögh Katalinnak az ősapja Háshágyi István (fl. 1440–1493), országbírói ítélőmester, földbirtokos, és egyben rokona Háshágyi Dénes (fl. 1483–1536), nagykanizsai várnagynak, valamint Háshágyi Imre (fl. 1536–1577), Zala vármegye alispánjának, akik a 15. században már földbirtokosok voltak Söjtörön. Séllyey Eleknek volt egy Séllyey Lajos nevű bátyja is.

Alaptanulmányai után 1803-ban iratkozott be Győri királyi Jogakadémiára, ahol jogi végzetességet szerzett, majd 1803-ban és 1804-ben tovább tanult Szombathelyen. 1809-ben a Napóleon ellen nemesi felkelésben a fiatal 21 éves Séllyey Elek lovasfőhadnagy volt. 1810. május 7.-e és 1815. november 8.-a között a muraközi járás alszolgabírája volt, majd később, 1815. november 8.-a és 1828. június 8.-a között a muraközi járás főszolgabírája. Édesanyjától örökölt birtokán gazdálkodott a muraközi járásban.

A liberális érzelmű Séllyey Elek fiatal korában, nagy ellenszenvvel élt az öreg konzervatív, császárhű lovászi és szentmargitai Sümeghy József (1757 - 1832) Zala vármegyei alispánnal szemben. Az elmozdítása után, 1815-ben a liberális körök nyertek erőt Zalában, és ekkor maga Séllyey is magasabbra jutott. Közeli barátja volt kehidai Deák Ferencnek és Csány Lászlónak. 1828. június 8-án Zala vármegye másodalispánjává választották meg, tisztség amelyet 1831. június 20.-áig töltötte be. 1836 és 1841 között elnöke volt a Zala megye népnevelési választmányának, és felmérte a muraközi népiskolák helyzetét. Zala reformellenzéket aktívan támogatta. 1849-ig a kőszegi székhelyű Dunántúli Kerületi Tábla - fellebbviteli bíróság - ülnöke volt.

Házassága és gyermekei
1816. szeptember 13.-án Nemesszeren feleségül vette a 20 éves nemes Csertán Rozália Erzsébet (*Nemesszer, 1794. december–†Söjtör, 1855. január 14.) kisasszonyt, akinek az szülei, nemes Csertán Károly (1768-1832), táblabíró, a kapornaki járás főszolgabírája és nemes Vargha Rozália (1775-1848) voltak. Séllyey Elekné Csertán Rozália öccse, nemes Csertán Sándor (1809 - 1864), táblabíró, kormánybiztos az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt, országgyűlési képviselő volt. Csertán Rozália húga, Csertán Zsuzsanna (1807–1887), akinek a férje, nemes Glavina Lajos (1806–1885) Zala vármegye főispánja volt. Az esküvői tanúk nemesnépi Dienes István (1767–1821), táblabíró, a Szegedy család ügyvédje, szentpéterúri földbirtokos, és Csány István, földbirtokos voltak. Séllyey Elek és Csertán Rozália házasságából született:
Séllyey László (Gelse, 1817. április 22.–Gelse, 1886. szeptember 3.), földbirtokos, a muraközi járás főszolgabírája. Felesége: Riegler Mária (Gasztony, 1833. augusztus 10.–Lórántháza, 1914. április 25.).
Séllyey Lajos Károly Ede (*Nemesszer, 1818. július 13.–†Söjtör, 1821. június 4.)
Séllyey Klára Emília Magdolna Rozália (*Nemesszer, 1819. augusztus 11.–†Nemesszer, 1819. szeptember 12.)
Séllyey Emília Klára Rozália(*Nemesszer, 1821. február 4.–†Alsópusztakovec, 1896. február 24.). Férje: nárai Szabó Imre (Nárai, 1823. március 31.–†Alsópusztakovec, 1904. július 19.), 1848/49-ik vezérkari őrnagy a hadügyminisztérium, Csáktornya országgyűlési képviselője, a Zala megyei Honvédegylet tagja, földbirtokos.
Séllyey Magdolna Rozália Mária Krisztina (*Nemesszer, 1822. március 7.–†Söjtör, 1901. november 23.). Férje: lovászi és szentmargitai Sümeghy Ferenc Imre (Söjtör, 1819. október 19. – Söjtör, 1869. április 26.) főszolgabíró, a Deák-párt országgyűlési képviselője.
Séllyey Kálmán Elek István (*Nemesszer, 1823. július 14.–†)

Jegyzetek

1788-ban született személyek
1850-ben elhunyt személyek
Zala vármegye alispánjai
Magyar jogászok
Söjtöriek
Római katolikus magyarok
Győri Királyi Jogakadémia hallgatói
Séllyei Séllyey Elek ( Alsópusztakovec , Zala vármegye , [ ma : Donji Pustakovec , Horvátország ] , október – Söjtör , május ) , Zala vármegye másodalispánja , Zala- , Somogy- , Varasd- és Körös vármegyék táblabírája , földbirtokos . Élete Egy zalai nemesi családban született . Édesapja séllyei Séllyey János , táblabíró , alszolgabíró , birtokos , édesanyja komori Bedekovich Magdolna . Anyai nagyszülei komori Bedekovich Antal1797 ) , a dalmát-horvát-szlavón báni ítélőtábla ülnöke , és nemes Czindery Johanna1781 ) voltak . Az apai nagyszülei Séllyey László , ügyvéd , söjtöri birtokos és Oszterhuber Magdolna voltak . Az apai nagyapai dédszülei Séllyey István , berényi tiszttartó , földbirtokos és petrikeresztúri Patay Judit ; Séllyey Istvánné Patay Juditnak a szülei a petrikeresztúri Patay családnak a sarja , idősebb Patay István ( fl.1724 ) , teskándi , söjtöri és tófeji földbirtokos , esküdt , és bánszegi Bán Erzsébet1736 ) voltak . Idősebb Patay Istvánné Bán Erzsébet szülei bánszegi Bán István ( fl. söjtöri , tófeji , teskándi földbirtokos , és nemes Kerpacsics Dorottya ( fl.voltak . Patay István a birtokos jogait örökölte meg anyai ági felmenőitől és Söjtörre költözött el . Bán Istvánné Kerpacsics Dorottyának az édesanyja a Buzád-Hahót nemzetségből való csányi Csány Katalin , akinek a szülei Csány Imre ( fl.1652 ) , földbirtokos és pölöskefői Eördögh Katalin voltak ; Csány Imréné Eördögh Katalinnak az ősapja Háshágyi István ( fl.1493 ) , országbírói ítélőmester , földbirtokos , és egyben rokona Háshágyi Dénes ( fl.1536 ) , nagykanizsai várnagynak , valamint Háshágyi Imre ( fl.1577 ) , Zala vármegye alispánjának , akik a században már földbirtokosok voltak Söjtörön . Séllyey Eleknek volt egy Séllyey Lajos nevű bátyja is . Alaptanulmányai utánban iratkozott be Győri királyi Jogakadémiára , ahol jogi végzetességet szerzett , majdban ésben tovább tanult Szombathelyen.ben a Napóleon ellen nemesi felkelésben a fiataléves Séllyey Elek lovasfőhadnagy volt. május-e és november-a között a muraközi járás alszolgabírája volt , majd később , november-a és június-a között a muraközi járás főszolgabírája . Édesanyjától örökölt birtokán gazdálkodott a muraközi járásban . A liberális érzelmű Séllyey Elek fiatal korában , nagy ellenszenvvel élt az öreg konzervatív , császárhű lovászi és szentmargitai Sümeghy József-Zala vármegyei alispánnal szemben . Az elmozdítása után, ben a liberális körök nyertek erőt Zalában , és ekkor maga Séllyey is magasabbra jutott . Közeli barátja volt kehidai Deák Ferencnek és Csány Lászlónak. júniusán Zala vármegye másodalispánjává választották meg , tisztség amelyet június-áig töltötte be.ésközött elnöke volt a Zala megye népnevelési választmányának , és felmérte a muraközi népiskolák helyzetét . Zala reformellenzéket aktívan támogatta.ig a kőszegi székhelyű Dunántúli Kerületi Tábla - fellebbviteli bíróság - ülnöke volt . Házassága és gyermekei 1816. szeptember-án Nemesszeren feleségül vette aéves nemes Csertán Rozália Erzsébet ( *Nemesszer , december–†Söjtör , január ) kisasszonyt , akinek az szülei , nemes Csertán Károly táblabíró , a kapornaki járás főszolgabírája és nemes Vargha Rozáliavoltak . Séllyey Elekné Csertán Rozália öccse , nemes Csertán Sándor- táblabíró , kormánybiztos az49-es forradalom és szabadságharc alatt , országgyűlési képviselő volt . Csertán Rozália húga , Csertán Zsuzsanna1887 ) , akinek a férje , nemes Glavina Lajos1885 ) Zala vármegye főispánja volt . Az esküvői tanúk nemesnépi Dienes István1821 ) , táblabíró , a Szegedy család ügyvédje , szentpéterúri földbirtokos , és Csány István , földbirtokos voltak . Séllyey Elek és Csertán Rozália házasságából született : Séllyey László ( Gelse , április–Gelse , szeptember ) , földbirtokos , a muraközi járás főszolgabírája . Felesége : Riegler Mária ( Gasztony , augusztus–Lórántháza , április ) . Séllyey Lajos Károly Ede ( *Nemesszer , július–†Söjtör , június ) Séllyey Klára Emília Magdolna Rozália ( *Nemesszer , augusztus–†Nemesszer , szeptember ) Séllyey Emília Klára Rozália ( *Nemesszer , február–†Alsópusztakovec , február ) . Férje : nárai Szabó Imre ( Nárai , március–†Alsópusztakovec , július ) ,49-ik vezérkari őrnagy a hadügyminisztérium , Csáktornya országgyűlési képviselője , a Zala megyei Honvédegylet tagja , földbirtokos . Séllyey Magdolna Rozália Mária Krisztina ( *Nemesszer , március–†Söjtör , november ) . Férje : lovászi és szentmargitai Sümeghy Ferenc Imre ( Söjtör , október – Söjtör , április ) főszolgabíró , a Deák-párt országgyűlési képviselője . Séllyey Kálmán Elek István ( *Nemesszer , július– † ) Jegyzetek 1788-ban született személyek 1850-ben elhunyt személyek Zala vármegye alispánjai Magyar jogászok Söjtöriek Római katolikus magyarok Győri Királyi Jogakadémia hallgatói