Lendvai Ervin
Lendvai Ervin (idegen nyelveken Erwin Lendvai) (Budapest, 1882. június 4. – London (vagy Epsom, Surrey, 1949. március 31.) magyar zeneszerző és karnagy. Lendvay Kamilló zeneszerző nagybátyja volt. Kórusművei nagy hatással voltak más zeneszerzőkre is.

Életpályája 
Löwenfeld (Lendvai) Albert ügyvéd és Kohn Paulina fia. A Zeneakadémián Koessler János tanítványa volt. 1906-ban Giacomo Puccininál tanult Milánóban. Ezután Németországban élt ott kezdődött tanári pályafutása. 1913–1914 folyamán a helleraui Jaques-Dalcoroze iskolában (J.-Dalcroze Institute tanított, Drezda környékén. Itt vette feleségül Erna Dircksen fotográfust. 1914 és 1920 között a Klindworth-Scharwenka konzervatóriumban tanított Berlinben. 1923 és 1924 folyamán Hamburgban a Volksmusikschule kórustanára, ezzel egyidejűleg az altonai Lehrergesangverein karnagyaként is dolgozott. 1925-ben San Remóba költözött. 1926–1927-ben Koblenzben egy zenei társaság igazgatója lett, majd 1928–1929-ben Münchenben egy énekkar-egyesület élén állt. 1929-ben ő mutatta be Arnold Schönberg Glück című kórusművét. 1926-ban Budapesten házasságot kötött Stapelfeld Adolf és Brummer Anna lányával, Margittal. 1930-van elváltak.

A náci hatalomátvétel után 1933-ban előbb Svájcba, majd Angliába emigrált. Ezután az angliai Kenninghallban működött zenetanárként. A második világháború után egy ideig ő vezette a győri zenei konzervatóriumot. Halálának pontos helye (London vagy Epsom) bizonytalan.

Főbb művei 
 Elga (opera Gerhart Hauptmann librettójára, 1916; bemutatója Mannheimben volt), 
 Völkerfreiheit (fesztiválzene, 1930),
 e-moll vonósnégyes, Op.8.
  D-dúr szimfónia Op.10. 
  Archaikus táncok (Archaische Tänze), kamarazenekarra, Op. 30.
  Masken (zenekari scherzo), 
 Stimmen des Seele (kettős kórusra, Op. 25.)
 Szvit kamarzenekarra op. 32.
 Nippon (női karok)
 Minnesiegel (7 vegyeskar, Op. 22.) 
 Komische Kantate, kamarazene kórussal, Op. 52
 Psalm der Befreiung, zenekari mű, Op. 75.
 Monumenta gradualis (kórusművek) Op. 37. és dalok.

Jegyzetek

Források 

 Zenei lexikon (1965) 2. kötet 439. old.
 Erwin Lendvai, Dictionnaire de la musique, Grand Larousse encyclopédique

További információk 
 Hugo Leichtentritt, E. Lendvai. Berlin 1912.
 Gesine Schröder, Zum Streit der Männerchöre in den Zwanziger Jahren: Eine Erinnerung an Erwin Lendvai, in: 4. Tagung AIM Gender in Stuttgart-Hohenheim, 2.-4.2.2006 (pdf )
 Gesine Schröder, The Decline of Men's Choir in 20th Century Germany: An Homage to Erwin Lendvai; 2010/2013.
 Dalainak szövege
 The Boston Orchestra; A New Symphony by Lendvai Heard at the Fourth Evening Concert," The New York Times, 1913. február 21.
 Lendvai kórusműveinek listája

Magyar karnagyok
Magyar zeneszerzők
Magyar zenepedagógusok
20. századi zeneszerzők
Budapesten született személyek
1882-ben született személyek
1949-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
A nemzetiszocializmus miatt emigrált személyek
Lendvai Ervin ( idegen nyelveken Erwin Lendvai ) ( Budapest , június – London ( vagy Epsom , Surrey , március ) magyar zeneszerző és karnagy . Lendvay Kamilló zeneszerző nagybátyja volt . Kórusművei nagy hatással voltak más zeneszerzőkre is . Életpályája Löwenfeld ( Lendvai ) Albert ügyvéd és Kohn Paulina fia . A Zeneakadémián Koessler János tanítványa volt.ban Giacomo Puccininál tanult Milánóban . Ezután Németországban élt ott kezdődött tanári pályafutása.1914 folyamán a helleraui Jaques-Dalcoroze iskolában ( J.-Dalcroze Institute tanított , Drezda környékén . Itt vette feleségül Erna Dircksen fotográfust.ésközött a Klindworth-Scharwenka konzervatóriumban tanított Berlinben.ésfolyamán Hamburgban a Volksmusikschule kórustanára , ezzel egyidejűleg az altonai Lehrergesangverein karnagyaként is dolgozott.ben San Remóba költözött.1927-ben Koblenzben egy zenei társaság igazgatója lett , majd1929-ben Münchenben egy énekkar-egyesület élén állt.ben ő mutatta be Arnold Schönberg Glück című kórusművét.ban Budapesten házasságot kötött Stapelfeld Adolf és Brummer Anna lányával , Margittal.van elváltak . A náci hatalomátvétel utánban előbb Svájcba , majd Angliába emigrált . Ezután az angliai Kenninghallban működött zenetanárként . A második világháború után egy ideig ő vezette a győri zenei konzervatóriumot . Halálának pontos helye ( London vagy Epsom ) bizonytalan . Főbb művei Elga ( opera Gerhart Hauptmann librettójára , bemutatója Mannheimben volt ) , Völkerfreiheit ( fesztiválzene , e-moll vonósnégyes , Op.8. D-dúr szimfónia Op.10. Archaikus táncok ( Archaische Tänze ) , kamarazenekarra , Op. Masken ( zenekari scherzo ) , Stimmen des Seele ( kettős kórusra , Op. ) Szvit kamarzenekarra op. Nippon ( női karok ) Minnesiegelvegyeskar , Op. ) Komische Kantate , kamarazene kórussal , Op. Psalm der Befreiung , zenekari mű , Op. Monumenta gradualis ( kórusművek ) Op. és dalok . Jegyzetek Források Zenei lexikon2. kötet old . Erwin Lendvai , Dictionnaire de la musique , Grand Larousse encyclopédique További információk Hugo Leichtentritt , E. Lendvai . Berlin Gesine Schröder , Zum Streit der Männerchöre in den Zwanziger Jahren : Eine Erinnerung an Erwin Lendvai , in : Tagung AIM Gender in Stuttgart-Hohenheim,-4.2.2006 ( pdf ) Gesine Schröder , The Decline of Men's Choir inh Century Germany : An Homage to Erwin Lendvai;2013. Dalainak szövege The Boston Orchestra ; A New Symphony by Lendvai Heard at the Fourth Evening Concert , " The New York Times , február Lendvai kórusműveinek listája Magyar karnagyok Magyar zeneszerzők Magyar zenepedagógusok 20. századi zeneszerzők Budapesten született személyek 1882-ben született személyek 1949-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek A nemzetiszocializmus miatt emigrált személyek