Óvár (Kolozsvár)
Az Óvár Kolozsvár legrégebbi része, amely a belváros északnyugati részén helyezkedik el. Az Óvár (vetus castrum) megnevezés a 15.  századtól kezdve jelent meg a dokumentumokban, miután a város új erődítését 1405-től kezdték el építeni.

Fekvése 
A négyszög alakú, mintegy hét hektárnyi területet az első középkori várfal határolja, amelynek egyes maradványai ma is láthatóak. Délen a határt a Fő tér és Unió utca északi házai képezik 301 méter hosszan, nyugaton a Bartha Miklós utca (223 méter), északon a Malomárok (250 méter), keleten a Híd utca nyugati házai (197 méter). A Fő tér irányából a Mátyás király utcán át közelíthető meg.

Közigazgatás 
A 16. században a város öt fertályból állt; az Óvári fertályhoz tartoztak az Óvár területén található utcák, valamint a Fő tér (Nagypiac) északi házsora, a Híd utca nyugati házsora, valamint Hídelve.

A 19. század közepén a város tizenkét tizedből állt; az Óvári tizedhez tartoztak a Ser, Víz, Kenyér, Klastrom, Torony, Kandia, Szentlélek, Bástya és Híd utcák, az óvári Kispiac, illetve a Fő tér északi házsora.

A 2016-ban érvényes közigazgatási beosztás szerint az Óvár a központi városnegyedben (Cartierul Centru) található.

Utcái és terei

Története 
 
A Karolina téren illetve a ferences kolostorral szemben folytatott ásatások szerint az egykori római település (Napoca) északnyugati sarka az Óvár területén volt; a középkori várfalakat részben a római falmaradványokra építették rá. A régészeti feltárások alapján az is valószínűsíthető, hogy a magyarok már a honfoglalás korában letelepedtek itt. 

A történettudomány korábbi álláspontja szerint Kolozs vára, vagyis az ispánság központja az Óvárban volt; az 1970-es években a kolozsmonostori apátság területén végzett feltárások óta azonban Kolozs várát a kolozsmonostori sáncvárral azonosítják. Benkő Elek feltételezése szerint a 11–12. század fordulóján a várispánságot Kolozsmonostorról az Óvárba költöztették, de az elmélete ellen szól az, hogy az Óvár területén nem találtak 11. századi erődítésre utaló nyomokat. Más vélemény szerint az Óvár átfogó feltárásának, illetve a már megtörtént feltárások közlésének hiányában az óvári várispánság létezésének kérdése nem eldönthető.

Az Óvár részben ma is látható falait szász hospesek építették fel a tatárjárás után, a 13. század második felében. A négyszögletű területet határoló falak négy sarkán egy-egy bástya állt; a várfalak előtt a déli és a délkeleti oldalon vizesárok biztosította a védelmet. Az építkezésnél gyakran használtak római kori faragott köveket és téglákat. Annak ellenére, hogy várvédelmi megfontolásból tilos volt a várfalhoz épületeket ragasztani, ezt a szabályt az Óvárban különösen gyakran megszegték, így a városi tanácsnak kellett intézkednie az ilyen épületek lebontásáról.

A falak maradványai megtalálhatók az Unió utca északi házsorának tűzfalaiban, a Malom utcában a Műszaki Egyetem alagsorában, a Bartha Miklós utcában, a George Barițiu Főgimnázium udvarán, a Híd utca 7., 23., 25. számú házak udvarán, a Torony utca 8–10. számú házak udvarán, a Ferenc-rendi templom sekrestyéje mögött, illetve a Szentlélek utca 1., 3., 21., 23. számú telkeinek végében. 1967-ben, a telefonpalota építésekor az Óvár északi falának 13 méternyi darabját ásták ki. 2001-ben Bocskai István szülőházának (Mátyás király utca 4.) pincéjében a régészeti ásatások a várfal alapozását tárták fel. A négy torony közül három beépült az újabb várba, a negyedik a város tömlöce lett, ahol tizennyolc rabot tudtak elhelyezni. Utóbbit Torony néven ismerik, és ez a város legrégebbi épülete, egyben a román kori építészet egyetlen fennmaradt kolozsvári emléke, a Fő tér 25. számú házának udvarán látható.
 
Azon a helyen, ahol a ferences templom áll, épült fel a város első temploma a 11. század végén vagy a 12. század elején. A tatárjárás után, valószínűleg 1260–1290 között ugyanide épült a város plébániatemploma, amelyet 1390 körül a Domonkos-rendiek kaptak meg. Az épületet 1442-ben átalakították, és hozzáépítették a kolostort. Utbbb a kolostorban a protestánssá vált város iskolája kapott helyet, amely 1693-ban a jezsuita rend birtokába került.

Az Óvár lakossága a 15. század közepén még szinte kizárólag szászokból állt. Szász volt az a Méhffi Jakab, akinek a házában Hunyadi Mátyás született, és szintén szász volt az Óvárban nyomdát működtető Heltai Gáspár. 1568-ban a magyar polgárok panaszt tettek a fejedelemnél, hogy „az Óvár a szászoké, s a magyart onnan kirekesztik.” A 17. században az óvári háztulajdonosok többsége még mindig szász nemzetiségű volt. Az óvári szászok majorjai és kertjei a Hídelvén, szőlőik pedig a Kőmálon helyezkedtek el. 

A város virágkorában, a 16. század második felében az Óvár eredetileg gótikus házai közül több is reneszánsz díszítést kapott, így például a (ma már nem létező) úgynevezett Basta-ház, az Izabella utca 5. számú ház, illetve a Mátyás király utcai Rodner-ház. Szamosközy István szerint a 16–17. század fordulóján az Óvárban többségében új házak álltak;  viszont még a 17. században is találhatóak voltak szerényebb gerendaházak a negyedben.

A Habsburg-uralom kezdetén, 1700–1715 között lebontották az óvári kaputornyot, helyére a katonaság sütödéje került. Amikor 1790-ben Kolozsvár az Erdélyi Főkormányszék székhelyévé vált, és az 1798-as tűzvészt követően a városban új lendületet kaptak az építkezések, elkezdődött a várfalak bontása, részben a hely felszabadítása, részben pedig az építőanyag hasznosítása végett. Az Óvár délnyugati saroktornyát (a Kandia utcai bástyát) 1796-ban, az északnyugati bástya helyén épült Ötvösök tornyát 1858-ban bontották el. 

A 18. században épült a kispiac északkeleti részén a ferences harmadik rendi nővérek Szent Erzsébet-klastroma; 1787-ben az épületben kórházat rendeztek be. Az Óvár kikövezése 1794-ben kezdődött, de a munkálatok csak 1822-ben fejeződtek be. A közvilágítás 1827-ben készült el. 1837-ben a Klastrom utcai Tauffer-házak egyikében megnyílt a Polgári Társalkodó Egylet, a Nemzeti Kaszinó elődje. 1851–1876 között a Mikes-házban szülőotthon működött, 1865-ben Tauffer Gyula fényképészeti műtermet nyitott a Mátyás király utcai Tauffer-házban. 1870-ben a postahivatal a Biasini-szállodából az óvári Eppel-házba költözött át.

1881-ben a kispiacon megszüntették a zsibvásárt, és Pákey Lajos tervei alapján parkot létesítettek. A Karolina-oszlopot 1899 tavaszán költöztették át a Fő térről

A Torony utca végén, az 1936-ban lebontott 18. századi Bornemisza-ház helyén telefonközpont épült; ezt a második világháború során 1944. október 9-én felrobbantották.

Műemlékei 
Az Óvár teljes egészében a műemléknek nyilvánított történelmi városközpontban található, amely a romániai műemlékek jegyzékében a CJ-II-a-A-07244 sorszámon szerepel. Ezen túlmenően, az alábbi tételek külön sorszámon is szerepelnek a jegyzékben:

Egyéb nevezetes épületek

Megjegyzések

Hivatkozások

Források

További információk 
 
 

Kolozsvár városrészei
Az Óvár Kolozsvár legrégebbi része , amely a belváros északnyugati részén helyezkedik el . Az Óvár ( vetus castrum ) megnevezés a századtól kezdve jelent meg a dokumentumokban , miután a város új erődítéséttől kezdték el építeni . Fekvése A négyszög alakú , mintegy hét hektárnyi területet az első középkori várfal határolja , amelynek egyes maradványai ma is láthatóak . Délen a határt a Fő tér és Unió utca északi házai képezikméter hosszan , nyugaton a Bartha Miklós utcaméter ) , északon a Malomárokméter ) , keleten a Híd utca nyugati házaiméter ) . A Fő tér irányából a Mátyás király utcán át közelíthető meg . Közigazgatás A században a város öt fertályból állt ; az Óvári fertályhoz tartoztak az Óvár területén található utcák , valamint a Fő tér ( Nagypiac ) északi házsora , a Híd utca nyugati házsora , valamint Hídelve . A század közepén a város tizenkét tizedből állt ; az Óvári tizedhez tartoztak a Ser , Víz , Kenyér , Klastrom , Torony , Kandia , Szentlélek , Bástya és Híd utcák , az óvári Kispiac , illetve a Fő tér északi házsora . Aban érvényes közigazgatási beosztás szerint az Óvár a központi városnegyedben ( Cartierul Centru ) található . Utcái és terei Története A Karolina téren illetve a ferences kolostorral szemben folytatott ásatások szerint az egykori római település ( Napoca ) északnyugati sarka az Óvár területén volt ; a középkori várfalakat részben a római falmaradványokra építették rá . A régészeti feltárások alapján az is valószínűsíthető , hogy a magyarok már a honfoglalás korában letelepedtek itt . A történettudomány korábbi álláspontja szerint Kolozs vára , vagyis az ispánság központja az Óvárban volt ; azes években a kolozsmonostori apátság területén végzett feltárások óta azonban Kolozs várát a kolozsmonostori sáncvárral azonosítják . Benkő Elek feltételezése szerint a12. század fordulóján a várispánságot Kolozsmonostorról az Óvárba költöztették , de az elmélete ellen szól az , hogy az Óvár területén nem találtak századi erődítésre utaló nyomokat . Más vélemény szerint az Óvár átfogó feltárásának , illetve a már megtörtént feltárások közlésének hiányában az óvári várispánság létezésének kérdése nem eldönthető . Az Óvár részben ma is látható falait szász hospesek építették fel a tatárjárás után , a század második felében . A négyszögletű területet határoló falak négy sarkán egy-egy bástya állt ; a várfalak előtt a déli és a délkeleti oldalon vizesárok biztosította a védelmet . Az építkezésnél gyakran használtak római kori faragott köveket és téglákat . Annak ellenére , hogy várvédelmi megfontolásból tilos volt a várfalhoz épületeket ragasztani , ezt a szabályt az Óvárban különösen gyakran megszegték , így a városi tanácsnak kellett intézkednie az ilyen épületek lebontásáról . A falak maradványai megtalálhatók az Unió utca északi házsorának tűzfalaiban , a Malom utcában a Műszaki Egyetem alagsorában , a Bartha Miklós utcában , a George Barițiu Főgimnázium udvarán , a Híd utca , , számú házak udvarán , a Torony utca10. számú házak udvarán , a Ferenc-rendi templom sekrestyéje mögött , illetve a Szentlélek utca , , , számú telkeinek végében.ben , a telefonpalota építésekor az Óvár északi falánakméternyi darabját ásták ki.ben Bocskai István szülőházának ( Mátyás király utca ) pincéjében a régészeti ásatások a várfal alapozását tárták fel . A négy torony közül három beépült az újabb várba , a negyedik a város tömlöce lett , ahol tizennyolc rabot tudtak elhelyezni . Utóbbit Torony néven ismerik , és ez a város legrégebbi épülete , egyben a román kori építészet egyetlen fennmaradt kolozsvári emléke , a Fő tér számú házának udvarán látható . Azon a helyen , ahol a ferences templom áll , épült fel a város első temploma a század végén vagy a század elején . A tatárjárás után , valószínűleg1290 között ugyanide épült a város plébániatemploma , amelyetkörül a Domonkos-rendiek kaptak meg . Az épületetben átalakították , és hozzáépítették a kolostort . Utbbb a kolostorban a protestánssá vált város iskolája kapott helyet , amelyban a jezsuita rend birtokába került . Az Óvár lakossága a század közepén még szinte kizárólag szászokból állt . Szász volt az a Méhffi Jakab , akinek a házában Hunyadi Mátyás született , és szintén szász volt az Óvárban nyomdát működtető Heltai Gáspár.ban a magyar polgárok panaszt tettek a fejedelemnél , hogy „ az Óvár a szászoké , s a magyart onnan kirekesztik.” A században az óvári háztulajdonosok többsége még mindig szász nemzetiségű volt . Az óvári szászok majorjai és kertjei a Hídelvén , szőlőik pedig a Kőmálon helyezkedtek el . A város virágkorában , a század második felében az Óvár eredetileg gótikus házai közül több is reneszánsz díszítést kapott , így például a ( ma már nem létező ) úgynevezett Basta-ház , az Izabella utca számú ház , illetve a Mátyás király utcai Rodner-ház . Szamosközy István szerint a17. század fordulóján az Óvárban többségében új házak álltak ; viszont még a században is találhatóak voltak szerényebb gerendaházak a negyedben . A Habsburg-uralom kezdetén, 1715 között lebontották az óvári kaputornyot , helyére a katonaság sütödéje került . Amikorben Kolozsvár az Erdélyi Főkormányszék székhelyévé vált , és azas tűzvészt követően a városban új lendületet kaptak az építkezések , elkezdődött a várfalak bontása , részben a hely felszabadítása , részben pedig az építőanyag hasznosítása végett . Az Óvár délnyugati saroktornyát ( a Kandia utcai bástyát) ban , az északnyugati bástya helyén épült Ötvösök tornyátban bontották el . A században épült a kispiac északkeleti részén a ferences harmadik rendi nővérek Szent Erzsébet-klastroma;ben az épületben kórházat rendeztek be . Az Óvár kikövezéseben kezdődött , de a munkálatok csakben fejeződtek be . A közvilágításben készült el.ben a Klastrom utcai Tauffer-házak egyikében megnyílt a Polgári Társalkodó Egylet , a Nemzeti Kaszinó elődje. 1876 között a Mikes-házban szülőotthon működött, ben Tauffer Gyula fényképészeti műtermet nyitott a Mátyás király utcai Tauffer-házban.ben a postahivatal a Biasini-szállodából az óvári Eppel-házba költözött át . 1881-ben a kispiacon megszüntették a zsibvásárt , és Pákey Lajos tervei alapján parkot létesítettek . A Karolina-oszlopottavaszán költöztették át a Fő térről A Torony utca végén , azban lebontott századi Bornemisza-ház helyén telefonközpont épült ; ezt a második világháború során októberén felrobbantották . Műemlékei Az Óvár teljes egészében a műemléknek nyilvánított történelmi városközpontban található , amely a romániai műemlékek jegyzékében a CJ-II-a-A-07244 sorszámon szerepel . Ezen túlmenően , az alábbi tételek külön sorszámon is szerepelnek a jegyzékben : Egyéb nevezetes épületek Megjegyzések Hivatkozások Források További információk Kolozsvár városrészei