Klasszy Vencel
Klasszy Vencel (Nagysink, ? – 1849. február) magyar szabómester.

Élete 
Egy szászok és románok lakta erdélyi városban, Nagysinken született. 1830-ban kapott pesti polgárjogot. Hunyady Lászlóhoz címzett boltját először a Zöldfa utcában, majd a Franciskánusok piacán működtette. 1848-ig folyamatosan divatképeket, cikkeket jelentetett meg. Móth Endrével közösen egy könyvet adtak ki a nemzetiségről, melyben Klasszy a nemzeti öltözetet mutatta be szóban és képben. Az 1840-es években a magyar szabó céh céhmestere volt. Szerepelt az Iparegyesület választmányi tagjai között is. A Pesti Magyar Színház javára többször adakozott, köztük magyar viseletet is készített a színháznak. A szabadságharc idején nemzetőr volt. Feltehetően 1849 februárjában hunyt el.

Munkássága 
A 19. században ilyen személy volt Venzel Klang, magyarosított nevén Klasszy Vencel, aki az egyik legnevesebb magyar szabómester volt. A mesterek hiába voltak ország, sőt világszerte ismertek és elismertek a 20. századig nem tekintették ezt a foglalkozást művészetnek, csak mesterségnek.
Az Osztrák–Magyar Monarchia idején a magyar ruha költeményeknek Európa szerte híre volt. A leghíresebb szabók, mint Klasszy s mellette említésre kerülő Kostyál Ádám, kor elvárásainak megfelelően a párizsi modelleket felhasználva, saját elképzelésükkel és szabásvonalaikkal egészítettek ki. Így a 16-17. századi magyar viseletet európaivá tették. Nem volt ritka, hogy a szabómesterek évente legalább egyszer Párizsba mentek, s az ott látottakat és tapasztalatokat itthon kamatoztassák.

A Tudományos Gyűjtemény 1830-ban metszeteket közölt Klasszy műhelyéből, melyre a Hasznos Mulatságok című lap a következőképpen reagált:
„Nem akarunk eféle művészeink közül senkinek botránkozást szerezni, de azzal tartozunk az igazságnak, hogy e tárgyban, mind újabb szabások feltalálásában, mind összekötte­tésben külön szorgalommal s feláldozással fáradozik Klasszy Vencel pesti magyar szabó.”
Tehát ezen írásból kiderül, hogy az akkori társadalom által elismert szabó volt, mely szimpátiának a sajtó is hangot adott.

Konfliktusok 
Ez a megnyilvánulás más szabókból, köztük leginkább Kostyálból, igen erős un-szimpátiát váltott ki, melynek nem félt hangot adni. Véleményéről Jelentést írt, melyet A Magyar Öltözetek Rézmetszé­seiről címmel jelentetett meg:  „Ha az értekező azt állítja: hogy a magyar öltözetek eddig renddel nem közöltettek, kövesse meg magát, mert én szinte a tulajdon költsé­gemen ...oly világosan érthető rézmetszéseken közlöttem többféle valósággal divatban lévő mint férfi mint asszonyi magyar öltözetet...”
Erre Klasszy ismét válaszolt, s ennek okán kettejük vitájának a sajtó adott teret.
Azonban kettejük munkássága nagyon hasonló. Mindketten a hagyományok megismerésére törekedtek, s ennek megfelelően régi magyar öltözékekről gyűjtöttek metszeteket, melyeket néha publikáltak is.

Kettejük vitájának legfőbb oka, hogy Klasszy szerint jogtalanul tervez magyar ruhákat egy német szabó. Klasszy ezt a „Társaság rendével és természetével megütköző dolog”-nak tartotta. Erről a témáról Kostyál így nyilatkozott: „nem a név, hanem a mesternek ügyessége által készülvén a köntös, itt csak az fog ítéletet hozhatni, kinek alkalmatossága volt” a munkájuk megismerésére. Tehát Kostyál szerint hírnevüket nem a nevük és a céhes tagságuk fogja befolyásolni, hanem csakis az ügyességük és a munkájuk. Ebbe Klasszy nem törődött bele s szerinte a „nemzet süllyedése lenne, ha még ebben - vagyis a magyar szabók munkájának megítélésében - is egy német szabó kénye alá volnának vetve”. 

A magyar divattörténetben egyedülállóan ebben a korszakban nemcsak az ország határain belül volt népszerű egy magyarok által generált divathullám, hanem a nemzetközi divatban is huzamosabb ideig maghatározó tudott lenni.

Emlékezete 
Jókai És mégis mozog a föld! című regényének Kortesdolgok és családi bajok fejezetében Béni bácsinak a herceg fogadására „Klasszy Vencel klasszikus ollója alól” rendelnek magyar díszruhát.

Források 

 Fons Folyóirat
 F. Dózsa Katalin: Budapest – divatváros
 DÉVÉNYI DALMA ALMA TERVEZŐI IDENTITÁS ÉS ALTERNATÍV STRATÉGIÁK – A magyar divattervezés új generációjának esélyei a globális piacon
 Asszonysorsok Kismartonban
 Dr. Lukács Anikó: Nemzeti divat a reformkori Pesten, 2002
 Dr. Lukács Anikó: Nemzeti divat Pesten a 19. században, 2010

1849-ben elhunyt személyek
Magyar mesteremberek
Klasszy Vencel ( Nagysink , ? – február ) magyar szabómester . Élete Egy szászok és románok lakta erdélyi városban , Nagysinken született.ban kapott pesti polgárjogot . Hunyady Lászlóhoz címzett boltját először a Zöldfa utcában , majd a Franciskánusok piacán működtette.ig folyamatosan divatképeket , cikkeket jelentetett meg . Móth Endrével közösen egy könyvet adtak ki a nemzetiségről , melyben Klasszy a nemzeti öltözetet mutatta be szóban és képben . Azes években a magyar szabó céh céhmestere volt . Szerepelt az Iparegyesület választmányi tagjai között is . A Pesti Magyar Színház javára többször adakozott , köztük magyar viseletet is készített a színháznak . A szabadságharc idején nemzetőr volt . Feltehetőenfebruárjában hunyt el . Munkássága A században ilyen személy volt Venzel Klang , magyarosított nevén Klasszy Vencel , aki az egyik legnevesebb magyar szabómester volt . A mesterek hiába voltak ország , sőt világszerte ismertek és elismertek a századig nem tekintették ezt a foglalkozást művészetnek , csak mesterségnek . Az Osztrák–Magyar Monarchia idején a magyar ruha költeményeknek Európa szerte híre volt . A leghíresebb szabók , mint Klasszy s mellette említésre kerülő Kostyál Ádám , kor elvárásainak megfelelően a párizsi modelleket felhasználva , saját elképzelésükkel és szabásvonalaikkal egészítettek ki . Így a századi magyar viseletet európaivá tették . Nem volt ritka , hogy a szabómesterek évente legalább egyszer Párizsba mentek , s az ott látottakat és tapasztalatokat itthon kamatoztassák . A Tudományos Gyűjteményban metszeteket közölt Klasszy műhelyéből , melyre a Hasznos Mulatságok című lap a következőképpen reagált : „ Nem akarunk eféle művészeink közül senkinek botránkozást szerezni , de azzal tartozunk az igazságnak , hogy e tárgyban , mind újabb szabások feltalálásában , mind összekötte­tésben külön szorgalommal s feláldozással fáradozik Klasszy Vencel pesti magyar szabó.” Tehát ezen írásból kiderül , hogy az akkori társadalom által elismert szabó volt , mely szimpátiának a sajtó is hangot adott . Konfliktusok Ez a megnyilvánulás más szabókból , köztük leginkább Kostyálból , igen erős un-szimpátiát váltott ki , melynek nem félt hangot adni . Véleményéről Jelentést írt , melyet A Magyar Öltözetek Rézmetszé­seiről címmel jelentetett meg : „ Ha az értekező azt állítja : hogy a magyar öltözetek eddig renddel nem közöltettek , kövesse meg magát , mert én szinte a tulajdon költsé­gemen\...oly világosan érthető rézmetszéseken közlöttem többféle valósággal divatban lévő mint férfi mint asszonyi magyar öltözetet...” Erre Klasszy ismét válaszolt , s ennek okán kettejük vitájának a sajtó adott teret . Azonban kettejük munkássága nagyon hasonló . Mindketten a hagyományok megismerésére törekedtek , s ennek megfelelően régi magyar öltözékekről gyűjtöttek metszeteket , melyeket néha publikáltak is . Kettejük vitájának legfőbb oka , hogy Klasszy szerint jogtalanul tervez magyar ruhákat egy német szabó . Klasszy ezt a „ Társaság rendével és természetével megütköző dolog”-nak tartotta . Erről a témáról Kostyál így nyilatkozott : „ nem a név , hanem a mesternek ügyessége által készülvén a köntös , itt csak az fog ítéletet hozhatni , kinek alkalmatossága volt” a munkájuk megismerésére . Tehát Kostyál szerint hírnevüket nem a nevük és a céhes tagságuk fogja befolyásolni , hanem csakis az ügyességük és a munkájuk . Ebbe Klasszy nem törődött bele s szerinte a „ nemzet süllyedése lenne , ha még ebben - vagyis a magyar szabók munkájának megítélésében - is egy német szabó kénye alá volnának vetve” . A magyar divattörténetben egyedülállóan ebben a korszakban nemcsak az ország határain belül volt népszerű egy magyarok által generált divathullám , hanem a nemzetközi divatban is huzamosabb ideig maghatározó tudott lenni . Emlékezete Jókai És mégis mozog a föld ! című regényének Kortesdolgok és családi bajok fejezetében Béni bácsinak a herceg fogadására „ Klasszy Vencel klasszikus ollója alól” rendelnek magyar díszruhát . Források Fons Folyóirat F. Dózsa Katalin : Budapest – divatváros DÉVÉNYI DALMA ALMA TERVEZŐI IDENTITÁS ÉS ALTERNATÍV STRATÉGIÁK – A magyar divattervezés új generációjának esélyei a globális piacon Asszonysorsok Kismartonban Dr . Lukács Anikó : Nemzeti divat a reformkori Pesten , Dr . Lukács Anikó : Nemzeti divat Pesten a században , 1849-ben elhunyt személyek Magyar mesteremberek