Spital am Pyhrn
Spital am Pyhrn osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában. 2019 januárjában 2234 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Spital am Pyhrn Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Teichl folyó mentén, a Totes-hegység és az Ennstali-Alpok közötti völgyben, a Pyhrn-hágótól északra. Területének 47,6%-a erdő és 19,3% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 5 településrészt és falut egyesít: Fahrenberg (26 lakos 2019-ben), Gleinkerau (288), Oberweng (238), Seebach (233) és Spital am Pyhrn (1449).

A környező önkormányzatok: északnyugatra Vorderstoder, északra Roßleithen, Windischgarsten és Edlbach, északkeletre Rosenau am Hengstpaß, délkeletre Ardning, délnyugatra Liezen (utóbbi kettő Stájerországban).

Története
A Pyhrn-régiót II. Henrik császár adományozta a bambergi püspökségnek. Ekkor még Bajorország keleti határvidékéhez tartozott, de a 12. században átkerült az Osztrák Hercegséghez. II. Ottó püspök 1190-ben Spitalt egy ispotályt fenntartó világi közösségnek adta, melyet 1418-ban káptalani kolostorrá alakítottak át. V. Pál pápa 1605-ben a kolostort prépostsági rangra emelte. Az apátsági templomot 1714-1730 között Johann Michael Prunner tervei alapján barokk stílusban átépítették, freskóit Bartolomeo Altomonte, míg stukkóit Domenico Antonio Carlone készítette.  

A napóleoni háborúk során a települést több alkalommal megszállták. 1806-ban a fekete-erdei Sankt Blasien bencés kolostorát felszámolták, a szerzetesek pedig annak teljes vagyonával és az első Habsburgok koporsóival átköltöztek Spitalba. A szűkös hely és a hideg éghajlat miatt 1809-ben továbbköltöztek a karintiai St. Paul-ba. 1841-ben egy tűzvész számos házat és a kolostor épületeit is megrongálta.

A település az Ennsen túli Ausztria koronatartományhoz tartozott, amely 1918 után Felső-Ausztriává alakult át. 1938-ban a Német Birodalom annektálta Ausztriát és Spital am Pyhrn-t az Oberdonau gauba sorolták be. 1943-ban a külföldi civil munkások gyerekeinek rendeztek be itt otthont, de a 97 gyerekből 38-an meghaltak az éhezés és a rossz bánásmód miatt. 1945 elején a Magyar Nemzeti Bank teljes, 33 tonnát kitevő aranytartalékát a templom alatti kriptában rejtették el. A háború után a kolostor épületei a szövetségi erdőkezelő vállalat birtokába kerültek, 2009-ben pedig a községi önkormányzat vásárolta meg őket. 2015-től Gerlinde Kaltenbrunner hegymászó kiállítása látható a volt kolostorban.

Lakosság
A Spital am Pyhrn-i önkormányzat területén 2019 januárjában 2234 fő élt. A lakosságszám 1923 óta 2200-2400 között ingadozik. 2017-ben a helybeliek 92,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,7% a régi (2004 előtti), 3% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,3% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,5% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 87,6%-a római katolikusnak, 3,2% evangélikusnak, 1,2% ortodoxnak, 1,4% mohamedánnak, 5,5% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 7 magyar élt a községben. A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német (96,1%) mellett a horvátok alkották 2,2%-kal.

Látnivalók

a volt apátsági templomot (ma plébániatemplom) 1199-ben szentelték fel. Mai barokk külsejét 1714-1730 között nyerte el. A kolostor épületei ma szállóként és múzeumként üzemelnek. 
"Ég és föld között - Gerlinde Kaltenbrunner és a nyolcezresek világa" kiállítás a Himalája legmagasabb csúcsiról.
a Höll-szurdok sziklavésetei a 18-20 századból
a Szt. Leonhard-templom
a Bosruck vasúti alagút északi portálja 1906-ból

Jegyzetek

Források
Hans Krawarik: Dorf im Gebirge. Spital am Pyhrn 1190–1990. Linz, 1990
Roland Girtler: Aschenlauge. Die alte Kultur der Bauern. Böhlau Verlag, Wien 2012, 
A település honlapja
40918 – Spital am Pyhrn. Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Spital am Pyhrn osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Spital am Pyhrn Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Teichl folyó mentén , a Totes-hegység és az Ennstali-Alpok közötti völgyben , a Pyhrn-hágótól északra . Területének6%-a erdő és3 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülésrészt és falut egyesít : Fahrenberglakosben ) , Gleinkerau Oberweng Seebachés Spital am Pyhrn A környező önkormányzatok : északnyugatra Vorderstoder , északra Roßleithen , Windischgarsten és Edlbach , északkeletre Rosenau am Hengstpaß , délkeletre Ardning , délnyugatra Liezen ( utóbbi kettő Stájerországban ) . Története A Pyhrn-régiót II. Henrik császár adományozta a bambergi püspökségnek . Ekkor még Bajorország keleti határvidékéhez tartozott , de a században átkerült az Osztrák Hercegséghez . II. Ottó püspökben Spitalt egy ispotályt fenntartó világi közösségnek adta , melyetban káptalani kolostorrá alakítottak át. V . Pál pápaben a kolostort prépostsági rangra emelte . Az apátsági templomotközött Johann Michael Prunner tervei alapján barokk stílusban átépítették , freskóit Bartolomeo Altomonte , míg stukkóit Domenico Antonio Carlone készítette . A napóleoni háborúk során a települést több alkalommal megszállták.ban a fekete-erdei Sankt Blasien bencés kolostorát felszámolták , a szerzetesek pedig annak teljes vagyonával és az első Habsburgok koporsóival átköltöztek Spitalba . A szűkös hely és a hideg éghajlat miattben továbbköltöztek a karintiai St . Paul-ba.ben egy tűzvész számos házat és a kolostor épületeit is megrongálta . A település az Ennsen túli Ausztria koronatartományhoz tartozott , amelyután Felső-Ausztriává alakult át.ban a Német Birodalom annektálta Ausztriát és Spital am Pyhrn-t az Oberdonau gauba sorolták be.ban a külföldi civil munkások gyerekeinek rendeztek be itt otthont , de agyerekbőlan meghaltak az éhezés és a rossz bánásmód miatt.elej én a Magyar Nemzeti Bank teljes,tonnát kitevő aranytartalékát a templom alatti kriptában rejtették el . A háború után a kolostor épületei a szövetségi erdőkezelő vállalat birtokába kerültek, ben pedig a községi önkormányzat vásárolta meg őket.től Gerlinde Kaltenbrunner hegymászó kiállítása látható a volt kolostorban . Lakosság A Spital am Pyhrn-i önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámótaközött ingadozik.ben a helybeliek5%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül7 % a régielőtti ) , az új EU-tagállamokból érkezett.3 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,5 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok6%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak,2 % ortodoxnak,4 % mohamedánnak,5 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben . A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német1 % ) mellett a horvátok alkották2%-kal . Látnivalók a volt apátsági templomot ( ma plébániatemplom) ben szentelték fel . Mai barokk külsejétközött nyerte el . A kolostor épületei ma szállóként és múzeumként üzemelnek . " Ég és föld között - Gerlinde Kaltenbrunner és a nyolcezresek világa " kiállítás a Himalája legmagasabb csúcsiról. a Höll-szurdok sziklavésetei aszázadból a Szt . Leonhard-templom a Bosruck vasúti alagút északi portáljaból Jegyzetek Források Hans Krawarik : Dorf im Gebirge . Spital am Pyhrn1990. Linz , Roland Girtler : Aschenlauge . Die alte Kultur der Bauern . Böhlau Verlag , Wien A település honlapja 40918 – Spital am Pyhrn . Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései