Boraja (Šibenik)
Boraja () falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 19, közúton 21 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a keleti megyehatár közelében fekszik. Rajta halad át a Šibeniket Trogirral összekötő 56-os számú főút.

Története 
Területe már az ókorban lakott volt. Ezt bizonyítja a határában a Gradina, Gradina Police és Gradina Grečica nevű helyeken található régészeti lelőhely, ahol ókori erődített települések maradványai kerültek elő. A környék falvaival együtt a 16. század közepén foglalta el a török és a 17. század végéig uralma alatt maradt. A török kiűzése után velencei uralom következett. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 655, 1910-ben 477 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Plébániáját 1934-ben alapították, plébániatemplomát 1937-ben építették. Korábban évszázadokig a ljubitovicai plébániához tartozott. Lakossága mezőgazdaságból, szőlőtermesztésből élt. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 249 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1937-ben épült. Felszentelését 2015. június 27-én végezte Ante Ivas šibeniki püspök.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
  A šibeniki püspökság honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Boraja ( ) falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , Dalmácia középső részén , a keleti megyehatár közelében fekszik . Rajta halad át a Šibeniket Trogirral összekötőos számú főút . Története Területe már az ókorban lakott volt . Ezt bizonyítja a határában a Gradina , Gradina Police és Gradina Grečica nevű helyeken található régészeti lelőhely , ahol ókori erődített települések maradványai kerültek elő . A környék falvaival együtt a század közepén foglalta el a török és a század végéig uralma alatt maradt . A török kiűzése után velencei uralom következett.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Plébániájátben alapították , plébániatemplomátben építették . Korábban évszázadokig a ljubitovicai plébániához tartozott . Lakossága mezőgazdaságból , szőlőtermesztésből élt . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaben épült . Felszentelését júniusén végezte Ante Ivas šibeniki püspök . Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A šibeniki püspökság honlapja Šibenik-Knin megye települései