Vasvári Kovács József
Vasvári Kovács József, névváltozat: Kováts (Paks, 1832. február 17. – Nagysurány, 1894. október 2.) énekes, színész.

Élete

Kovács (Kováts) István megyei orvos és Kováts Terézia fia, 12 gyermek közül nyolcadikként született, 1832. február 20-án keresztelték. Az 1848-49-es szabadságharcban tüzér volt és altiszt lett belőle; mind a két lábán megsebesült. 1850. október 2-án lépett a színi pályára Kalocsán, Bács Károly vidéki színigazgató társulatában. Első nagyobb szerepe a Csikósban Kis Bálint volt. Szorgalmas tagja volt a Molnár-féle Budai Népszínháznak; fellépett a Komló-kertben dalénekesként Vincze János és Virágh Gyula társulatában. Azután 1870-től a pesti Nemzeti Színház karába szerződtették; innét később a Népszínházhoz ment át, és annak megnyíltától (1875) óta tagja maradt 1892. április 1-ig, amikor saját kérelmére 810 forinttal nyugdíjaztatott. Színészi pályájának negyvenéves jubileumát 1890. október 2-án a Sárga csikó Bőgőse szerepében ünnepelte.

Apró szerepeket játszott, leginkább cigányokat vagy részeges kántorokat a népszínművekben. Az ország mint a «nemzet funeratorát» ismerte. Nevezetesebb ember ha meghalt, Kovács mindig ott volt a temetésén, ő vitte a keresztet, fejfát. Ez az ő kiváltsága volt már régen. Ott lépdelt a koporsó előtt magyaros gyászban és ünnepélyes komolysággal. Irányi, majd Kossuth Lajos koporsója előtt is ő vitte a keresztet, már roskadozva. Ez volt utolsó működése. A koporsók koszorúiból mindig eltett egy-egy levelet, virágot, azokat gyűjtötte, betette a nevezetesebbeket rámába, a többit párnájába. A szobája tele volt temetési relikviákkal. Elkészítette előre a saját koporsóját is, melyet befestett tulipánokkal és ráírta a nevét. A magyar ruhát soha le nem vetette; abban ment el Zágrábba is egy kirándulás alkalmával és a lembergi kiállításra, ahol a rokkant öreg az ő hosszú fehér hajával és szakállával, magyar öltözetében feltűnést keltett. Akkor hűlt meg és betegen ment a nagysurányi színész menedékházba, (melynek megnyitásától fogva tagja volt), ahol meghalt. Bényei István, a budapesti színész-egyesület titkára mondott koporsójánál búcsúbeszédet.

Fontosabb szerepei

 Vasas német (Gaál J.: A peleskei nótárius)
 Bőgős (Csepreghy F.: A sárga csikó)

Működési adatai

 1850–52: Bács
 1852–55: Szöllősi Mihály, Szuper Károly
 1855–57: Pécs, Baja, Szabadka
 1858–61: Debrecen, Baja, Pécs, Kassa, Nagyvárad, Miskolc, Pozsony, Szeged
 1861–64: Budai Népszínház
 1866: Kolozsvár
 1867–69: Budai Népszínház
 1871: Völgyi György

Munkái

 A budapesti kerepesuti temető térképe. Bpest, év n. (Kőnyomat.)
 E század jelesebb magyar elhunytjainak névsora. Uo. 1894.

Naplót vezetett életéről, amelybe annak minden jelentékenyebb mozzanata fel van jegyezve; ez kéziratban a család birtokában van.

Jegyzetek

Források

 
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. III. kötet, 28. old.

További információk
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 Kernné Magda Irén: Híres paksi elődeink. Életrajzi gyűjtemény. Paks, Pákolitz István Városi Könyvtár, 2014. 
 Saly Noémi: Pesti csodabogarak. Bp., Ab Ovo, 2005.

Magyar színészek
Paksiak
1832-ben született személyek
1894-ben elhunyt személyek
Magyar énekesek
Vasvári Kovács József , névváltozat : Kováts ( Paks , február – Nagysurány , október ) énekes , színész . Élete Kovács ( Kováts ) István megyei orvos és Kováts Terézia fia, gyermek közül nyolcadikként született , februárán keresztelték . Azes szabadságharcban tüzér volt és altiszt lett belőle ; mind a két lábán megsebesült. októberán lépett a színi pályára Kalocsán , Bács Károly vidéki színigazgató társulatában . Első nagyobb szerepe a Csikósban Kis Bálint volt . Szorgalmas tagja volt a Molnár-féle Budai Népszínháznak ; fellépett a Komló-kertben dalénekesként Vincze János és Virágh Gyula társulatában . Azutántől a pesti Nemzeti Színház karába szerződtették ; innét később a Népszínházhoz ment át , és annak megnyíltátólóta tagja maradt áprilisig , amikor saját kérelméreforinttal nyugdíjaztatott . Színészi pályájának negyvenéves jubileumát októberán a Sárga csikó Bőgőse szerepében ünnepelte . Apró szerepeket játszott , leginkább cigányokat vagy részeges kántorokat a népszínművekben . Az ország mint a «nemzet funeratorát» ismerte . Nevezetesebb ember ha meghalt , Kovács mindig ott volt a temetésén , ő vitte a keresztet , fejfát . Ez az ő kiváltsága volt már régen . Ott lépdelt a koporsó előtt magyaros gyászban és ünnepélyes komolysággal . Irányi , majd Kossuth Lajos koporsója előtt is ő vitte a keresztet , már roskadozva . Ez volt utolsó működése . A koporsók koszorúiból mindig eltett egy-egy levelet , virágot , azokat gyűjtötte , betette a nevezetesebbeket rámába , a többit párnájába . A szobája tele volt temetési relikviákkal . Elkészítette előre a saját koporsóját is , melyet befestett tulipánokkal és ráírta a nevét . A magyar ruhát soha le nem vetette ; abban ment el Zágrábba is egy kirándulás alkalmával és a lembergi kiállításra , ahol a rokkant öreg az ő hosszú fehér hajával és szakállával , magyar öltözetében feltűnést keltett . Akkor hűlt meg és betegen ment a nagysurányi színész menedékházba , ( melynek megnyitásától fogva tagja volt ) , ahol meghalt . Bényei István , a budapesti színész-egyesület titkára mondott koporsójánál búcsúbeszédet . Fontosabb szerepei Vasas német ( Gaál J. : A peleskei nótárius ) Bőgős ( Csepreghy F. : A sárga csikó ) Működési adatai 52: Bács 55 : Szöllősi Mihály , Szuper Károly 57 : Pécs , Baja , Szabadka 61 : Debrecen , Baja , Pécs , Kassa , Nagyvárad , Miskolc , Pozsony , Szeged 64: Budai Népszínház Kolozsvár 69: Budai Népszínház Völgyi György Munkái A budapesti kerepesuti temető térképe . Bpest , év n . ( Kőnyomat . ) E század jelesebb magyar elhunytjainak névsora . Uo . Naplót vezetett életéről , amelybe annak minden jelentékenyebb mozzanata fel van jegyezve ; ez kéziratban a család birtokában van . Jegyzetek Források Magyar színházművészeti lexikon . Főszerk . Székely György . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . III. kötet , old . További információk Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Kernné Magda Irén : Híres paksi elődeink . Életrajzi gyűjtemény . Paks , Pákolitz István Városi Könyvtár , Saly Noémi : Pesti csodabogarak . Bp. , Ab Ovo , Magyar színészek Paksiak 1832-ben született személyek 1894-ben elhunyt személyek Magyar énekesek