Osman Zeki Üngör
Osman Zeki Üngör (Isztambul, 1880 – Isztambul, 1958. február 28.) török zeneszerző, hegedűvirtuóz, szövegíró, Törökország első Elnöki Szimfonikus Zenekarának karmestere; a török himnusz (İstiklâl Marşı) zenéjének szerzője. Segédkezett a Török Állami Konzervatórium megalapításában, és az intézmény első igazgatója is ő volt; aktívan részt vett a törvények létrehozásában, melyek értelmében a különleges művészi tehetséggel rendelkező diákok oktatását teljes egészében az állam finanszírozza.

Élete
Isztambul Üsküdar negyedében született 1880-ban, egy cukorkereskedő fiaként. Nagyapja Santuri Hilmi Bey, az oszmán szultáni udvar elismert zenésze, az Oszmán Birodalmi Zenekar Fasl-ı Cedid zenekarának alapítója.

Középiskolai tanulmányait a Beşiktaş Katonai Akadémia középiskolájában végezte 1891-ben, 11 évesen nyert felvételt az Oszmán Birodalmi Zenekarhoz, és tehetségével nemcsak oktatói figyelmét keltette fel, hanem II. Abdulhamid szultánét is, aki Vondra Bey hegedűst és d’Aradna pasát bízta meg a fiú tanításával. Üngör zenei tanulmányai befejezésével hegedűművész lett, és hamar a Birodalmi Zenekar prímása, majd 1917-ben karmester lett belőle. Vezető szerepet játszott abban, hogy a zenekar, amely eredetileg leginkább katonai indulókat játszott, nyugati értelemben vett szimfonikus zenekarrá váljon.

Üngör zenekari tevékenysége mellett oktatóként is működött, zeneórákat adott a Birodalmi Zenekarnál, az Istanbul Erkek Lisesiben, és hetente nyilvános koncertet adott a Union Française-ben. Karmesterként fellépett Bécsben, Berlinben, Drezdában, Münchenben, Budapesten és Szófiában.

Hírneve csúcsát akkor érte el, amikor 1922-ben megírta a török nemzeti himnusz zenéjét Mehmet Akif Ersoy szövegére. Nem sokkal ezután az újonnan kikiáltott Török Köztársaság frissen megalapított Elnöki Szimfonikus Zenekarának első karmestere lett; emiatt 1924 körül Ankarába költözött.

Fontos szerepet játszott a Musik-i Muallim Cemiyeti (jelenleg a Hacettepei Egyetem Állami Konzervatóriuma) megalapításában, és 1924–1934 között az intézmény első igazgatója is volt. Ebben az időben aktív részt vett olyan törvények alkotásában, amely a különlegesen tehetséges fiatal művészek állami szponzorálását és külföldi taníttatását tette lehetővé.

1934-ben nyugdíjba vonult, élete hátralévő részét az isztambuli Maçka Palasban lévő otthonában élte le. Hetvennyolc évesen hunyt el 1958. február 28-án. Utolsó kívánságát, mely szerint temetésén játsszák le a himnuszt, a kormány örömmel teljesítette, így a köztársaság történetében ő lett a második (a szöveg szerzője, Mehmet Akif Ersoy után), akinek temetésén elhangzott a himnusz. Üsküdarban nyugszik, a Karacaahmet temetőben.

Egy fia született, Ekrem Zeki, aki apja nyomdokaiba lépett hegedűművészként és zenetanárként.

Külső hivatkozások
 Biography of Osman Zeki Üngör 
 Ekrem Pinar, Sorhum Kaymakami, Halkapinar - Osman Zeki Üngör

Jegyzetek

Fordítás 

1880-ban született személyek
1958-ban elhunyt személyek
Török zeneszerzők
Isztambuliak
Osman Zeki Üngör ( Isztambul,– Isztambul , február ) török zeneszerző , hegedűvirtuóz , szövegíró , Törökország első Elnöki Szimfonikus Zenekarának karmestere ; a török himnusz ( İstiklâl Marşı ) zenéjének szerzője . Segédkezett a Török Állami Konzervatórium megalapításában , és az intézmény első igazgatója is ő volt ; aktívan részt vett a törvények létrehozásában , melyek értelmében a különleges művészi tehetséggel rendelkező diákok oktatását teljes egészében az állam finanszírozza . Élete Isztambul Üsküdar negyedében születettban , egy cukorkereskedő fiaként . Nagyapja Santuri Hilmi Bey , az oszmán szultáni udvar elismert zenésze , az Oszmán Birodalmi Zenekar Fasl-ı Cedid zenekarának alapítója . Középiskolai tanulmányait a Beşiktaş Katonai Akadémia középiskolájában végezteben,évesen nyert felvételt az Oszmán Birodalmi Zenekarhoz , és tehetségével nemcsak oktatói figyelmét keltette fel , hanem II. Abdulhamid szultánét is , aki Vondra Bey hegedűst és d’Aradna pasát bízta meg a fiú tanításával . Üngör zenei tanulmányai befejezésével hegedűművész lett , és hamar a Birodalmi Zenekar prímása , majdben karmester lett belőle . Vezető szerepet játszott abban , hogy a zenekar , amely eredetileg leginkább katonai indulókat játszott , nyugati értelemben vett szimfonikus zenekarrá váljon . Üngör zenekari tevékenysége mellett oktatóként is működött , zeneórákat adott a Birodalmi Zenekarnál , az Istanbul Erkek Lisesiben , és hetente nyilvános koncertet adott a Union Française-ben . Karmesterként fellépett Bécsben , Berlinben , Drezdában , Münchenben , Budapesten és Szófiában . Hírneve csúcsát akkor érte el , amikorben megírta a török nemzeti himnusz zenéjét Mehmet Akif Ersoy szövegére . Nem sokkal ezután az újonnan kikiáltott Török Köztársaság frissen megalapított Elnöki Szimfonikus Zenekarának első karmestere lett ; emiattkörül Ankarába költözött . Fontos szerepet játszott a Musik-i Muallim Cemiyeti ( jelenleg a Hacettepei Egyetem Állami Konzervatóriuma ) megalapításában , és1934 között az intézmény első igazgatója is volt . Ebben az időben aktív részt vett olyan törvények alkotásában , amely a különlegesen tehetséges fiatal művészek állami szponzorálását és külföldi taníttatását tette lehetővé . 1934-ben nyugdíjba vonult , élete hátralévő részét az isztambuli Maçka Palasban lévő otthonában élte le . Hetvennyolc évesen hunyt el februárán . Utolsó kívánságát , mely szerint temetésén játsszák le a himnuszt , a kormány örömmel teljesítette , így a köztársaság történetében ő lett a második ( a szöveg szerzője , Mehmet Akif Ersoy után ) , akinek temetésén elhangzott a himnusz . Üsküdarban nyugszik , a Karacaahmet temetőben . Egy fia született , Ekrem Zeki , aki apja nyomdokaiba lépett hegedűművészként és zenetanárként . Külső hivatkozások Biography of Osman Zeki Üngör Ekrem Pinar , Sorhum Kaymakami , Halkapinar - Osman Zeki Üngör Jegyzetek Fordítás 1880-ban született személyek 1958-ban elhunyt személyek Török zeneszerzők Isztambuliak