Szana vármegye
Szana vármegye a három alsószlavón vármegye egyike, azoknak legdélibb tagja.

Fekvése
A Szana folyó két partján feküdt, a három megye közül ez nyúlt le délre legjobban, észak felé azonban nem ért a Száváig.  Északon és nyugaton az Una, délen az Unac folyó határolta.

Története
Szana vármegye székhelye Kozara városa volt a Kozara-hegység (Kozara Planina) déli lábánál. Mint vármegye elég korán feltűnt az oklevelekben. Nevét először 1197-ben Imre király birtokadományozó oklevelében említették, 1256-ban pedig már Sándor nevű alispánja is említve volt.

Egyházai 1334-ben még a zágrábi, utóbb a pécsi püspökséghez tartoztak, ugyanis a zágrábiak panaszkodnak arról, hogy a dubicai főesperességből az egész szanai kerületet kihasították.

Várai
 Kozara (Kazara) - Neve Pesty Frigyes szerint Koszorú volt. Kozara a Szana könyökétől keletre feküdt. Kozara volt a vármegye fő helye, ide gyűltek össze 1360-ban Kőrös, Dubica, Orbász és Szana vármegyék rendjei, majd 1380. VII. 2-án Zágrábban gyűltek össze Zágráb, Dubica, Orbász, Szana és Mere vármegyék nemesei, hogy birtokperekben döntsenek.

1396 után a Nápolyi Lászlót támogató Hervoja (†1416) boszniai kiskirály uralma Szana vármegyére is kiterjedt. 1413-ban Zsigmond király  Kozarát, hűségesküje ellenére, a Blagayak igazgatására bízta, majd 1435-ben 6000 Ft-ért Blagay Jánosnak adta zálogba. Kozarát 1464-ben Hunyadi Mátyás király Szentgyörgyi Mihálynak adta, akinek Székely Miklós volt a fia. 1481. február 16-án a szanai kongregáció Rohffy László ügyét tárgyalta Kozarán. 1494-1496 között a török foglalásig Haraszti Ferenc egykori szörényi bán volt az utolsó magyar kézen maradt vár, Kozara/Koszorú kapitánya.

 Brumen - 1397-ben a várat Krupától északra említették.
 Bylyczky - 1473-ban a vár Kozarához tartozott, Kozarával együtt adta el Szentgyörgyi Székely Miklós a Decseieknek.
 Greben - Greben várát 1365-ben említették, Jajcától északra épülhetett.
 Kljucs - A vár 1325-ben a Szana mellett épült, Horvatin fia Vkoszlo birtoka volt.

Városai
 Kozara (1360: a vár alatt települt, Szt Márton-egyházzal) 
 Szana (Zana, 1314: a Szana folyó mellett). - 29 helységéből 17: Blagaj (Szt. György-tp.), 
 Cesich (Szentháromság-tp.), Herbochan (IV. Béla 1263: Lőrinc tárnokmesternek adta; Szt Kereszt-tp.), Japra (Szt Márk és Szt Márton-tp.; csak Pesthynél) 
 Marjanovac (Szt. Mária-tp.), Markovac (Szt Márk-tp.) 
 Mren (Szt György-tp.), Osztroluka (Mária-tp./Boldogasszony-tp.), Petrouch (Szt. Péter-tp.)
 Pobresia (1328: örökösödés ügyében említik; Szt György-tp.) 
 Podcrisie (Szt. Kereszt-tp., Boldogasszony-tp., Szt Péter-tp.; 3 helység azonos névvel, vsz. a tp. uaz más titulussal; csak Pesthynél)
 Pluheria (Szt. István kir.-tp.), Starigrad (Mindensztek-tp.)
 Sumechicha (Szt. Márton-tp.)
 Versusya (Keresztelő Szt. János-tp.)
 Vodicha (1357: Mária-tp./Boldogasszony-tp.)
 Zemelna (Mária-tp./Boldogasszony-tp.)
 Zmolan (Ker. Szt. János-tp.
 Zrachycha (Mária-tp.) egyházas hely, 7 birtokos család nevét említik okl-ek.

Főispánjai
 
1246-ban és Pesty szerint 1256-ban Sándor; 1258-ban Mihály [Pesty szerint]; 1259-ben Sándor,  1264-ben Mihály; 1271-ben Péter; 1273-ban Miklós; 1284-ben Miklós (riucsei ispán is) [P]; 1275-ben Roland kirnéi tárnokmester [P]; 1281-ben János mester (Orbász, Guarig és Guecske vármegyék főispánja is; rablásaiért Timót zágrábi püspök kiközösítette); 1285-ben Rodiszló (Glaas[?] és Orbász vármegyék főispánja is); 1285-ben Rodiszló (néhai Dénes bán testvére [P: egész Szlavónia bánja], 1293-ban 8 várat kapott III. Andrástól); 1305-ben Nelepuc fia Iván (Orbász vármegye főispánja is); 1328-ban András fia Tamás; 1365-ben Lőrinc fia János (Orbász vármegye főispánja is, István zágrábi püspök testvére) [P]; Bokouch comes de Zana, Kozara és Greben várnagya [csak Thallóczynál]; 1396-ban Vlkach.

Alispánjai 
1264-ben Jakab; 1360-ban Lathko.

Szolgabírák
1361-ben Radoszló fia Demeter; 1365-ben Lukács fia Wcholen és Galesa fia János (Pestynél Lőrinc fia János mester, Orbász vármegye főispánja is).

Források
 Magyar Katolikus Lexikon
 Győrffy István írásai a Balkánról és Törökországról
 Pesty Frigyes: Zana vármegye

A Magyar Királyság letűnt vármegyéi
A Magyar Királyság vármegyéi
Szana vármegye a három alsószlavón vármegye egyike , azoknak legdélibb tagja . Fekvése A Szana folyó két partján feküdt , a három megye közül ez nyúlt le délre legjobban , észak felé azonban nem ért a Száváig . Északon és nyugaton az Una , délen az Unac folyó határolta . Története Szana vármegye székhelye Kozara városa volt a Kozara-hegység ( Kozara Planina ) déli lábánál . Mint vármegye elég korán feltűnt az oklevelekben . Nevét előszörben Imre király birtokadományozó oklevelében említették, ban pedig már Sándor nevű alispánja is említve volt . Egyházaiben még a zágrábi , utóbb a pécsi püspökséghez tartoztak , ugyanis a zágrábiak panaszkodnak arról , hogy a dubicai főesperességből az egész szanai kerületet kihasították . Várai Kozara ( Kazara ) - Neve Pesty Frigyes szerint Koszorú volt . Kozara a Szana könyökétől keletre feküdt . Kozara volt a vármegye fő helye , ide gyűltek összeban Kőrös , Dubica , Orbász és Szana vármegyék rendjei , majd VII.án Zágrábban gyűltek össze Zágráb , Dubica , Orbász , Szana és Mere vármegyék nemesei , hogy birtokperekben döntsenek . 1396 után a Nápolyi Lászlót támogató Hervoja ( †1416 ) boszniai kiskirály uralma Szana vármegyére is kiterjedt.ban Zsigmond király Kozarát , hűségesküje ellenére , a Blagayak igazgatására bízta , majdbenFt-ért Blagay Jánosnak adta zálogba . Kozarátben Hunyadi Mátyás király Szentgyörgyi Mihálynak adta , akinek Székely Miklós volt a fia . februárán a szanai kongregáció Rohffy László ügyét tárgyalta Kozarán.között a török foglalásig Haraszti Ferenc egykori szörényi bán volt az utolsó magyar kézen maradt vár , Kozara/Koszorú kapitánya . Brumen -ben a várat Krupától északra említették . Bylyczky -ban a vár Kozarához tartozott , Kozarával együtt adta el Szentgyörgyi Székely Miklós a Decseieknek . Greben - Greben várátben említették , Jajcától északra épülhetett . Kljucs - A várben a Szana mellett épült , Horvatin fia Vkoszlo birtoka volt . Városai Kozara a vár alatt települt , Szt Márton-egyházzal ) Szana ( Zana , a Szana folyó mellett ) . -helységéből Blagaj ( Szt . György-tp. ) , Cesich ( Szentháromság-tp. ) , Herbochan ( IV . Béla Lőrinc tárnokmesternek adta ; Szt Kereszt-tp. ) , Japra ( Szt Márk és Szt Márton-tp. ; csak Pesthynél ) Marjanovac ( Szt . Mária-tp. ) , Markovac ( Szt Márk-tp . ) Mren ( Szt György-tp. ) , Osztroluka ( Mária-tp. / Boldogasszony-tp. ) , Petrouch ( Szt . Péter-tp . ) Pobresia örökösödés ügyében említik ; Szt György-tp . ) Podcrisie ( Szt . Kereszt-tp . , Boldogasszony-tp . , Szt Péter-tp.;helység azonos névvel , vsz . a tp. uaz más titulussal ; csak Pesthynél ) Pluheria ( Szt . István kir.-tp. ) , Starigrad ( Mindensztek-tp . ) Sumechicha ( Szt . Márton-tp . ) Versusya ( Keresztelő Szt . János-tp . ) Vodicha Mária-tp. / Boldogasszony-tp . ) Zemelna ( Mária-tp. / Boldogasszony-tp . ) Zmolan ( Ker . Szt . János-tp . Zrachycha ( Mária-tp. ) egyházas hely,birtokos család nevét említik okl-ek . Főispánjai 1246-ban és Pesty szerintban Sándor;ban Mihály [ Pesty szerint] ;ben Sándor , ben Mihály;ben Péter;ban Miklós;ben Miklós ( riucsei ispán is ) [ P] ;ben Roland kirnéi tárnokmester [ P] ;ben János mester ( Orbász , Guarig és Guecske vármegyék főispánja is ; rablásaiért Timót zágrábi püspök kiközösítette) ;ben Rodiszló ( Glaas [ ? ] és Orbász vármegyék főispánja is ) ;ben Rodiszló ( néhai Dénes bán testvére [ P : egész Szlavónia bánja ] , banvárat kapott III. Andrástól) ;ben Nelepuc fia Iván ( Orbász vármegye főispánja is ) ;ban András fia Tamás;ben Lőrinc fia János ( Orbász vármegye főispánja is , István zágrábi püspök testvére ) [ P ] ; Bokouch comes de Zana , Kozara és Greben várnagya [ csak Thallóczynál] ;ban Vlkach . Alispánjai 1264-ben Jakab;ban Lathko . Szolgabírák 1361-ben Radoszló fia Demeter;ben Lukács fia Wcholen és Galesa fia János ( Pestynél Lőrinc fia János mester , Orbász vármegye főispánja is ) . Források Magyar Katolikus Lexikon Győrffy István írásai a Balkánról és Törökországról Pesty Frigyes : Zana vármegye A Magyar Királyság letűnt vármegyéi A Magyar Királyság vármegyéi