Ranschburg Viktor
Ranschburg Viktor (Győr, 1862. augusztus 8. – Budapest, 1930. augusztus 20.) az Athenaeum Rt. igazgatója, szakíró, Ranschburg Salamon rabbi fia és Ranschburg Pál idegorvos bátyja.

Élete

Győrött született, ahol a bencések főgimnáziumát 1880-ban végezte el. Ezután Németországba ment, ahol a frankfurti I. Baer & Co. cégnél négy évig a könyvkereskedés ismereteit elsajátította. Visszatért 1884 augusztusában és a Révai testvérek, később Révai Leó cég üzletvezetője lett. 1900-ban felvették a Március szabadkőműves páholyba. Ugyanebben az évben két francia (magyar vonatkozású) kiadványáért a francia kormány Officier de l'Académie Française kitüntetésében részesült. 1901-ben a lipcsei nemzetközi kiadói kongresszuson a magyar könyvkereskedelmet képviselte mint a Magyar Könyvkereskedők Egyletének főtitkára. 1901. május 1-jén Emich Gusztáv felhívására elvállalta az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt. könyvkiadó-hivatalának vezetését. Ezen állásában részt vett a Szilágyi Sándor által szerkesztett tízkötetes A magyar nemzet történetének és a Beöthy Zsolt által szerkesztett Képes irodalomtörténetnek a létesítésében. 1902-ben az Athenaeum Rt. helyettes igazgatója, 1903 augusztusában pedig annak egyik ügyvivő igazgatója lett. Részt vett a 12 kötetre tervezett Műveltség Könyvtára szerkesztésében.  Később a Pantheon könyvkiadó vállalat élén állt. A Magyar Könyvkiadók és Könyvkereskedők Egyesületének sokáig titkára, majd főtitkára, 1906-tól 1919-ig pedig elnökhelyettese volt. Az egyesület közlönyébe, a Corvinába magas színvonalon álló cikkeket írt. Irodalmi munkásságának legfőbb tárgya a szerzői és kiadói jog. Az 1913. évi Budapesten megtartott nemzetközi kiadói kongresszust ő készítette elő.

Cikke a Corvinában (1897. 10. sz. A hirlapok könyvhirdetései); a Magyar Kritikában (1900. 8. sz. A magyar könyvkereskedelem helyzete és szerepe).

Munkái

 Mikép fokozható a könyvárúsi sarjadék szellemi tehetsége és mikép javítható ezzel kapcsolatban a könyvkereskedői segédek anyagi helyzete. Pályamunka. Bpest, 1885.
 A könyvárús műveltsége. Pályadíjat nyert munkálat. Ehhez járul: Bíráló jelentés Gombási Imrétől. Uo. 1887. (Előbb a Corvinában).
 A szerzői jog nemzetközi védelmére alkotott berni egyezmény, vonatkozással Magyarországra. Uo. 1901. (Ism. M. Könyv-Szemle, Vasárnapi Ujság 48. sz.).

Jegyzetek

Források

További információk

 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Szabadkőműves Páholyok Budapesten. Budapest, Heraldika Kiadó, 2006. 
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Budapest, Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 
  
 
 
 

Magyar könyvkiadók
Magyarországi szabadkőművesek
Győriek
1862-ben született személyek
1930-ban elhunyt személyek
Zsidó származású magyarok
Szakírók
Ranschburg Viktor ( Győr , augusztus – Budapest , augusztus ) az Athenaeum Rt. igazgatója , szakíró , Ranschburg Salamon rabbi fia és Ranschburg Pál idegorvos bátyja . Élete Győrött született , ahol a bencések főgimnáziumátban végezte el . Ezután Németországba ment , ahol a frankfurti I. Baer & Co. cégnél négy évig a könyvkereskedés ismereteit elsajátította . Visszatértaugusztusában és a Révai testvérek , később Révai Leó cég üzletvezetője lett.ban felvették a Március szabadkőműves páholyba . Ugyanebben az évben két francia ( magyar vonatkozású ) kiadványáért a francia kormány Officier de l'Académie Française kitüntetésében részesült.ben a lipcsei nemzetközi kiadói kongresszuson a magyar könyvkereskedelmet képviselte mint a Magyar Könyvkereskedők Egyletének főtitkára. májusjén Emich Gusztáv felhívására elvállalta az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt. könyvkiadó-hivatalának vezetését . Ezen állásában részt vett a Szilágyi Sándor által szerkesztett tízkötetes A magyar nemzet történetének és a Beöthy Zsolt által szerkesztett Képes irodalomtörténetnek a létesítésében.ben az Athenaeum Rt. helyettes igazgatója , augusztusában pedig annak egyik ügyvivő igazgatója lett . Részt vett akötetre tervezett Műveltség Könyvtára szerkesztésében . Később a Pantheon könyvkiadó vállalat élén állt . A Magyar Könyvkiadók és Könyvkereskedők Egyesületének sokáig titkára , majd főtitkára,tólig pedig elnökhelyettese volt . Az egyesület közlönyébe , a Corvinába magas színvonalon álló cikkeket írt . Irodalmi munkásságának legfőbb tárgya a szerzői és kiadói jog . Az évi Budapesten megtartott nemzetközi kiadói kongresszust ő készítette elő . Cikke a Corvinában sz . A hirlapok könyvhirdetései ) ; a Magyar Kritikában sz . A magyar könyvkereskedelem helyzete és szerepe ) . Munkái Mikép fokozható a könyvárúsi sarjadék szellemi tehetsége és mikép javítható ezzel kapcsolatban a könyvkereskedői segédek anyagi helyzete . Pályamunka . Bpest , A könyvárús műveltsége . Pályadíjat nyert munkálat . Ehhez járul : Bíráló jelentés Gombási Imrétől . Uo . ( Előbb a Corvinában ) . A szerzői jog nemzetközi védelmére alkotott berni egyezmény , vonatkozással Magyarországra . Uo . ( Ism . M . Könyv-Szemle , Vasárnapi Ujság sz. ) . Jegyzetek Források További információk Berényi Zsuzsanna Ágnes : Szabadkőműves Páholyok Budapesten . Budapest , Heraldika Kiadó , Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Budapest , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Magyar könyvkiadók Magyarországi szabadkőművesek Győriek 1862-ben született személyek 1930-ban elhunyt személyek Zsidó származású magyarok Szakírók