Peterdi Sándor
Peterdi Sándor, névváltozat: Peterdy, született Popper Simon (Pest, 1868. november 23. – Budapest, 1945. március 3.) író, újságíró, posta- és távírófőtiszt.

Élete

Popper Mór női szabómester, majd államvasúti főraktárnok és Pollák Zsófia fia. Középiskoláit Budapesten a kegyesrendieknél végezte, jogot is hallgatott, de miután 1888-ban államszolgálatba lépett mint postagyakornok, abbahagyta. 1889-ben postatisztté nevezték ki. 1900. január 1-től mint posta- és távírófőtiszt működött Budapesten. 1893-ban Popper családi nevét Peterdire változtatta. Felesége Besenyői Margit volt.

Regénye, költeményei és rajzai a Képes Családi Lapokban (1886-1888. Margit grófné leánya, regény Conscience H. után, ford. 1889., 1893. költemények, humoreszk) és az Ország-Világban (1898., 1900. rajzok, költem.) jelentek meg. Később dolgozott a Bolond Istókba és Urambátyámba (Cactus, Didor álnevek alatt) is. 1891-92-ben a Fenyvessy Ferenc által szerkesztett Magyar Ujságba írt tárcákat, s ugyanekkor Dolinay Gyulának Hasznos Mulattató és Leányok Lapja című lapokat készítette és vagy húsz ifjúsági színdarab és monológon kívül, 50-60 mesét, elbeszélést és gyermekverset írt. 1896-ban a Magyar Karikaturák című élclap társszerkesztője lett, ám a lap egyévi fennállás után megszűnt. 1896 és 1899 között a Fővárosi Lapok főmunkatársa és segédszerkesztője volt. 1900-tól a Pillangó című élclapot szerkesztette. 1901-től a Magyar Szó belső munkatársaként dolgozott. Neve alatt tárcákat, (p. s.) jegy alatt színházi bírálatokat, «Krónikás» álnévvel társadalmi elmefuttatásokat és (-ete-) jelzéssel humorisztikus karcolatokat (croquis) írt. Ezeken kívül írt még tárcákat, elbeszéléseket a Budapesti Naplóba és a Független Magyarországba.

Munkái

 Az orr. Budapest, 1888. (Monológok 14.)
 A haragos feleség. Budapest, 1900. (Monológok 88.)
 A nők ellensége. Budapest, 1900. (Monológok 91.)
 Nehéz feladat. Budapest, 1904. (Monológok 110.)
 A jó rokonok. Budapest, év nélkül (Monolog 36.)
 A harmadik. Budapest, 1905
 Megnősülök. Budapest, 1905. (Előbb a Magyar Szó 1892. 226. számában.)

Novelláskötetei

 Hópelyhek. Uo. 1898. (Elbeszélések, rajzok. Ismert. Fővárosi Lapok 10., Magyar Szemle 19. sz., Magyar Ujság 18. szám)
 Jeffte leányai és egyéb elbeszélések. Budapest, 1899. (Ism. Művész-Világ 6. sz., Fővárosi Lapok 23. sz.)
 Tarkői lakodalom
 Regévai boszorkány. Budapest, 1918

Regényei

 Feslett világ
 Vesztett csaták
 Mások pénze
 Kétlelkű Éva
 Aranyhajú Jutka. Budapest, 1922

Színművei
 A Corignanék válópöre, a Magyar Színházban került színre Relle Iván igazgatása alatt
 Éjfél után, Kecskeméten Kövessy Albert igazgatása alatt
 A Corbillon utazása, Serly Lajosnál a Kisfaludy Színházban, ezt újra átdolgozta Feld Zsigmond számára
 A gyorskocsitól a gyorsvonatig című darabját 160 színesen vetített képpel és 12 mozgófényképpel előadták Budapesten az Uránia-szinházban 1904. augusztus 18. (Irta Henyey Vilmossal együtt)
 Szinházi titkok c. darabja szintén az Uránia számára készült
 A száműzött c. bohózatát a budapesti Nemzeti Színházhoz adta be

Jegyzetek

Források

 
 
 Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest, Zsidó Lexikon, 1929

További információk

 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937.
 Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [3. köt. Erdély. 4. köt. Délvidék.]. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Budapest, 1940.
 Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1963-1965.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub

Magyar írók
Magyar újságírók
Családi nevüket magyarosított személyek
1868-ban született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Piarista diákok
Pestiek
Peterdi Sándor , névváltozat : Peterdy , született Popper Simon ( Pest , november – Budapest , március ) író , újságíró , posta- és távírófőtiszt . Élete Popper Mór női szabómester , majd államvasúti főraktárnok és Pollák Zsófia fia . Középiskoláit Budapesten a kegyesrendieknél végezte , jogot is hallgatott , de miutánban államszolgálatba lépett mint postagyakornok , abbahagyta.ben postatisztté nevezték ki. januártől mint posta- és távírófőtiszt működött Budapesten.ban Popper családi nevét Peterdire változtatta . Felesége Besenyői Margit volt . Regénye , költeményei és rajzai a Képes Családi Lapokban Margit grófné leánya , regény Conscience H. után , ford . , költemények , humoreszk ) és az Ország-Világban , rajzok , költem . ) jelentek meg . Később dolgozott a Bolond Istókba és Urambátyámba ( Cactus , Didor álnevek alatt ) is.ben a Fenyvessy Ferenc által szerkesztett Magyar Ujságba írt tárcákat , s ugyanekkor Dolinay Gyulának Hasznos Mulattató és Leányok Lapja című lapokat készítette és vagy húsz ifjúsági színdarab és monológon kívül,mesét , elbeszélést és gyermekverset írt.ban a Magyar Karikaturák című élclap társszerkesztője lett , ám a lap egyévi fennállás után megszűnt.ésközött a Fővárosi Lapok főmunkatársa és segédszerkesztője volt.tól a Pillangó című élclapot szerkesztette.től a Magyar Szó belső munkatársaként dolgozott . Neve alatt tárcákat , ( p. s . ) jegy alatt színházi bírálatokat , «Krónikás» álnévvel társadalmi elmefuttatásokat és ( -ete- ) jelzéssel humorisztikus karcolatokat ( croquis ) írt . Ezeken kívül írt még tárcákat , elbeszéléseket a Budapesti Naplóba és a Független Magyarországba . Munkái Az orr . Budapest , ( Monológok ) A haragos feleség . Budapest , ( Monológok ) A nők ellensége . Budapest , ( Monológok ) Nehéz feladat . Budapest , ( Monológok ) A jó rokonok . Budapest , év nélkül ( Monolog ) A harmadik . Budapest , Megnősülök . Budapest , ( Előbb a Magyar Szó számában . ) Novelláskötetei Hópelyhek . Uo . ( Elbeszélések , rajzok . Ismert . Fővárosi Lapok , Magyar Szemle sz . , Magyar Ujság szám ) Jeffte leányai és egyéb elbeszélések . Budapest , ( Ism . Művész-Világ sz . , Fővárosi Lapok sz . ) Tarkői lakodalom Regévai boszorkány . Budapest , Regényei Feslett világ Vesztett csaták Mások pénze Kétlelkű Éva Aranyhajú Jutka . Budapest , Színművei A Corignanék válópöre , a Magyar Színházban került színre Relle Iván igazgatása alatt Éjfél után , Kecskeméten Kövessy Albert igazgatása alatt A Corbillon utazása , Serly Lajosnál a Kisfaludy Színházban , ezt újra átdolgozta Feld Zsigmond számára A gyorskocsitól a gyorsvonatig című darabjátszínesen vetített képpel ésmozgófényképpel előadták Budapesten az Uránia-szinházban augusztus ( Irta Henyey Vilmossal együtt ) Szinházi titkok c. darabja szintén az Uránia számára készült A száműzött c. bohózatát a budapesti Nemzeti Színházhoz adta be Jegyzetek Források Magyar zsidó lexikon . Szerk . Ujvári Péter . Budapest , Zsidó Lexikon , További információk Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . Budapest , Béta Irodalmi Rt. , Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [ 3. köt . Erdély. köt . Délvidék. ] . Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő . Budapest , Magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Benedek Marcell . Budapest , Akadémiai Kiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Budapest , Magyar Könyvklub Magyar írók Magyar újságírók Családi nevüket magyarosított személyek 1868-ban született személyek 1945-ben elhunyt személyek Piarista diákok Pestiek