Biokovsko Selo
Biokovsko Selo (1948-ig Zabrdo) falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Zagvozdhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 57, közúton 77 km-re keletre, Makarskától légvonalban 11, közúton 30 km-re északkeletre, községközpontjától 8 km-re délkeletre, Közép-Dalmáciában a dalmát Zagora területén a Veliki Vitrenik nyugati lejtői és a Biokovo-hegység keleti, Ljut nevű lejtője között fekszik. Az Imotska krajina legkisebb önálló települése. Településrészei: Kulica, Gući, Šućuri, Peškirići, Vranješi, Drinova, Dubina és Kruševac.

Története 
A település keletkezéséről nincsenek pontos adatok. Területe egykor Krstatice része volt, az 1835-ben alapított krstaticai plébániához tartozott és története is hozzá kapcsolódik. A településnek 1857-ben 235, 1910-ben 454 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1948-ban vált külön Krstaticától és ekkor kapta a mai nevét is. Lakossága az 1970-es évek óta a fiataloknak a városokba, főként Splitbe és Makarskára való elvándorlása miatt folyamatosan csökkent. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek mindössze 55 lakosa volt, akik egy gući háromgyermekes család kivételével mind hatvan évnél idősebbek.

Lakosság 

(1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát részben Krstaticához, részben Župához számították.)

Jegyzetek

Források 
Zagvozd község weboldala 
A split-makarskai érsekség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Biokovsko Seloig Zabrdo ) falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Zagvozdhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre , Közép-Dalmáciában a dalmát Zagora területén a Veliki Vitrenik nyugati lejtői és a Biokovo-hegység keleti , Ljut nevű lejtője között fekszik . Az Imotska krajina legkisebb önálló települése . Településrészei : Kulica , Gući , Šućuri , Peškirići , Vranješi , Drinova , Dubina és Kruševac . Története A település keletkezéséről nincsenek pontos adatok . Területe egykor Krstatice része volt , azben alapított krstaticai plébániához tartozott és története is hozzá kapcsolódik . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.ban vált külön Krstaticától és ekkor kapta a mai nevét is . Lakossága azes évek óta a fiataloknak a városokba , főként Splitbe és Makarskára való elvándorlása miatt folyamatosan csökkent.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településnek mindösszelakosa volt , akik egy gući háromgyermekes család kivételével mind hatvan évnél idősebbek . Lakosság ( 1869-ben,ben ésben lakosságát részben Krstaticához , részben Župához számították . ) Jegyzetek Források Zagvozd község weboldala A split-makarskai érsekség honlapja Split-Dalmácia megye települései