Kisdy Benedek
Kisdy Benedek más írásmóddal Kisdi (Szécsény, Nógrád megye, 1598 körül – Jászó, 1660. június 22.) szerémi püspök 1644-től, nagyváradi püspök 1646-tól, egri püspök 1648-tól haláláig, királyi tanácsos.

Élete 
Kisdy Benedek középsorsú szülőktől született Szécsényben 1598 körül. A gymnasiumot ott végezte el, majd az esztergomi főérsekmegye növendékpapjai közé lépett. Kitűnő tehetsége miatt Rómába küldték, ahol filozófiát és hittudományt tanult az Apollinarium Collegiumban. Sikeres vizsgái után 1622-ben visszatért Rómából, és az év november 30-án pappá szentelték. Az ifjú papot Pázmány Péter alkalmazta maga mellett udvari káplánként. Pázmányt annyira megszerette Kisdy, hogy egész életében példaképének ismerte el.

A főpapi udvarból vallásos buzgalma a lelkészi térre vonzotta, előbb 1622 november 22.-től Vág-Sellyén, azután Püspökin nyert lelkészi hivatalt; mindkét helyen több embert sikerült a protestantizmusból visszatérítenie a római katolikus hitre. 1624-ben pozsonyi, 1626. április 21-én esztergomi kanonokká, és honti főesperessé nevezték ki. 1629. október 4-én a Nagyszombatban Pázmány Péter által tartott egyházmegyei zsinaton Kisdy neve is megjelent. Kisdy öt társával a bizottmány tagjává neveztetett, amelynek tiszte volt Nagyszombatban állandó vizsgálószéket alkotni volt a lelkészségért folyamodó egyházi férfiak tanultságának kipróbálása végett.

Az esztergomi káptalanban 1631-ben a szent Györgyről címzett prépostsággal, 1636-ban olvasókanonoksággal jutalmazták, és Lósy Imre nevében – mint primási helyettes – a főérseki megyét kormányozta. 1638-ban a boldogságos szűz Mária hatvani prépostjává s a magyarországi katolikus püspöki kar végrendeleteinek végrehajtójává nevezték ki. Mivel neve országszerte nagy tiszteletben állott, III. Ferdinánd magyar királynak is kegyeltje lett. 1644. szeptember 24-én szerémi, 1646. április 21-én nagyváradi püspökké nevezték ki. Az 1647-ben Pozsonyban tartott országgyűlés jegyzőkönyve többször kitüntetően emlékezik meg róla.

1648. február 2-án III. Ferdinánd közelismerést nyert ügyességéért egri püspökséggel tisztelte meg. Főpásztorságának első gondjai közé tartozott az országgyűlésen szorgalmazni, hogy a káptalant biztossági tekintetből Kassára helyezzék át Jászóról, amely 1650-ben meg is történt. Isteni tisztelet gyakorlására a ferences rend templomát nyerte el, ahol 1657-ben művészi kivitelű oltárt emeltetett. Legnevezetesebb tette volt azonban a Kassai Akadémia alapítása.Már 1643. január 16-án a kassai jezsuiták királyi adományként kapták a mislyei jószágot, gyaníthatóan tanárok eltartása végett. Kezdetben a helyiség szűk volta nem engedte a közoktatásnak kellő mérvben berendezését és a tanítás is csak egyetlen tanár személyében folyt.
1657. február 26-án kelt Kisdy alapító oklevele, amellyel 60.000 forintból álló tőkét tett le a filozófiai és a teológiai kar tanárainak kellő ellátására, amivel alapját vetette meg a kassai akadémiának. Ferdinánd utóda, I. Lipót magyar király, Kisdynek tervét 1660. augusztus 7-én kelt oklevelében megerősítette, és az akadémia ezzel meg is nyílt. Kisdy ezt már nem érhette meg, mert az év június 22-én elhunyt Jászón. A halála előtti napon tett végrendeletében a Kassán állítandó papnevelőintézetre 30.000 forintot hagyományozott. Ezen kívül Kassán telket vásárolt a rajta levő házzal együtt a papnevelő intézet számára; annak illő eltartására Gönyű helységben egy részjószágot ajándékozott, székesegyháza káptalanjainak pedig 6.000 forintot hagyott.

Műve 
Kisdy egy nevezetes művet adott ki a magyar vallásos költészet területén:
 Cantvs Catholici Régi és Uj Deak és Magyar Ajitatos Egyházi Enekek, es Litaniak: Kikkel a Keresztyének esztendő által való Templomi Solennitásokban, Processiókban, és egyéb ájitatosságokban szoktak élni: Most újonnan egybe szedettek és a Keresztyéneknek Lelki épületekre, és vigasztalásokra kibotsátattak Anno M.DC.LI. Hely n. (Újabb kiadásai: Kassa, 1674. és Nagyszombat, 1703.  Magyar irodalmi ritkaságok . Egyetemi Nyomda, Budapest. 1935. I. -II.)

Források

További információk

 
  Kisdy Benedek

Kapcsolódó szócikkek 
 Egyházi ének

Egri püspökök
Jászóiak
1598-ban született személyek
1660-ban elhunyt személyek
Szerémi püspökök
Esztergomi kanonokok
Vágsellyei katolikus papok
Kisdy Benedek más írásmóddal Kisdi ( Szécsény , Nógrád megye, körül – Jászó , június ) szerémi püspöktől , nagyváradi püspöktól , egri püspöktól haláláig , királyi tanácsos . Élete Kisdy Benedek középsorsú szülőktől született Szécsénybenkörül . A gymnasiumot ott végezte el , majd az esztergomi főérsekmegye növendékpapjai közé lépett . Kitűnő tehetsége miatt Rómába küldték , ahol filozófiát és hittudományt tanult az Apollinarium Collegiumban . Sikeres vizsgái utánben visszatért Rómából , és az év novemberán pappá szentelték . Az ifjú papot Pázmány Péter alkalmazta maga mellett udvari káplánként . Pázmányt annyira megszerette Kisdy , hogy egész életében példaképének ismerte el . A főpapi udvarból vallásos buzgalma a lelkészi térre vonzotta , előbbnovember-től Vág-Sellyén , azután Püspökin nyert lelkészi hivatalt ; mindkét helyen több embert sikerült a protestantizmusból visszatérítenie a római katolikus hitre.ben pozsonyi , áprilisén esztergomi kanonokká , és honti főesperessé nevezték ki. októberén a Nagyszombatban Pázmány Péter által tartott egyházmegyei zsinaton Kisdy neve is megjelent . Kisdy öt társával a bizottmány tagjává neveztetett , amelynek tiszte volt Nagyszombatban állandó vizsgálószéket alkotni volt a lelkészségért folyamodó egyházi férfiak tanultságának kipróbálása végett . Az esztergomi káptalanbanben a szent Györgyről címzett prépostsággal, ban olvasókanonoksággal jutalmazták , és Lósy Imre nevében – mint primási helyettes – a főérseki megyét kormányozta.ban a boldogságos szűz Mária hatvani prépostjává s a magyarországi katolikus püspöki kar végrendeleteinek végrehajtójává nevezték ki . Mivel neve országszerte nagy tiszteletben állott , III. Ferdinánd magyar királynak is kegyeltje lett. szeptemberén szerémi , áprilisén nagyváradi püspökké nevezték ki . Azben Pozsonyban tartott országgyűlés jegyzőkönyve többször kitüntetően emlékezik meg róla . 1648. februárán III. Ferdinánd közelismerést nyert ügyességéért egri püspökséggel tisztelte meg . Főpásztorságának első gondjai közé tartozott az országgyűlésen szorgalmazni , hogy a káptalant biztossági tekintetből Kassára helyezzék át Jászóról , amelyben meg is történt . Isteni tisztelet gyakorlására a ferences rend templomát nyerte el , aholben művészi kivitelű oltárt emeltetett . Legnevezetesebb tette volt azonban a Kassai Akadémia alapítása .Már januárán a kassai jezsuiták királyi adományként kapták a mislyei jószágot , gyaníthatóan tanárok eltartása végett . Kezdetben a helyiség szűk volta nem engedte a közoktatásnak kellő mérvben berendezését és a tanítás is csak egyetlen tanár személyében folyt . 1657. februárán kelt Kisdy alapító oklevele , amellyel000 forintból álló tőkét tett le a filozófiai és a teológiai kar tanárainak kellő ellátására , amivel alapját vetette meg a kassai akadémiának . Ferdinánd utóda , I. Lipót magyar király , Kisdynek tervét augusztusén kelt oklevelében megerősítette , és az akadémia ezzel meg is nyílt . Kisdy ezt már nem érhette meg , mert az év júniusén elhunyt Jászón . A halála előtti napon tett végrendeletében a Kassán állítandó papnevelőintézetre000 forintot hagyományozott . Ezen kívül Kassán telket vásárolt a rajta levő házzal együtt a papnevelő intézet számára ; annak illő eltartására Gönyű helységben egy részjószágot ajándékozott , székesegyháza káptalanjainak pedig000 forintot hagyott . Műve Kisdy egy nevezetes művet adott ki a magyar vallásos költészet területén : Cantvs Catholici Régi és Uj Deak és Magyar Ajitatos Egyházi Enekek , es Litaniak : Kikkel a Keresztyének esztendő által való Templomi Solennitásokban , Processiókban , és egyéb ájitatosságokban szoktak élni : Most újonnan egybe szedettek és a Keresztyéneknek Lelki épületekre , és vigasztalásokra kibotsátattak Anno M.DC.LI . Hely n . ( Újabb kiadásai : Kassa , és Nagyszombat , Magyar irodalmi ritkaságok \ . Egyetemi Nyomda, Budapest . I. -II. ) Források További információk Kisdy Benedek Kapcsolódó szócikkek Egyházi ének Egri püspökök Jászóiak 1598-ban született személyek 1660-ban elhunyt személyek Szerémi püspökök Esztergomi kanonokok Vágsellyei katolikus papok