Bonczos Miklós
Vitéz Bonczos Miklós (Nagyszalonta, 1897. szeptember 16. – Buenos Aires, 1971. augusztus 16.) belügyminiszter, országgyűlési képviselő, főispán.

Élete

Családja, ifjú évei 

Református családban született. Édesapja idősb Bonczos Miklós felmenői Bethlen Gábor erdélyi fejedelemtől 1625-ben nemességet kaptak, mint Nagyszalonta várost védő katonák. Elhunyt első feleségétől három leánya született: Irén, Margit és Ilona. Második felesége a szintén nemesi családból származó Litteráti Végh Eszter – Litteráti Végh József (1861-1939) esperes húga – lett. Ebből a házasságból született 1897-ben Miklós, majd később – már Szentesen – 1911-ben ötödik gyermekként Erzsébet.

A család az 1900-as évek elején Szentesre költözött, ahol az apa városi telekkönyv-vezető lett. A három idősebb leány közül később Margit (Szabó Imréné) tanítónő lett a központi református általános iskolában, Ilona (Hoits Mihályné) városi tisztviselő, a tizenévekkel fiatalabb Erzsébet (Szánthó Gézáné) pedig szintén tanítónő Szentes-felsőpárti református általános iskolában.

Miklós 1907-1915 között a szentesi Magyar Királyi Állami Főgimnázium tanulója volt, Bugyi István – a későbbi Kossuth-díjas sebészprofesszor, kórházigazgató – volt a padtársa, akivel életre szóló barátságot kötöttek. Bonczosnak az emigrációban töltött évei alatt is tartották egymással a kapcsolatot, amint az Bugyinak a levéltárban őrzött levélgyűjteményéből is kiderül. Politikai nézeteik akkorra igen eltérőek lettek, ám ez mégsem vált akadályává egymás nagyrabecsülésének.

Katonai pályafutása 

Gyermekkorától katonai pályára készült. Az érettségi után – háborús időben – a Ludovika Akadémia akkor pár hónapos képzésén vett részt, itt hadnagyként végzett, majd tíz éven át mint tényleges tiszt szolgált a honvédségnél. Az első világháborút az olasz és az orosz fronton küzdötte végig, vitézségért több ízben kitüntették. Századosi rendfokozatban, súlyosan sebesült hadirokkantként tért vissza a frontról, s a Kormányzó rendkívüli háborús teljesítményeiért vitézzé avatta. A háború után, a kommün bukását követően magasabb parancsnokságoknál, majd a honvédelmi minisztériumban teljesített szolgálatot. Közben folytatta a tanulmányait, jogi diplomát szerzett, majd a budapesti egyetemen az egyesített bírói és ügyvédi vizsgát is letette. 1925-ben vált meg a katonai szolgálattól, s ügyvédi irodát nyitott Szentesen.

Politikusi pályája 

A politikai életbe 1926-ban kapcsolódott be, mint Gömbös Gyula politikájának lelkes híve. Csongrád vármegye törvényhatósági bizottságában, kisgyűlésében és Szentes képviselő-testületében fejtett ki odaadó munkásságot, de élénk szerepet vitt a megyei és városi közéletben is.

1933-ban Csongrád vármegye tisztifőügyészévé választották meg. Ekkor már egyik vezető tényezője volt a megyei életnek. 1933-tól előbb mint helyettes pártelnök, később mint megyei pártelnök igen nagy eredménnyel irányította a Nemzeti Egység Pártja Csongrád megyei szervezkedését.

1936-ban a támogatásával alakult meg az 595. sz. Bethlen Gábor Cserkész Csapat, akik 3 évvel később már mint saját gépekkel rendelkező cserkészrepülők váltak híressé. Vitéz várbogyai Bogyay Kamilló csendőr százados volt a parancsnokuk. 1939 májusában Gróf Teleki Pál miniszterelnök avatta fel az új vitorlázó repülőket.

1937-ben Csongrád vármegye élére került. Főispáni működésében nagy szociális érzés vezette, amely közéleti munkássága során mindig megnyilvánult. Behatóan foglalkozott az agrárszociális problémákkal — a szociálpolitika tárgyköréből több értekezése és dolgozata is megjelent. A mezőgazdasági munkásság szociális helyzetének tanulmányozása céljából hosszabb németországi tanulmányutat tett. 1938. december 14-től 1942. július 14-ig országos árvízvédelmi és menekültügyi kormánybiztos, belügyi államtitkár volt. Tudásával és gyakorlati érzékével országos vonatkozásban is a szociális problémák enyhítéséért dolgozott. Álláspontját jól tükrözi az 1939 karácsonyán Szentesen elmondott ünnepi beszédének részlete:

1939-től szervezte meg az az Országos Nép- és Családvédelmi Alapot (ONCSA), amelynek keretében házépítési program indult a szegény, sokgyermekes családoknak. 1941-től Szentesen, a mai Dr. Berényi Imre utca végén illetve a 13 km-re levő Lapistón épültek fel az első ONCSA-házak, majd 1943 októberében ONCSA-mintafaluként létesült Fábiánsebestyén – 200 házzal, iskolával, templommal.

1939-ben lett tagja a törvényhozásnak. Az általános választások során a szentesi egyéni kerületben lépett fel, emellett a Magyar Élet Pártja Csongrád megyei és hódmezővásárhelyi listáját is vezette. Szentesen egyhangúlag választották meg s Csongrád vármegyében sem akadt ellenlista, amely felvette volna a küzdelmet, a legnagyobb eredményt azonban mégis Hódmezővásárhelyen érte el, ahol három párt küzdött a kormánypárttal szemben s a város mindkét mandátumát az ő listája kapta meg.

1940 májusában Szentes díszpolgárává terjesztették fel, amit udvariasan visszautasított, de továbbra is sokat tett szűkebb pátriája érdekében. Ugyanez év őszén jelenlétében tették le a szentesi tüdőbeteg-gondozó alapkövét, illetve felavatták a Téli Gazdasági Iskolát.

1941. július 5-én a visszatért Nagyszalonta – szülővárosa – rendkívüli díszközgyűlésén első díszpolgárává választotta meg.

1942. július 14–től 1944. augusztus 7-ig igazságügyi államtitkár, majd 1944. október 12-ig a Lakatos-kormány belügyminisztere. A háború alatti megnyilvánulásaiban mindvégig az akkori hivatalos propaganda irányvonalát követte.

Emigrációban 

1944 decemberében elhagyta Magyarországot. Argentínában telepedett le, ahol 1948-ig magyar cégek viszonteladójaként tevékenykedett. 1965-től 1970-ig az argentínai Erdélyi Bizottság elnökeként működött. 1971 márciusában agyvérzést szenvedett, fél évig tartó súlyos betegség után Buenos Airesben hunyt el 1971. augusztus 16-án.

Emlékezete 

Dédunokája, az Argentínában élő festőművész, Carolina Mitchell. 2010-ben Budapesten, a Balassi Intézetben írt disszertációjában dolgozta fel Bonczos Miklós történetét. Erre figyelt fel Nagy Anikó, aki akkor a Duna Televízióval forgatott. 2013-ban nyílt pályázati lehetőségük egy film elkészítésére, amelyben végigjárják az élete helyszíneit, köztük Szentest és Fábiánsebestyént is. A film 2014. november 12-én szerda 15:00 – 15:55 volt látható a Duna TV műsorán.

Halálának 45. és az első ONCSA-házak megépülésének 75. évfordulóján a Szentes TV Kalendárium című műsorában emlékezett Bonczos Miklósra Csorba Gyula szerkesztő-riporter és Tímár Ferenc informatikus könyvtáros 2006. szeptember 2-án.

Főbb művei 
 Az Alföld szociális problémái (Bp., 1939)
 Beszámoló az árvízvédelmi országos kormánybiztos működéséről; Pátria, Bp., 1940
 Vadnay Andor emlékezete (Szentes, 1942)
A táj és népkutatás szerepe a szociálpolitikában; Államtudományi Intézet, Bp., 1942 (A magyar táj- és népismeret könyvtára) – Az 1945-ben Magyarországon betiltott könyvek listáján
Székfoglaló beszéd a Kálvin Szövetségben. Bevezetésül: Szabó Imre beiktató beszéde; Magyar Kálvin Szövetség, Bp., 1943

Források 
 Bonczos Miklós. In: Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990 (Szerk.: Kenyeres Ágnes – HTML változat: Magyar Elektronikus Könyvtár)
 Bonczos Miklós. Magyar Életrajzi Lexikon. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés: 2015. november 7.)
 Bonczos Miklós – Ki kicsoda? A Holokauszt Emlékközpont weboldala
 Kapronczay Károly: A lengyel menekültügy irányítása (életrajzi adatok a Jegyzetekben) – História 1986-056 (tankonyvtar.hu)
 Balázs György: Paraszt- és polgárpártok, politikai szervezetek Szentesen a két világháború között (46 névemlítés). In: Tanulmányok Szentes város történetéből. Szentes, 2001.
 Hámori Péter: ONCSA (Országos Nép- és Családvédelmi Alap) – Egy szociálpolitikai és építészeti kísérlet Magyarországon 65 év távlatából. 5-12. o. In: Országépítő 15. évf. 2. sz. (2004.)

Jegyzetek

További információk 
 Bölöny József: Magyarország kormányai. Az 1987-1992 közötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend. Hubai László. 4. bőv., jav. kiad. Bp., Akadémiai Kiadó, 1992
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János
 Keresztény magyar közéleti almanach I-II. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Bp., 1940
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993–
 Borbándi Gyula: Magyar politikai pályaképek 1938-1948. Bp., Európa, 1997
 Országgyűlési almanach az 1939-1944. évi országgyűlésről – részlet. Szerk. Haeffler István. Bp., 1940. MTI ny.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996–
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Magyar Hírlap (Buenos Aires); 1971/30

1897-ben született személyek
1971-ben elhunyt személyek
Nagyszalontaiak	
Magyarország belügyminiszterei
Magyar emigránsok Argentínában
Csongrád vármegye főispánjai
Szentesiek
Magyar jogászok
A Vitézi Rend tagjai
Országgyűlési képviselők (1939–1944)
Országgyűlési képviselők (Magyar Élet Pártja)
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Vitéz Bonczos Miklós ( Nagyszalonta , szeptember – Buenos Aires , augusztus ) belügyminiszter , országgyűlési képviselő , főispán . Élete Családja , ifjú évei Református családban született . Édesapja idősb Bonczos Miklós felmenői Bethlen Gábor erdélyi fejedelemtőlben nemességet kaptak , mint Nagyszalonta várost védő katonák . Elhunyt első feleségétől három leánya született : Irén , Margit és Ilona . Második felesége a szintén nemesi családból származó Litteráti Végh Eszter – Litteráti Végh Józsefesperes húga – lett . Ebből a házasságból születettben Miklós , majd később – már Szentesen –ben ötödik gyermekként Erzsébet . A család azas évek elején Szentesre költözött , ahol az apa városi telekkönyv-vezető lett . A három idősebb leány közül később Margit ( Szabó Imréné ) tanítónő lett a központi református általános iskolában , Ilona ( Hoits Mihályné ) városi tisztviselő , a tizenévekkel fiatalabb Erzsébet ( Szánthó Gézáné ) pedig szintén tanítónő Szentes-felsőpárti református általános iskolában . Miklósközött a szentesi Magyar Királyi Állami Főgimnázium tanulója volt , Bugyi István – a későbbi Kossuth-díjas sebészprofesszor , kórházigazgató – volt a padtársa , akivel életre szóló barátságot kötöttek . Bonczosnak az emigrációban töltött évei alatt is tartották egymással a kapcsolatot , amint az Bugyinak a levéltárban őrzött levélgyűjteményéből is kiderül . Politikai nézeteik akkorra igen eltérőek lettek , ám ez mégsem vált akadályává egymás nagyrabecsülésének . Katonai pályafutása Gyermekkorától katonai pályára készült . Az érettségi után – háborús időben – a Ludovika Akadémia akkor pár hónapos képzésén vett részt , itt hadnagyként végzett , majd tíz éven át mint tényleges tiszt szolgált a honvédségnél . Az első világháborút az olasz és az orosz fronton küzdötte végig , vitézségért több ízben kitüntették . Századosi rendfokozatban , súlyosan sebesült hadirokkantként tért vissza a frontról , s a Kormányzó rendkívüli háborús teljesítményeiért vitézzé avatta . A háború után , a kommün bukását követően magasabb parancsnokságoknál , majd a honvédelmi minisztériumban teljesített szolgálatot . Közben folytatta a tanulmányait , jogi diplomát szerzett , majd a budapesti egyetemen az egyesített bírói és ügyvédi vizsgát is letette.ben vált meg a katonai szolgálattól , s ügyvédi irodát nyitott Szentesen . Politikusi pályája A politikai életbeban kapcsolódott be , mint Gömbös Gyula politikájának lelkes híve . Csongrád vármegye törvényhatósági bizottságában , kisgyűlésében és Szentes képviselő-testületében fejtett ki odaadó munkásságot , de élénk szerepet vitt a megyei és városi közéletben is . 1933-ban Csongrád vármegye tisztifőügyészévé választották meg . Ekkor már egyik vezető tényezője volt a megyei életnek.tól előbb mint helyettes pártelnök , később mint megyei pártelnök igen nagy eredménnyel irányította a Nemzeti Egység Pártja Csongrád megyei szervezkedését . 1936-ban a támogatásával alakult meg az sz . Bethlen Gábor Cserkész Csapat , akikévvel később már mint saját gépekkel rendelkező cserkészrepülők váltak híressé . Vitéz várbogyai Bogyay Kamilló csendőr százados volt a parancsnokuk.májusában Gróf Teleki Pál miniszterelnök avatta fel az új vitorlázó repülőket . 1937-ben Csongrád vármegye élére került . Főispáni működésében nagy szociális érzés vezette , amely közéleti munkássága során mindig megnyilvánult . Behatóan foglalkozott az agrárszociális problémákkal — a szociálpolitika tárgyköréből több értekezése és dolgozata is megjelent . A mezőgazdasági munkásság szociális helyzetének tanulmányozása céljából hosszabb németországi tanulmányutat tett. decembertől júliusig országos árvízvédelmi és menekültügyi kormánybiztos , belügyi államtitkár volt . Tudásával és gyakorlati érzékével országos vonatkozásban is a szociális problémák enyhítéséért dolgozott . Álláspontját jól tükrözi azkarácsonyán Szentesen elmondott ünnepi beszédének részlete : 1939-től szervezte meg az az Országos Nép- és Családvédelmi Alapot ( ONCSA ) , amelynek keretében házépítési program indult a szegény , sokgyermekes családoknak.től Szentesen , a mai Dr . Berényi Imre utca végén illetve akm-re levő Lapistón épültek fel az első ONCSA-házak , majdoktóberében ONCSA-mintafaluként létesült Fábiánsebestyén –házzal , iskolával , templommal . 1939-ben lett tagja a törvényhozásnak . Az általános választások során a szentesi egyéni kerületben lépett fel , emellett a Magyar Élet Pártja Csongrád megyei és hódmezővásárhelyi listáját is vezette . Szentesen egyhangúlag választották meg s Csongrád vármegyében sem akadt ellenlista , amely felvette volna a küzdelmet , a legnagyobb eredményt azonban mégis Hódmezővásárhelyen érte el , ahol három párt küzdött a kormánypárttal szemben s a város mindkét mandátumát az ő listája kapta meg . 1940 májusában Szentes díszpolgárává terjesztették fel , amit udvariasan visszautasított , de továbbra is sokat tett szűkebb pátriája érdekében . Ugyanez év őszén jelenlétében tették le a szentesi tüdőbeteg-gondozó alapkövét , illetve felavatták a Téli Gazdasági Iskolát . 1941. júliusén a visszatért Nagyszalonta – szülővárosa – rendkívüli díszközgyűlésén első díszpolgárává választotta meg . 1942. júliustől augusztusig igazságügyi államtitkár , majd októberig a Lakatos-kormány belügyminisztere . A háború alatti megnyilvánulásaiban mindvégig az akkori hivatalos propaganda irányvonalát követte . Emigrációban 1944 decemberében elhagyta Magyarországot . Argentínában telepedett le , aholig magyar cégek viszonteladójaként tevékenykedett.tőlig az argentínai Erdélyi Bizottság elnökeként működött.márciusában agyvérzést szenvedett , fél évig tartó súlyos betegség után Buenos Airesben hunyt el augusztusán . Emlékezete Dédunokája , az Argentínában élő festőművész , Carolina Mitchell.ben Budapesten , a Balassi Intézetben írt disszertációjában dolgozta fel Bonczos Miklós történetét . Erre figyelt fel Nagy Anikó , aki akkor a Duna Televízióval forgatott.ban nyílt pályázati lehetőségük egy film elkészítésére , amelyben végigjárják az élete helyszíneit , köztük Szentest és Fábiánsebestyént is . A film novemberén szerda00 –55 volt látható a Duna TV műsorán . Halálának és az első ONCSA-házak megépülésének évfordulóján a Szentes TV Kalendárium című műsorában emlékezett Bonczos Miklósra Csorba Gyula szerkesztő-riporter és Tímár Ferenc informatikus könyvtáros szeptemberán . Főbb művei Az Alföld szociális problémái ( Bp. , Beszámoló az árvízvédelmi országos kormánybiztos működéséről ; Pátria, Bp. , Vadnay Andor emlékezete ( Szentes , A táj és népkutatás szerepe a szociálpolitikában ; Államtudományi Intézet , Bp. , ( A magyar táj- és népismeret könyvtára ) – Azben Magyarországon betiltott könyvek listáján Székfoglaló beszéd a Kálvin Szövetségben . Bevezetésül : Szabó Imre beiktató beszéde ; Magyar Kálvin Szövetség , Bp. , Források Bonczos Miklós . In : Magyar Életrajzi Lexikon( Szerk . : Kenyeres Ágnes – HTML változat : Magyar Elektronikus Könyvtár ) Bonczos Miklós . Magyar Életrajzi Lexikon . Petőfi Irodalmi Múzeum ( Hozzáférés : november ) Bonczos Miklós – Ki kicsoda ? A Holokauszt Emlékközpont weboldala Kapronczay Károly : A lengyel menekültügy irányítása ( életrajzi adatok a Jegyzetekben ) – História( tankonyvtar.hu ) Balázs György : Paraszt- és polgárpártok , politikai szervezetek Szentesen a két világháború közöttnévemlítés ) . In : Tanulmányok Szentes város történetéből . Szentes , Hámori Péter : ONCSA ( Országos Nép- és Családvédelmi Alap ) – Egy szociálpolitikai és építészeti kísérlet Magyarországonév távlatából. o . In : Országépítő évf. sz . ) Jegyzetek További információk Bölöny József : Magyarország kormányai . Azközötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend . Hubai László. bőv . , jav. kiad . Bp. , Akadémiai Kiadó , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János Keresztény magyar közéleti almanach I-II. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő . Bp. , Nagy Csaba : A magyar emigráns irodalom lexikona . Bp. , Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , Borbándi Gyula : Magyar politikai pályaképek Bp. , Európa , Országgyűlési almanach az évi országgyűlésről – részlet . Szerk . Haeffler István . Bp. , MTI ny . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Magyar Hírlap ( Buenos Aires) ;30 1897-ben született személyek 1971-ben elhunyt személyek Nagyszalontaiak Magyarország belügyminiszterei Magyar emigránsok Argentínában Csongrád vármegye főispánjai Szentesiek Magyar jogászok A Vitézi Rend tagjai Országgyűlési képviselők1944 ) Országgyűlési képviselők ( Magyar Élet Pártja ) Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban