Négysánc-verseny
A Négysánc-verseny (németül: Vierschanzentournee) egy önállóan is értékelt síugró versenysorozat, mely a Síugró-világkupa részeként kerül lebonyolításra. Négy versenyből áll, melyeket a verseny kezdete, 1952 óta mindig ugyanazon a két-két német és osztrák síugrósáncon tartanak meg. Néhány kivételtől eltekintve a versenyhelyszínek sorrendje is állandó: Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck és Bischofshofen. Ugyancsak állandó hagyomány a versenyek időpontja, melyek mindig a karácsony utáni napoktól vízkereszt napjáig tartanak.

A négysánc-verseny győztese az a versenyző, aki az adott évben a négy versenyen összesen a legtöbb pontot éri el. Miközben tehát a világkupában a helyezések szerint kapnak a versenyzők pontokat, a négysánc-verseny összesítésébe a versenypontok kerülnek be. (Mivel a négy verseny a világkupa része is, oda az ottani szokások szerint kapnak pontokat az eredmények alapján a versenyzők.)
A 2005–06-os verseny végén a finn Janne Ahonen és a cseh Jakub Janda pontosan azonos összesített pontszámot ért el, így holtversenyben győztek mindketten. Különleges eredményt ért el a 2001–02-es versenyen a német Sven Hannawald, a versenysorozat történetében először mind a négy versenyt megnyerte egyazon évben. Ezt a bravúrt ismételte meg Kamill Stoch 2017-18-as, majd pedig Kobajasi Rjójú 2018-2019-es évadok versenyeiben.

A négy sánc 

Hagyományosan a torna a következő sorrendben látogatja a helyszíneket: Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck, Bischofshofen, ez alól csak az alábbi kivételek voltak:
1952–53: Garmisch-Partenkirchen volt az első és Oberstdorf a második verseny.
1956–57, 1961–62, 1962–63: Innsbruck volt a második és Garmisch-Partenkirchen a harmadik verseny.
1971–72: Innsbruck volt az első és Oberstdorf a harmadik verseny.
2007–08, 2021–22: Az innsbrucki verseny a rossz időjárás miatt elmaradt, helyette egy második bischofshofeni versenyt rendeztek.

Párbajok az első körben 

A négysánc-versenyek sajátossága az 1996–97-es versenytől bevezetett szisztéma. A hagyományos világkupaversenyekkel ellentétben, ahol a kvalifikációból a versenyre jutott 50 versenyző a leggyengébb összetett világkupa-helyezésű versenyzőtől a legjobbig haladva sorban ugrik, a négysánc-versenyek első sorozatában a versenyzők párokba vannak állítva, akik egymás ellen versenyeznek. A kvalifikációban elért eredmények alapján sorrendbe állított 50 versenyző közül először a 26. és 25. versenyző ugrik, majd a 27. és a 24., utána a 28. és a 23., és így tovább. Minden párbaj győztese bejut a második sorozatra, rajtuk kívül a vesztesek közül az 5 legjobb eredményt elért versenyző szintén folytathatja. A második sorozat már hagyományosan, az első sorozat eredményei alapján a legrosszabbtól a legjobbig haladva zajlik.

A rendszer hátránya, hogy akár az első sorozat 12. legjobb eredményével is kieshet versenyző (ha elveszíti a párbaját és rajta kívül még öt párban ugrik jobbat a vesztes is) és eközben továbbjuthat a 49. (amennyiben az ő ellenfele ugrotta a legrosszabbat). Ilyen helyzetek azonban nagyon ritkán fordulnak elő. A rendszer előnye, hogy izgalmasabbá teszi az első sorozatot a nézők számára, és izgalmasabbá teszi a kvalifikációt is, ahol nem elég bármilyen eredménnyel bekerülni a legjobb 50 közé, hanem az határozza meg a verseny első sorozatának menetét. Más világkupaversenyekhez hasonlóan a világkupa összetett sorrendjében az első 10 helyen álló versenyző itt is automatikusan részt vehet a versenyen, tehát kihagyhatják a kvalifikációt. Ebben az esetben azonban ők minősülnek a legrosszabb selejtezős eredményű versenyzővé, így a legjobbakkal ugranak a párbajban. Szintén előnye ennek a megrendezésnek, hogy a hirtelen változó időjárási körülmények kevésbé befolyásolják a verseny menetét, mint a hagyományos szisztémánál. Az egymás ellen versenyző párok közel azonos feltétel mellett ugorhatnak.

Amennyiben az időjárás (vagy egyéb okok miatt) a kvalifikációt nem tudják a versenyt megelőző napon lebonyolítani, és az a verseny napjára kerül, a szabályok értelmében elmarad a párbaj és a hagyományos rend szerint rendezik a verseny első fordulóját. A 2007–2008-as négysánc-versenyen például az oberstdorfi verseny kivételével minden sáncnál így jártak el.

Győztesek

Rekordok

Grand slam

Győzelem mind a négy helyszínen egy szezonban 
  Sven Hannawald
  Kamil Stoch
  Kobajasi Rjójú

Győzelem mind a négy helyszínen a pályafutás alatt 
  Helmut Recknagel
  Veikko Kankkonen
  Bjørn Wirkola
  Hubert Neuper
  Matti Nykänen
  Jens Weißflog
  Janne Ahonen
  Gregor Schlierenzauer
  Halvor Egner Granerud

Összetett eredmény

Legtöbb összetett győzelem versenyzőnként

Összetett győzelmek országonként 

1 Ideértve az NDK eredményeit is.
2 Ideértve Csehszlovákia eredményeit is.

Versenyek

Legtöbb sáncgyőzelem versenyzőnként 
(A táblázatban az összetettben is győztes versenyzők eltérő háttérszínnel vannak kiemelve.)

Sáncgyőzelmek országonként

Jegyzetek

Források 

 http://vierschanzentournee.com 

Síugrás
Németország sportélete
Ausztria sportélete
Sportversenyek
A Négysánc-verseny ( németül : Vierschanzentournee ) egy önállóan is értékelt síugró versenysorozat , mely a Síugró-világkupa részeként kerül lebonyolításra . Négy versenyből áll , melyeket a verseny kezdete,óta mindig ugyanazon a két-két német és osztrák síugrósáncon tartanak meg . Néhány kivételtől eltekintve a versenyhelyszínek sorrendje is állandó : Oberstdorf , Garmisch-Partenkirchen , Innsbruck és Bischofshofen . Ugyancsak állandó hagyomány a versenyek időpontja , melyek mindig a karácsony utáni napoktól vízkereszt napjáig tartanak . A négysánc-verseny győztese az a versenyző , aki az adott évben a négy versenyen összesen a legtöbb pontot éri el . Miközben tehát a világkupában a helyezések szerint kapnak a versenyzők pontokat , a négysánc-verseny összesítésébe a versenypontok kerülnek be . ( Mivel a négy verseny a világkupa része is , oda az ottani szokások szerint kapnak pontokat az eredmények alapján a versenyzők . ) A06-os verseny végén a finn Janne Ahonen és a cseh Jakub Janda pontosan azonos összesített pontszámot ért el , így holtversenyben győztek mindketten . Különleges eredményt ért el a02-es versenyen a német Sven Hannawald , a versenysorozat történetében először mind a négy versenyt megnyerte egyazon évben . Ezt a bravúrt ismételte meg Kamill Stochas , majd pedig Kobajasi Rjójúes évadok versenyeiben . A négy sánc Hagyományosan a torna a következő sorrendben látogatja a helyszíneket : Oberstdorf , Garmisch-Partenkirchen , Innsbruck , Bischofshofen , ez alól csak az alábbi kivételek voltak : 1952–53 : Garmisch-Partenkirchen volt az első és Oberstdorf a második verseny . 1956–57,62,63 : Innsbruck volt a második és Garmisch-Partenkirchen a harmadik verseny . 1971–72 : Innsbruck volt az első és Oberstdorf a harmadik verseny . 2007–08,22 : Az innsbrucki verseny a rossz időjárás miatt elmaradt , helyette egy második bischofshofeni versenyt rendeztek . Párbajok az első körben A négysánc-versenyek sajátossága az97-es versenytől bevezetett szisztéma . A hagyományos világkupaversenyekkel ellentétben , ahol a kvalifikációból a versenyre jutottversenyző a leggyengébb összetett világkupa-helyezésű versenyzőtől a legjobbig haladva sorban ugrik , a négysánc-versenyek első sorozatában a versenyzők párokba vannak állítva , akik egymás ellen versenyeznek . A kvalifikációban elért eredmények alapján sorrendbe állítottversenyző közül először a és versenyző ugrik , majd a és a , utána a és a , és így tovább . Minden párbaj győztese bejut a második sorozatra , rajtuk kívül a vesztesek közül azlegjobb eredményt elért versenyző szintén folytathatja . A második sorozat már hagyományosan , az első sorozat eredményei alapján a legrosszabbtól a legjobbig haladva zajlik . A rendszer hátránya , hogy akár az első sorozat legjobb eredményével is kieshet versenyző ( ha elveszíti a párbaját és rajta kívül még öt párban ugrik jobbat a vesztes is ) és eközben továbbjuthat a ( amennyiben az ő ellenfele ugrotta a legrosszabbat ) . Ilyen helyzetek azonban nagyon ritkán fordulnak elő . A rendszer előnye , hogy izgalmasabbá teszi az első sorozatot a nézők számára , és izgalmasabbá teszi a kvalifikációt is , ahol nem elég bármilyen eredménnyel bekerülni a legjobbközé , hanem az határozza meg a verseny első sorozatának menetét . Más világkupaversenyekhez hasonlóan a világkupa összetett sorrendjében az elsőhelyen álló versenyző itt is automatikusan részt vehet a versenyen , tehát kihagyhatják a kvalifikációt . Ebben az esetben azonban ők minősülnek a legrosszabb selejtezős eredményű versenyzővé , így a legjobbakkal ugranak a párbajban . Szintén előnye ennek a megrendezésnek , hogy a hirtelen változó időjárási körülmények kevésbé befolyásolják a verseny menetét , mint a hagyományos szisztémánál . Az egymás ellen versenyző párok közel azonos feltétel mellett ugorhatnak . Amennyiben az időjárás ( vagy egyéb okok miatt ) a kvalifikációt nem tudják a versenyt megelőző napon lebonyolítani , és az a verseny napjára kerül , a szabályok értelmében elmarad a párbaj és a hagyományos rend szerint rendezik a verseny első fordulóját . A2008-as négysánc-versenyen például az oberstdorfi verseny kivételével minden sáncnál így jártak el . Győztesek Rekordok Grand slam Győzelem mind a négy helyszínen egy szezonban Sven Hannawald Kamil Stoch Kobajasi Rjójú Győzelem mind a négy helyszínen a pályafutás alatt Helmut Recknagel Veikko Kankkonen Bjørn Wirkola Hubert Neuper Matti Nykänen Jens Weißflog Janne Ahonen Gregor Schlierenzauer Halvor Egner Granerud Összetett eredmény Legtöbb összetett győzelem versenyzőnként Összetett győzelmek országonként 1 Ideértve az NDK eredményeit is . 2 Ideértve Csehszlovákia eredményeit is . Versenyek Legtöbb sáncgyőzelem versenyzőnként ( A táblázatban az összetettben is győztes versenyzők eltérő háttérszínnel vannak kiemelve . ) Sáncgyőzelmek országonként Jegyzetek Források http://vierschanzentournee.com Síugrás Németország sportélete Ausztria sportélete Sportversenyek