Valeriu Traian Frențiu
Boldog Valeriu Traian Frențiu  román görögkatolikus pap, lugosi, majd nagyváradi görögkatolikus püspök, vértanú.

Pályafutása 
Apja, Ioachim Frențiu görögkatolikus pap volt, anyja Demeter Rozália. Iskoláit szülővárosában kezdte, majd a balázsfalvi görögkatolikus gimnáziumban folytatta, ahol 1894-ben érettségizett. 1894–1898 között Budapesten tanult teológiát. 1898. szeptember 28-án szentelték pappá Budapesten. Teológiai tanulmányait a bécsi Augustineum intézetben folytatta, és ezzel párhuzamosan a Bécsben szolgáló román katonák gyóntatójaként működött. 1902-ben doktori fokozatot szerzett.

1902 és 1904 között a lugosi egyházmegyében dolgozott levéltárosként, könyvtárosként és konzisztóriumi aljegyzőként. 1904-ben Szászvárosba került esperesnek, ahol 14 plébánia és filia tartozott hozzá. 1912 elején hátszegi püspöki vikárius lett.

Püspöki pályafutása 
1912. november 4-én lugosi püspökké nevezték ki, pápai megerősítést december 14-én kapott X. Piusztól. 1913. január 14-én a balázsfalvi székesegyházban szentelte püspökké Victor Mihaly de Apșa fogaras-gyulafehérvári érsek, Demetriu Radu nagyváradi és Vasile Hossu kolozsvár-szamosújvári görögkatolikus püspök segédletével. Az első világháború idején nagy nehézségek között, de bölcsen kormányozta egyházmegyéjét, ezért XV. Benedek pápa gróffá és pápai trónállóvá nevezte ki 1920. december 18-án. 

1922. január 17-én nagyváradi görögkatolikus püspökké nevezték ki, február 25-én erősítették meg. XI. Piusz pápa a Vatikánban fogadta Iuliu Hossu, Vasile Suciu, Valeriu Traian Frențiu és Alexandru Nicolescu püspököket. Frențiu fejezte be 1922–1924 között a nagyváradi Teológiai Akadémia építtetését. 1924-ben megalapította a nagyváradi Vestitorul (Hírnök) újságot. Egyházmegyéjében letelepítette a ferences, asszumpcionista és az Iskola Testvérek rendek tagjait. Több teológiai tankönyvet is kiadott. Saját költségén 14 templomot építtetett, és további húsznak az építését támogatta. 1934-ben joghatósága alá kerültek a Hajdúdorogi egyházmegye Romániához csatolt parókiái. 1938-ban családi sírkápolnát emeltetett a nagyváradi Rulikowski temetőben. A második bécsi döntés után szót emelt Észak-Erdély visszacsatolása ellen, ezért el kellett hagynia Magyarországot.

1941-ben Alexandru Nicolescu mitropolita halála után kinevezték a Fogaras-Gyulafehérvári főegyházmegye apostoli adminisztrátorának. 1947-ben visszatért Nagyváradra.

1948-ban a román görögkatolikus egyházat betiltották, templomait a román ortodox egyháznak adták, és a püspököket is megpróbálták rábírni az áttérésre. Július 24-én az öt görögkatolikus püspök körlevelet adott ki A görög katolikus egyház papjai és hívei. Ennek az órának a tanúságtétele címmel. Miután szeptember 17-én egy kormányrendelet ötről kettőre csökkentette a görögkatolikus püspökök számát, és egy másik aznapi rendelettel Frențiut is eltávolították hivatalából, a többi katolikus püspökhöz hasonlóan a kultuszminisztérium értesítette, hogy a továbbiakban nincs joga képviselni az egyházmegyét. Október 7-én a többi püspökkel együtt beadványt intézett a köztársaság elnökségéhez és Petru Groza miniszterelnökhöz.

Október 28-án letartóztatták, és az öt másik görögkatolikus püspökkel együtt Dragoslavelébe, majd a Căldărușani kolostorba hurcolták. 1950-ben Máramarosszigetre vitték. Számos más román és magyar értelmiségivel és egyházi vezetővel együtt politikai fogolyként tartották fogva a máramarosszigeti börtönben, és ott is hunyt el a megpróbáltatások következtében. A román kommunista rendszer áldozatai közé tartozik. 

A máramarosszigeti Szegények temetőjében földelték el jeltelen sírba, melynek pontos helye ma is ismeretlen. Fogva tartása eljárás és elítélés nélkül történt.

Emlékezete 
A vértanú görögkatolikus püspökök boldoggá avatását 1994-ben kezdeményezte a román görögkatolikus egyház. Ferenc pápa 2019. március 19-én jóváhagyta Valeriu Traian Frențiu és hat társa boldoggá avatási dekrétumát. A pápa romániai látogatása alkalmával, 2019. június 2-án a balázsfalvi Szabadság mezején avatta őket boldoggá.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Bishop Valeriu Traian Frentiu, Catholic-Hierarchy 

Nagyváradi görögkatolikus püspökök
Resicabányaiak
Nagyváradiak
1875-ben született személyek
1952-ben elhunyt személyek
A kommunizmus üldözöttjei Romániában
Lugosi püspökök
Fogaras-gyulafehérvári apostoli adminisztrátorok
Román szentek, boldogok
Boldog Valeriu Traian Frențiu román görögkatolikus pap , lugosi , majd nagyváradi görögkatolikus püspök , vértanú . Pályafutása Apja , Ioachim Frențiu görögkatolikus pap volt , anyja Demeter Rozália . Iskoláit szülővárosában kezdte , majd a balázsfalvi görögkatolikus gimnáziumban folytatta , aholben érettségizett.1898 között Budapesten tanult teológiát. szeptemberán szentelték pappá Budapesten . Teológiai tanulmányait a bécsi Augustineum intézetben folytatta , és ezzel párhuzamosan a Bécsben szolgáló román katonák gyóntatójaként működött.ben doktori fokozatot szerzett . 1902 ésközött a lugosi egyházmegyében dolgozott levéltárosként , könyvtárosként és konzisztóriumi aljegyzőként.ben Szászvárosba került esperesnek , aholplébánia és filia tartozott hozzá.elején hátszegi püspöki vikárius lett . Püspöki pályafutása 1912. novemberén lugosi püspökké nevezték ki , pápai megerősítést decemberén kapott X . Piusztól. januárén a balázsfalvi székesegyházban szentelte püspökké Victor Mihaly de Apșa fogaras-gyulafehérvári érsek , Demetriu Radu nagyváradi és Vasile Hossu kolozsvár-szamosújvári görögkatolikus püspök segédletével . Az első világháború idején nagy nehézségek között , de bölcsen kormányozta egyházmegyéjét , ezért XV . Benedek pápa gróffá és pápai trónállóvá nevezte ki decemberán . 1922. januárén nagyváradi görögkatolikus püspökké nevezték ki , februárén erősítették meg. XI. Piusz pápa a Vatikánban fogadta Iuliu Hossu , Vasile Suciu , Valeriu Traian Frențiu és Alexandru Nicolescu püspököket . Frențiu fejezte be1924 között a nagyváradi Teológiai Akadémia építtetését.ben megalapította a nagyváradi Vestitorul ( Hírnök ) újságot . Egyházmegyéjében letelepítette a ferences , asszumpcionista és az Iskola Testvérek rendek tagjait . Több teológiai tankönyvet is kiadott . Saját költségéntemplomot építtetett , és további húsznak az építését támogatta.ben joghatósága alá kerültek a Hajdúdorogi egyházmegye Romániához csatolt parókiái.ban családi sírkápolnát emeltetett a nagyváradi Rulikowski temetőben . A második bécsi döntés után szót emelt Észak-Erdély visszacsatolása ellen , ezért el kellett hagynia Magyarországot . 1941-ben Alexandru Nicolescu mitropolita halála után kinevezték a Fogaras-Gyulafehérvári főegyházmegye apostoli adminisztrátorának.ben visszatért Nagyváradra . 1948-ban a román görögkatolikus egyházat betiltották , templomait a román ortodox egyháznak adták , és a püspököket is megpróbálták rábírni az áttérésre . Júliusén az öt görögkatolikus püspök körlevelet adott ki A görög katolikus egyház papjai és hívei . Ennek az órának a tanúságtétele címmel . Miután szeptemberén egy kormányrendelet ötről kettőre csökkentette a görögkatolikus püspökök számát , és egy másik aznapi rendelettel Frențiut is eltávolították hivatalából , a többi katolikus püspökhöz hasonlóan a kultuszminisztérium értesítette , hogy a továbbiakban nincs joga képviselni az egyházmegyét . Októberén a többi püspökkel együtt beadványt intézett a köztársaság elnökségéhez és Petru Groza miniszterelnökhöz . Októberán letartóztatták , és az öt másik görögkatolikus püspökkel együtt Dragoslavelébe , majd a Căldărușani kolostorba hurcolták.ben Máramarosszigetre vitték . Számos más román és magyar értelmiségivel és egyházi vezetővel együtt politikai fogolyként tartották fogva a máramarosszigeti börtönben , és ott is hunyt el a megpróbáltatások következtében . A román kommunista rendszer áldozatai közé tartozik . A máramarosszigeti Szegények temetőjében földelték el jeltelen sírba , melynek pontos helye ma is ismeretlen . Fogva tartása eljárás és elítélés nélkül történt . Emlékezete A vértanú görögkatolikus püspökök boldoggá avatásátben kezdeményezte a román görögkatolikus egyház . Ferenc pápa márciusén jóváhagyta Valeriu Traian Frențiu és hat társa boldoggá avatási dekrétumát . A pápa romániai látogatása alkalmával , júniusán a balázsfalvi Szabadság mezején avatta őket boldoggá . Jegyzetek Források További információk Bishop Valeriu Traian Frentiu , Catholic-Hierarchy Nagyváradi görögkatolikus püspökök Resicabányaiak Nagyváradiak 1875-ben született személyek 1952-ben elhunyt személyek A kommunizmus üldözöttjei Romániában Lugosi püspökök Fogaras-gyulafehérvári apostoli adminisztrátorok Román szentek , boldogok