Idiomatikus kifejezés
Az idiomatikus kifejezés olyan állandósult szókapcsolat, más néven frazeológiai egység, amely rögzültségi foka nagyobb, mint a kollokációé, de kisebb, mint olyan frazeológiai egységé, mint például a mottó vagy a szállóige.

Az angol nyelv hatására az idiomatikus kifejezést magyarul röviden „idiómá”-nak is nevezik, bár eredetileg „idióma” közös elnevezése volt a nyelvnek és a mindenféle nyelvváltozatoknak, és jelenleg is használják ezzel a jelentéssel.

Meghatározási és elhatárolási kérdések 

Az idiomatikus kifejezés meghatározása és más frazeológiai egységek típusaitól való elhatárolása nehéz, akárcsak e típusoké általában, mivel a szabad szókapcsolat és az idiomatikus kifejezés között, valamint különböző idiomatikus kifejezések között is kontinuum van. Ezt A. P. Cowie angol nyelvész a következőképpen mutatja be:

Az „idiomatikus kifejezés” elnevezésben az „idiomatikus” melléknév a nyelv vagy nyelvváltozat jelentéssel használt „idióma” szóból képzett. E melléknév használata onnan ered, hogy az idiomatikus kifejezés egyik hagyományos meghatározása szerint olyan kifejezés, amely egy bizonyos nyelvre jellemző, azaz nem lehet szó szerint lefordítani más nyelvre. Ma is van olyan vélemény, mely szerint minden szócsoport, amit nem lehet szó szerint lefordítani más nyelvekre úgy, hogy elemeinek ugyanaz a jelentése legyen, mint az eredetiben, idiomatikus kifejezés. Ugyanakkor a mai kutatásban az idiomaticitást nem csak nyelvekközöttinek tekintik, hanem nyelven belülinek is, amennyiben magába foglalja az idiomatikus kifejezés és a szabad szókapcsolat közötti különbségeket egyazon nyelven belül.

Az idiomatikus kifejezés fő ismérvei a következők:
 Szemantikailag teljesen non-kompozicionális, azaz jelentése nem szó szerinti, bár olykor teljesen átláthatatlan, azaz nincs semmiféle kapcsolat az alkotóelemei önálló és összeadott jelentése, valamint az egészleges jelentése között (pl. falra hányt borsó), máskor pedig áttetszőbb az egészleges jelentés (pl. lépre csal).
 Lexikai rögzültsége teljes (pl. egy követ fújnak helyes, de *egy kavicsot fújnak nem).
 Egyes idiomatikus kifejezések grammatikai rögzültsége teljes (pl. kinek a pap, kinek a papné), mások csak részben rögzültek (pl. a fittyet hány kifejezésben az ige ragozható).

Egyéb jellegzetességek 

Az egészleges jelentés metaforizáció útján keletkezhet, sőt, egyes szerzők úgy vélik, hogy csak azt lehet idiomatikus kifejezésnek tekinteni, amelyik metaforikus. Vannak olyan szóösszetételek, amelyeket kompozicionálisan is, és non-kompozicionálisan is lehet értelmezni. Ilyen például a francia Les carottes sont cuites mondat. Ennek szó szerinti, kompozicionális jelentése ’A sárgarépa megfőtt’, de metaforaként azt jelenti, persze megfelelő beszédhelyzetben vagy szövegkörnyezetben, hogy ’Minden elveszett’, ’A helyzet reménytelen’. Olyan képes idiomatikus kifejezés is van, amelyet nem lehet kompozicionálisan is értelmezni, például  avoir avalé son parapluie ’(fizikai vagy átvitt értelemben) merev (ember)’ (szó szerint ’lenyelte az esernyőjét’), mivel olyan elemek alkotják, amelyek kompozicionálisan nem kapcsolhatók össze.

Idiomatikus kifejezés hasonlaton is alapulhat. Ezt szóláshasonlatnak nevezik (pl. szegény, mint a templom egere).

Egyes nyelvészek szerint az idiomatikus kifejezés nem kötelezően metaforikus, hanem elég, ha jelentése nem következtethető ki összetevői elemzéséből, nem iktatható be nagyobb szerkezetbe, és nem fordítható le szó szerint más nyelvre. Ilyen például a  il y a ’van, létezik’ (szó szerint ’ő ott birtokol’), melyet hagyományosan gallicizmusnak (a francia nyelvre jellemző kifejezésnek) neveznek.

Az, hogy nem fordítható le szó szerint idegen nyelvekre, érvényes a legtöbb idiomatikus kifejezésre. Ez különösen igaz azokra, amelyek az adott nyelvközösségre jellemző reáliákon vagy kulturális, illetve történelmi elemeken alapszanak. Ilyen például a magyar nem enged a negyvennyolcból. Vannak viszont olyan idiomatikus kifejezések is, amelyek több nyelvben léteznek, amennyiben közös civilizációs, kulturális vagy történelmi referenciájuk van. Olykor ezek teljesen ekvivalensek tartalmuk szempontjából, bár különbözhetnek szerkezetileg, például:
Júdás csókja –  le baiser de Judas –  el beso de Judas –  der Judas-Kuss

Szerkezete szempontjából az idiomatikus kifejezés lehet olyan szócsoport, amelyet szabadon lehet alannyal, tárggyal stb. kiegészíteni (pl. fittyet hány), vagy egész, teljesen rögzült mondat, pl. Kibújt a szög a zsákból. Egyes nyelvészek szerint összetett szó is lehet idiomatikus kifejezés, ha metaforikus. A magyar nyelvben az ilyet egybeírják (vö. kék harisnya ’kék színű harisnya’ és kékharisnya ’tudálékos nő’), de más nyelvekben nem mindig. A franciában például cordon bleu kompozicionális jelentésű szócsoport, ha jelentése ’kék öv’, de non-kompozicionális jelentésű, mivel metafora, amikor ’jó szakács’-ot jelent, és egyes nyelvészek szerint összetett szónak számít.

Egyes idiomatikus kifejezések olyan szavakat tartalmaznak, amelyek már egyedül nem élnek, és viszonylag kevés beszélő ismeri az egyéni jelentésüket. Ilyen a sulyok szó (téglalap alakú nyeles falap, amellyel mosáskor a ruhát verték) az elveti a sulykot ’túlhalad a helyes mértéken’ kifejezésben.

Jegyzetek

Források 

 Almásy György. Vándor-utam Ázsia szivébe. Budapest: K. M. Természettudományi Társulat, 1903
 Bárdosi Vilmos. Magyar szólások, közmondások adatbázisa. Budapest: Tinta, 2012 (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Bárdosi Vilmos. Tulajdonneves frazeológiai reáliák fordítási nehézségei. In Magyar Nyelvőr. 137. évf. 1. sz. 2013 (Hozzáférés: 2017. április 25.)
  Constantinescu-Dobridor, Gheorghe. Mic dicționar de terminologie lingvistică (A nyelvészeti terminológia kis szótára). Bukarest: Albatros, 1980
  Cowie, A. P. The treatmant of collocations and idioms in learners’ dictionaries (A kollokációk és idiomatikus kifejezések kezelése tanulóknak szánt szótárakban). Applied linguistics 2(3). 1981. 223–235. o.
  Cowie, A. P. Speech formulae in English: problems of analysis and dictionary treatment (Beszédformulák az angol nyelvben: elemzési és szótározási kérdések). Groninger Arbeiten zur germanistischen Linguistik. 44. kötet. 1. sz. Groningen: University of Groningen. Center for Language and Cognition Groningen, 2001 (Hozzáférés: 2017. április 25.)
 Dóla Mónika. Lexikon és grammatika kapcsolatáról − különös tekintettel az idegennyelv-tanulásra. Hungarológiai évkönyv. 15. évf. 1. sz. 2014. 8–29. o. (Hozzáférés: 2017. április 25.)
  Dubois, Jean et al. Dictionnaire de linguistique (Nyelvészeti szótár). Párizs: Larousse-Bordas/VUEF. 2002 (Hozzáférés: 2023. május 20.)
  Granger, Sylviane – Paquot, Magali. Disentangling the phraseological web (Bogozzuk ki a frazeológiai szövevényt!). Granger, Sylviane – Meunier, Fanny (szerk.). Phraseology. An interdisciplinary perspective (A frazeológia interdiszciplináris nézetben). Amsterdam/Philadelphia: John Benjamins Publishing Company, 2008. , 27–50. o. (Hozzáférés: 2017. április 25.)
 Kerékjártó Ágnes. Frazeológia a magyar nyelv tanításában. Hungarológia, 2. évf. 1–2. sz. 2000. 223–247. o. (Hozzáférés: 2017. április 25.)
  Lamiroy, Béatrice. Les expressions figées : à la recherche d’une définition (A rögzült kifejezések: meghatározásuk keresése). Zeitschrift für Französische Sprache und Literatur. 36. kötet. 2008. 85–99. o. (Hozzáférés: 2017. április 25.)
 Lengyel Zsolt. Szóról szóra. Budapest: Gondolat. Vniversitas Pannonica sorozat, 18. sz., 2012, 
  Leroi, Marie-Véronique. Le traitement automatique et lexicographique des locutions verbales figées en français (A francia rögzült igés szókapcsolatok automatikus és lexikográfiai kezelése). Kutatási dolgozat. Paris III egyetem. ILPGA, 2004 (Hozzáférés: 2017. április 25.)
  Podaru, Alina. Idiomaticitatea și expresiile idiomatice în italiană și română (Idiomaticitás és idiomatikus kifejezések az olasz és a román nyelvben). Philologica Jassyensia. 8. évfolyam. 1 (15). sz. 2012. 309–318. o. (Hozzáférés: 2017. április 25.)
 Pusztay János. A magyar nyelv fejlődéstörténetéhez. Szarvas Gábor Nyelvművelő Napok. Ada, 1996. október 10–12. 19–25. o. (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Rádi Éva. Lengyel Zsolt: Szóról szóra. In Magyar Nyelvőr, 137. évf., 2013, április–június, 2. sz. 220–223 (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Tarján M. Tamás. 1799. július 15. A rosette-i kő megtalálása. RUBICONLINE. é.n. (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Tillinger Gábor. Oïl, oc és frankoprovanszál között. Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei. Debrecen: Debreceni Egyetem. Nyelvtudományok Doktori Iskola. 2013. (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Tótfalusi István. Idegenszó-tár. Idegen szavak értelmező és etimológiai szótára. Harmadik, bővített kiadás. Budapest: Tinta. 2008; az interneten: Idegenszó-tár. Digitális tankönyvtár. Letölthető PDF (Hozzáférés: 2023. május 20.)
 Zsemlyei János. A mai magyar nyelv szókészlete. 6. rész, A mai magyar nyelv állandósult szókapcsolatai. Frazeológia. Őrszavak, 2010. szeptember (Hozzáférés: 2017. április 25.)

Kapcsolódó szócikkek 

 Idióma
 Állandósult szókapcsolat
 Frazeológia
 Jelmondat
 Közhely
 Közmondás
 Mottó
 Szállóige

Frazeológia
Lexikológia
Kifejezések
Az idiomatikus kifejezés olyan állandósult szókapcsolat , más néven frazeológiai egység , amely rögzültségi foka nagyobb , mint a kollokációé , de kisebb , mint olyan frazeológiai egységé , mint például a mottó vagy a szállóige . Az angol nyelv hatására az idiomatikus kifejezést magyarul röviden „ idiómá”-nak is nevezik , bár eredetileg „ idióma” közös elnevezése volt a nyelvnek és a mindenféle nyelvváltozatoknak , és jelenleg is használják ezzel a jelentéssel . Meghatározási és elhatárolási kérdések Az idiomatikus kifejezés meghatározása és más frazeológiai egységek típusaitól való elhatárolása nehéz , akárcsak e típusoké általában , mivel a szabad szókapcsolat és az idiomatikus kifejezés között , valamint különböző idiomatikus kifejezések között is kontinuum van . Ezt A . P. Cowie angol nyelvész a következőképpen mutatja be : Az „ idiomatikus kifejezés” elnevezésben az „ idiomatikus” melléknév a nyelv vagy nyelvváltozat jelentéssel használt „ idióma” szóból képzett . E melléknév használata onnan ered , hogy az idiomatikus kifejezés egyik hagyományos meghatározása szerint olyan kifejezés , amely egy bizonyos nyelvre jellemző , azaz nem lehet szó szerint lefordítani más nyelvre . Ma is van olyan vélemény , mely szerint minden szócsoport , amit nem lehet szó szerint lefordítani más nyelvekre úgy , hogy elemeinek ugyanaz a jelentése legyen , mint az eredetiben , idiomatikus kifejezés . Ugyanakkor a mai kutatásban az idiomaticitást nem csak nyelvekközöttinek tekintik , hanem nyelven belülinek is , amennyiben magába foglalja az idiomatikus kifejezés és a szabad szókapcsolat közötti különbségeket egyazon nyelven belül . Az idiomatikus kifejezés fő ismérvei a következők : Szemantikailag teljesen non-kompozicionális , azaz jelentése nem szó szerinti , bár olykor teljesen átláthatatlan , azaz nincs semmiféle kapcsolat az alkotóelemei önálló és összeadott jelentése , valamint az egészleges jelentése között ( pl . falra hányt borsó ) , máskor pedig áttetszőbb az egészleges jelentés ( pl. lépre csal ) . Lexikai rögzültsége teljes ( pl. egy követ fújnak helyes , de * egy kavicsot fújnak nem ) . Egyes idiomatikus kifejezések grammatikai rögzültsége teljes ( pl. kinek a pap , kinek a papné ) , mások csak részben rögzültek ( pl. a fittyet hány kifejezésben az ige ragozható ) . Egyéb jellegzetességek Az egészleges jelentés metaforizáció útján keletkezhet , sőt , egyes szerzők úgy vélik , hogy csak azt lehet idiomatikus kifejezésnek tekinteni , amelyik metaforikus . Vannak olyan szóösszetételek , amelyeket kompozicionálisan is , és non-kompozicionálisan is lehet értelmezni . Ilyen például a francia Les carottes sont cuites mondat . Ennek szó szerinti , kompozicionális jelentése ’A sárgarépa megfőtt’ , de metaforaként azt jelenti , persze megfelelő beszédhelyzetben vagy szövegkörnyezetben , hogy ’Minden elveszett’ , ’A helyzet reménytelen’ . Olyan képes idiomatikus kifejezés is van , amelyet nem lehet kompozicionálisan is értelmezni , például avoir avalé son parapluie ’( fizikai vagy átvitt értelemben ) merev ( ember ) ’ ( szó szerint ’lenyelte az esernyőjét’ ) , mivel olyan elemek alkotják , amelyek kompozicionálisan nem kapcsolhatók össze . Idiomatikus kifejezés hasonlaton is alapulhat . Ezt szóláshasonlatnak nevezik ( pl. szegény , mint a templom egere ) . Egyes nyelvészek szerint az idiomatikus kifejezés nem kötelezően metaforikus , hanem elég , ha jelentése nem következtethető ki összetevői elemzéséből , nem iktatható be nagyobb szerkezetbe , és nem fordítható le szó szerint más nyelvre . Ilyen például a il y a ’van , létezik’ ( szó szerint ’ő ott birtokol’ ) , melyet hagyományosan gallicizmusnak ( a francia nyelvre jellemző kifejezésnek ) neveznek . Az , hogy nem fordítható le szó szerint idegen nyelvekre , érvényes a legtöbb idiomatikus kifejezésre . Ez különösen igaz azokra , amelyek az adott nyelvközösségre jellemző reáliákon vagy kulturális , illetve történelmi elemeken alapszanak . Ilyen például a magyar nem enged a negyvennyolcból . Vannak viszont olyan idiomatikus kifejezések is , amelyek több nyelvben léteznek , amennyiben közös civilizációs , kulturális vagy történelmi referenciájuk van . Olykor ezek teljesen ekvivalensek tartalmuk szempontjából , bár különbözhetnek szerkezetileg , például : Júdás csókja – le baiser de Judas – el beso de Judas – der Judas-Kuss Szerkezete szempontjából az idiomatikus kifejezés lehet olyan szócsoport , amelyet szabadon lehet alannyal , tárggyal stb. kiegészíteni ( pl . fittyet hány ) , vagy egész , teljesen rögzült mondat , pl . Kibújt a szög a zsákból . Egyes nyelvészek szerint összetett szó is lehet idiomatikus kifejezés , ha metaforikus . A magyar nyelvben az ilyet egybeírják ( vö. kék harisnya ’kék színű harisnya’ és kékharisnya ’tudálékos nő’ ) , de más nyelvekben nem mindig . A franciában például cordon bleu kompozicionális jelentésű szócsoport , ha jelentése ’kék öv’ , de non-kompozicionális jelentésű , mivel metafora , amikor ’jó szakács’-ot jelent , és egyes nyelvészek szerint összetett szónak számít . Egyes idiomatikus kifejezések olyan szavakat tartalmaznak , amelyek már egyedül nem élnek , és viszonylag kevés beszélő ismeri az egyéni jelentésüket . Ilyen a sulyok szó ( téglalap alakú nyeles falap , amellyel mosáskor a ruhát verték ) az elveti a sulykot ’túlhalad a helyes mértéken’ kifejezésben . Jegyzetek Források Almásy György . Vándor-utam Ázsia szivébe . Budapest : K. M. Természettudományi Társulat , Bárdosi Vilmos . Magyar szólások , közmondások adatbázisa . Budapest : Tinta,( Hozzáférés : május ) Bárdosi Vilmos . Tulajdonneves frazeológiai reáliák fordítási nehézségei . In Magyar Nyelvőr. évf. sz.( Hozzáférés : április ) Constantinescu-Dobridor , Gheorghe . Mic dicționar de terminologie lingvistică ( A nyelvészeti terminológia kis szótára) . Bukarest : Albatros , Cowie , A . P. The treatmant of collocations and idioms in learners’ dictionaries ( A kollokációk és idiomatikus kifejezések kezelése tanulóknak szánt szótárakban ) . Applied linguistics3) .235. o . Cowie , A . P. Speech formulae in English : problems of analysis and dictionary treatment ( Beszédformulák az angol nyelvben : elemzési és szótározási kérdések ) . Groninger Arbeiten zur germanistischen Linguistik. kötet. sz . Groningen : University of Groningen . Center for Language and Cognition Groningen,( Hozzáférés : április ) Dóla Mónika . Lexikon és grammatika kapcsolatáról − különös tekintettel az idegennyelv-tanulásra . Hungarológiai évkönyv. évf. sz.29. o . ( Hozzáférés : április ) Dubois , Jean et al . Dictionnaire de linguistique ( Nyelvészeti szótár ) . Párizs : Larousse-Bordas/VUEF.( Hozzáférés : május ) Granger , Sylviane – Paquot , Magali . Disentangling the phraseological web ( Bogozzuk ki a frazeológiai szövevényt ! ) . Granger , Sylviane – Meunier , Fanny ( szerk. ) . Phraseology . An interdisciplinary perspective ( A frazeológia interdiszciplináris nézetben ) . Amsterdam/Philadelphia : John Benjamins Publishing Company,,50. o . ( Hozzáférés : április ) Kerékjártó Ágnes . Frazeológia a magyar nyelv tanításában . Hungarológia , évf.2. sz.247. o . ( Hozzáférés : április ) Lamiroy , Béatrice . Les expressions figées \ : à la recherche d’une définition ( A rögzült kifejezések : meghatározásuk keresése ) . Zeitschrift für Französische Sprache und Literatur. kötet.99. o . ( Hozzáférés : április ) Lengyel Zsolt . Szóról szóra . Budapest : Gondolat . Vniversitas Pannonica sorozat , sz . , Leroi , Marie-Véronique . Le traitement automatique et lexicographique des locutions verbales figées en français ( A francia rögzült igés szókapcsolatok automatikus és lexikográfiai kezelése ) . Kutatási dolgozat . Paris III egyetem . ILPGA,( Hozzáférés : április ) Podaru , Alina . Idiomaticitatea și expresiile idiomatice în italiană și română ( Idiomaticitás és idiomatikus kifejezések az olasz és a román nyelvben ) . Philologica Jassyensia. évfolyam.( 15) . sz.318. o . ( Hozzáférés : április ) Pusztay János . A magyar nyelv fejlődéstörténetéhez . Szarvas Gábor Nyelvművelő Napok . Ada , október12.25. o . ( Hozzáférés : május ) Rádi Éva . Lengyel Zsolt : Szóról szóra . In Magyar Nyelvőr , évf. , április–június , sz.223 ( Hozzáférés : május ) Tarján M. Tamás. július A rosette-i kő megtalálása . RUBICONLINE. é.n . ( Hozzáférés : május ) Tillinger Gábor . Oïl , oc és frankoprovanszál között . Egyetemi doktori ( PhD ) értekezés tézisei . Debrecen : Debreceni Egyetem . Nyelvtudományok Doktori Iskola . ( Hozzáférés : május ) Tótfalusi István . Idegenszó-tár . Idegen szavak értelmező és etimológiai szótára . Harmadik , bővített kiadás . Budapest : Tinta . az interneten : Idegenszó-tár . Digitális tankönyvtár . Letölthető PDF ( Hozzáférés : május ) Zsemlyei János . A mai magyar nyelv szókészlete . rész , A mai magyar nyelv állandósult szókapcsolatai . Frazeológia . Őrszavak , szeptember ( Hozzáférés : április ) Kapcsolódó szócikkek Idióma Állandósult szókapcsolat Frazeológia Jelmondat Közhely Közmondás Mottó Szállóige Frazeológia Lexikológia Kifejezések