Énok harmadik könyve
Énok (Henoch) harmadik könyve, rövidítve Énok 3 az Ószövetséghez kapcsolódó apokrif irat.

Keletkezési ideje, eredeti nyelve 
A tudósok feltételezése szerint az írás számos különböző hagyomány összegződéseként jött létre. Eredeti nyelve héber lehetett, és talán a Bar Kohba-felkelés idején (Kr. u. 132–135) írták, de van aki szerint később. A könyv a zsidó misztika egyik alapszövege, amely nagy hatással volt a rabbinikus irodalomra. A keresztény egyházakban szokásos angyal elnevezések is innen származnak: szár happanim – arc-angyalok, szár Tórah – a Tóra fejedelmei, száré malkuyyot – a királyságok, szár haolam – a világ fejedelmei/fejedelemségek, someré hapettaim – örző angyalok. Az írás hasonlít az ószövetségi Ezékiel próféta látomásához, és a Mózessel történt sínai-hegyi Isten-jelenéshez. A Kolosséi levél herezisének (Kol. 2:8, 1:13-20), Pál apostol paradicsomi látomásainak (2Kor 1:1-7), és a Jelenések könyvének egyes részleteinek (4:11, 5:12-13, 7:12, 15:3) megértését segíti, ahogy a János evangélistánál szereplő Isten házát (14:1) és Pál Isteni közösségét (Ef 3:14).

A mű hatással lehetett több más apokrif iratra: az Ézsaiás mennybemenetelére, a Lévi testamentumára, az Ábrahám apokalipszisére, a Melkizedek apokalipszisére, de a qumráni angyaltanra is. Megihlette a zsidó liturgiát, az askenázi haszid tanokat, és a spanyol kabbalát. Némelyek szerint még Szír Szent Efréme és több más szír egyházi íróra is hatott.

Tartalma 
A mű arról szól, hogy milyen örömöket élt át Énok pátriárka az égben, milyennek látta Isten trónját, hogyan kapott kinyilatkoztatást Metatron angyaltól, és hogyan tett csodákat. Érdekessége, hogy a Paradicsom hol földi, hol mennyei helyen van, de érvényes rá a csak bűnnélküliek bementele. A könyv sokat foglalkozik az ember lelkének halál utáni sorsával.

Jegyzetek

Magyar nyelvű fordítás 
 Fröhlich Ida (szerk.): Henok könyvei (ford. Dobos Károly Dániel, Fröhlich Ida, Hollós Attila). Ószövetségi apokrifek 1, Piliscsaba: PPKE BTK, 2009

Források 
 

Apokrif ószövetségi apokalipszisek
Énok ( Henoch ) harmadik könyve , rövidítve Énokaz Ószövetséghez kapcsolódó apokrif irat . Keletkezési ideje , eredeti nyelve A tudósok feltételezése szerint az írás számos különböző hagyomány összegződéseként jött létre . Eredeti nyelve héber lehetett , és talán a Bar Kohba-felkelés idején ( Kr. u.135 ) írták , de van aki szerint később . A könyv a zsidó misztika egyik alapszövege , amely nagy hatással volt a rabbinikus irodalomra . A keresztény egyházakban szokásos angyal elnevezések is innen származnak : szár happanim – arc-angyalok , szár Tórah – a Tóra fejedelmei , száré malkuyyot – a királyságok , szár haolam – a világ fejedelmei / fejedelemségek , someré hapettaim – örző angyalok . Az írás hasonlít az ószövetségi Ezékiel próféta látomásához , és a Mózessel történt sínai-hegyi Isten-jelenéshez . A Kolosséi levél herezisének ( Kol.8,13-20 ) , Pál apostol paradicsomi látomásainakor1-7 ) , és a Jelenések könyvének egyes részleteinek11,12-13,12,3 ) megértését segíti , ahogy a János evangélistánál szereplő Isten házát1 ) és Pál Isteni közösségét ( Ef14 ) . A mű hatással lehetett több más apokrif iratra : az Ézsaiás mennybemenetelére , a Lévi testamentumára , az Ábrahám apokalipszisére , a Melkizedek apokalipszisére , de a qumráni angyaltanra is . Megihlette a zsidó liturgiát , az askenázi haszid tanokat , és a spanyol kabbalát . Némelyek szerint még Szír Szent Efréme és több más szír egyházi íróra is hatott . Tartalma A mű arról szól , hogy milyen örömöket élt át Énok pátriárka az égben , milyennek látta Isten trónját , hogyan kapott kinyilatkoztatást Metatron angyaltól , és hogyan tett csodákat . Érdekessége , hogy a Paradicsom hol földi , hol mennyei helyen van , de érvényes rá a csak bűnnélküliek bementele . A könyv sokat foglalkozik az ember lelkének halál utáni sorsával . Jegyzetek Magyar nyelvű fordítás Fröhlich Ida ( szerk . ) : Henok könyvei ( ford . Dobos Károly Dániel , Fröhlich Ida , Hollós Attila ) . Ószövetségi apokrifek Piliscsaba : PPKE BTK , Források Apokrif ószövetségi apokalipszisek