Žitnić
Žitnić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 23, közúton 29 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 3, közúton 5 km-re délre, Dalmácia közepén, a Šibeniket Kninnel összekötő 33-as számú főút mentén fekszik. Rajta halad át a Šibenik – Split vasútvonal, melynek itt vasútállomása van. A település két részből, Donji- és Gornji Žitnićből áll.

Története 
A települést 1298-ban említik először, amikor már önálló plébánia székhelye volt. A környező településekkel együtt 1522-ben szállta meg a török és csak a 17. század végén szabadították fel a velencei seregek. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 521, 1910-ben 857 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 50 százaléka szerb, 47 százaléka horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során még ez évben megszállták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták, melynek ez lett a legdélibb települése. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalták vissza a horvát erők. 2001-ben már csak öt szerb élt a faluban. A településnek 2011-ben 150 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A település déli részén Gornji Žitnićen áll Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma. Egyhajós épület négyszögletes apszissal, csúcsíves boltozattal. Az apszisban található a falazott oltár. Homlokzatán a kapu felett kereszt alakú rózsaablak, feljebb az oromzaton betonból öntött nyitott harangtorony található benne egy haranggal. Az épület középkori eredetű, 1298-ban már említik. 1986-ban egy földrengésben megrongálódott. Az oltárkép Vjekoslav Andrić alkotása a délszláv háború során eltűnt, maga az épület is súlyos károkat szenvedett, de később helyreállították. A templom körül található a falu katolikus temetője, melyet kőkerítés határol.
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1982-ben épült. A templom Donji Žitnićen, a régi pravoszláv temető Gornji Žitnićen található.
Védett műemlék a Migalov most, Čikola-folyón átívelő háromnyílású kőhíd. A tört kövekből épített híd mára nagyon rossz állapotba került, egyik íve leszakadt. Csupán a hídpillér háromszög alakú hullámtörője látható. A falu másik védett kőhídja ugyancsak a Čikolán a Mrđen-malomnál található. A híd négy félköríves nyílással és három pillérrel rendelkezik. Különböző méretű és formájú, durván megmunkált zúzott kőből építették, míg a háromszög alakú pillérek és a hullámtörők rétegezett kőből épültek.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A drniši plébánia honlapja 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Žitnić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre , Dalmácia közepén , a Šibeniket Kninnel összekötőas számú főút mentén fekszik . Rajta halad át a Šibenik – Split vasútvonal , melynek itt vasútállomása van . A település két részből , Donji- és Gornji Žitnićből áll . Története A településtban említik először , amikor már önálló plébánia székhelye volt . A környező településekkel együttben szállta meg a török és csak a század végén szabadították fel a velencei seregek.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború során még ez évben megszállták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták , melynek ez lett a legdélibb települése. augusztusában a Vihar hadművelet során foglalták vissza a horvát erők.ben már csak öt szerb élt a faluban . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A település déli részén Gornji Žitnićen áll Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma . Egyhajós épület négyszögletes apszissal , csúcsíves boltozattal . Az apszisban található a falazott oltár . Homlokzatán a kapu felett kereszt alakú rózsaablak , feljebb az oromzaton betonból öntött nyitott harangtorony található benne egy haranggal . Az épület középkori eredetű, ban már említik.ban egy földrengésben megrongálódott . Az oltárkép Vjekoslav Andrić alkotása a délszláv háború során eltűnt , maga az épület is súlyos károkat szenvedett , de később helyreállították . A templom körül található a falu katolikus temetője , melyet kőkerítés határol . Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . A templom Donji Žitnićen , a régi pravoszláv temető Gornji Žitnićen található . Védett műemlék a Migalov most , Čikola-folyón átívelő háromnyílású kőhíd . A tört kövekből épített híd mára nagyon rossz állapotba került , egyik íve leszakadt . Csupán a hídpillér háromszög alakú hullámtörője látható . A falu másik védett kőhídja ugyancsak a Čikolán a Mrđen-malomnál található . A híd négy félköríves nyílással és három pillérrel rendelkezik . Különböző méretű és formájú , durván megmunkált zúzott kőből építették , míg a háromszög alakú pillérek és a hullámtörők rétegezett kőből épültek . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A drniši plébánia honlapja Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései