1994-es magyarországi önkormányzati választás
Az 1994-es magyarországi önkormányzati választást 1994. december 11-én tartották meg; a magyarországi választópolgárok a helyhatósági közgyűlések összetételén kívül a polgármesterek személyéről is dönthettek, illetve a fővárosi szavazók egy főpolgármester-jelöltre is leadhatták a voksukat.

Alapadatok

Részvétel

Megyei közgyűlések

Baranya megye 

Baranyában a polgárok 54%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (106 ezer a 195 ezerből). A leadott szavazatok 7%-a volt érvénytelen.

Bár első helyen az MSZP listája végzett, a többséget a jobboldal és a liberálisok összefogása szerezte meg. Az FKGP-től induló, az MDF-en, a KDNP-en és a Fideszen át egészen az SZDSZ-ig tartó koalíció huszonnégy képviselője 60%-os megyeházi többséget jelentett. A szocialisták tizenegyfős csoportja a képviselők bő negyedét tette ki.

Az országos pártok közül bejutott még a Munkáspárt és a Köztársaság Párt is. (Utóbbinak ez egyedül itt Baranyában sikerült.) A megyei társadalmi szervezetek többsége viszont kimaradt, csak a Baranyáért Szövetség és a komlóiak városszépítő egyesülete jutott képviselői helyhez. Itt megjegyzendő, hogy a Nyugdíjasok Baranya Megyei Kamarája a középvárosi választókerületben 5,33%-os eredményével bőven átlépte bejutási küszöböt, ám a mandátumkiosztás sajátosságai miatt nem kerülhetett be a megyeházára.

Az alakuló ülésen (dec.21.) került sor a legfőbb megyei tisztviselők megválasztására. Az ötpárti koalíciós megállapodás értelmében a közgyűlés elnökévé az SZDSZ-es Werner Józsefet, míg alelnökökké Kurucsai Csabát az FKGP-Polgári Kör részéről, valamint Hargitai Jánost a KDNP részéről választották meg.

Bács-Kiskun megye 

Bács-Kiskun megyében a polgárok 44%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (153 ezer a 349 ezerből). A leadott szavazatok 7%-a volt érvénytelen.

A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta, második helyen az FKGP végzett. A választási rendszer sajátossága miatt fordulhatott elő, hogy az SZDSZ eggyel több képviselői helyhez juthatott, mint a KDNP és az MDF közös listája, pedig ez utóbbira összességében bő ezer szavazattal többet adtak le a választópolgárok. Bejutott a közgyűlésbe a Fidesz három és a Munkáspárt két képviselője, valamint három társadalmi szervezet egy-egy megbízottja is.

A választás utáni napokban tragikus autóbalesetben elhunyt a közgyűlés még hivatalban lévő elnöke, Kőtörő Miklós. Az eset miatt a közgyűlés alakuló ülése is elhalasztásra került.

A többséghez szükséges összefogás végül az MSZP, az FKGP és a Fidesz képviselőcsoportjai között jött létre. E három párt összesen 26 képviselővel bírt a 46 fős közgyűlésben. Ennek megfelelően az alakuló ülésen (jan.6.) a közgyűlés elnökévé Balogh Lászlót, az MSZP jelöltjét választották. A három alelnök közül pedig Szabó Imre és Ádám Pál az FKGP, a Bacsó Mihály pedig a Fidesz soraiból nyerte el megbízatását.

Békés megye 

Békésben a polgárok 43%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (117 ezer a 271 ezerből). A leadott szavazatok 7%-a volt érvénytelen.

A legtöbb szavazatot – a voksok majd' egyharmadát – az MSZP listája kapta. Második helyen az FKGP végzett, az SZDSZ harmadik lett. A KDNP és az MDF közös listája tíz százaléknyi szavazatot kapott. Bejutott még a közgyűlésbe a Munkáspárt három, a Fidesz két, és két további szervezet egy-egy képviselője.

A többséghez szükséges összefogás körül kisebb vita alakult ki. Az egyik elképzelés szerint nagykoalíció megalakítására lett volna szükség, az MSZP, az FKGP és az SZDSZ összefogásával. Végül azonban épp a kormánypártok ellenállása miatt, a másik forgatókönyv valósult meg, és a kisgazdák kihagyásával, az MSZP és az SZDSZ koalíciója jött létre. Húsz képviselőjük pont a felét tette ki a negyven fős közgyűlésnek. Az alakuló ülésen (dec. 23.) elnökké az 1990 óta hivatalban lévő Simon Imrét választották meg, az MSZP soraiból. Egyedüli alelnökké pedig Pelcsinszki Boleszlávot, aki az SZDSZ középvárosi listavezetője volt.

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 

Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a polgárok 54%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (233 ezer a 435 ezerből). A leadott szavazatok 6%-a volt érvénytelen.

A szavazatok szűk harmadát az MSZP listája kapta. Második helyen az FKGP és a MIÉP közös listája végzett. Szinte ugyanannyi szavazatot kapott az SZDSZ és a KDNP, őket követte a Fidesz, a Munkáspárt és az MDF. Bejutott még a közgyűlésbe a bányásztelepülések és -vidékek szövetsége, amelynek a kistelepülési listáját Kupa Mihály vezette. Kimaradt viszont további öt szervezet, köztük az Agrárszövetség is.

A választás után politikai egyeztetésekbe kezdtek a pártok és körvonalazódni látszott egy MSZP-SZDSZ-KDNP-Fidesz koalíció. Azonban az alakuló ülésen (dec. 23.) mindez kútba esett. Az ülés elején parázs vita bontakozott ki az elnökválasztás lebonyolításáról, majd hosszú órák után végül az MSZP-s Szabó Györgyöt választották meg a közgyűlés élére. Alelnökökké Rádóné Gyárfás Ildikót és Hatvani Zoltánt választották, az MSZP illetve az SZDSZ soraiból. Ez azt is jelentette, hogy a többséget ez a két párt biztosította külső támogatással.

Csongrád megye 

Csongrádban a polgárok 44%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (74 ezer a 168 ezerből). A leadott szavazatok 7%-a volt érvénytelen.

Meglehetősen sok, összesen tizenhat lista közül választhattak a Csongrád megyei polgárok. A legtöbb voksot az MSZP kapta, mögötte majd tíz százalékkal elmaradva következett az FKGP. Az SZDSZ harmadik, a KDNP negyedik helyen végzett. Az MDF – bár majd' hetven szavazattal kevesebb kapott – eggyel több képviselőt küldhetett a megyeházára, mint a Fidesz. Utóbbi ugyanis a középvárosi kerületben nem érte el a 4%-os küszöböt. Bejutott még a közgyűlésbe egy mórahalmi vállalkozói egyesület, a Munkáspárt és az Agrárszövetség is. Kimaradt viszont hét további – nagyobb részt helyi társadalmi – szervezet.

Az alakuló ülésen (jan. 6.) újraválasztották a hivatalban lévő elnököt, Lehmann Istvánt, aki az MSZP kistelepülési listájának éléről került be a közgyűlésbe. Megválasztottak még további három alelnököt: Ratkai Imrét az MSZP, Pászti Tóth Gyulát az SZDSZ és Sipos Ferencet a KDNP soraiból. E három pártnak összesen 22 képviselője volt a 40 fős közgyűlésben.

Fejér megye 

Fejér megyében a polgárok 51%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (100 ezer szavazó a 196 ezerből). A leadott szavazatok 8%-a volt érvénytelen.

Az MSZP a szavazatok bő harmadát szerezte meg, ezzel az első helyen végzett. Nem sokkal maradt el tőle a jobboldali pártok összefogása. Érdekesség, hogy az országosan még igen alacsony támogatottságú Fidesz vezette azt a közös listát, amelyen a jóval erősebb FKGP és a fiatal demokratákkal hasonló erőt képviselő KDNP és MDF szerepelt. Harmadik helyen az SZDSZ végzett. Bejutott még a közgyűlésbe a Munkáspárt és az Agrárszövetség is. Kimaradt viszont a Köztársaság Párt, a német, illetve a cigány nemzetiségi lista és sárbogárdiak gazdaköre. Utóbbi, bár a középvárosi választókerületben 4,69%-ot ért el és ezzel átlépte a választási küszöböt, a mandátumkiosztási rendszer miatt nem jutott képviselői helyhez.

Az alakuló ülésen (dec.22.) mind a két nagy politikai erő állított elnökjelöltet, végül az MSZP-s Szabó Gábor nyerte el a többség bizalmát (28 voksot a lehetséges 40-ből). Alelnökké viszont a jobboldal jelöltjét, a KDNP-s Berecz Botondot választották meg. Koalíciós megállapodás nem köttetett.

Győr-Moson-Sopron megye

Hajdú-Bihar megye 

Hajdú-Bihar megyében a polgárok 41%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (108 ezer a 261 ezerből). A leadott szavazatok 9%-a volt érvénytelen.

A hajdúságiak tizenhét lista közül választhattak, ezek közül tíz jutott be közgyűlésbe. A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta, második az FKGP és a MIÉP vezette közös lista lett. Őket követte az SZDSZ négy képviselővel. Három-három helyhez jutott az MDF, a Fidesz és a KDNP. Rajtuk kívül a megye asztalához ülhetett még a Munkáspárt, illetve három megyei szervezet egy-egy megbízottja. Kimaradt viszont hét további helyi szervezet.

Az alakuló ülésen (dec.28.) hosszan egyeztetések után választották meg a közgyűlés elnökévé Szilaj Pált, az MSZP jelöltjét. A megválasztás hátterében az MSZP, az SZDSZ és a KDNP közötti egyezség állt. Ennek megfelelően alelnökké Gali Ákost a KDNP részéről, illetve Fekete Lászlót az SZDSZ részéről választották meg. Egy héten belül a KDNP kihátrált a megállapodásból – ám az alelnöki tisztségben megmaradt a jelöltjük.

Heves megye

Jász-Nagykun-Szolnok megye

Komárom-Esztergom megye 

Komárom-Esztergom megyében a polgárok 47%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (88 ezer szavazó a 186 ezerből). A leadott szavazatok 6%-a volt érvénytelen.

Az első helyen az MSZP végzett, a szavazatok egyharmadát szerezve meg. Az SZDSZ második, az FKGP harmadik lett. Négy-négy képviselői helyhez jutott a KDNP, az MDF és a Fidesz. Bejutott még a megyeházára a Munkáspárt és egy német nemzetiségi szervezet egy-egy megbízottja. Kimaradt viszont a szlovák nemzetiségi szövetség.

Az alakuló ülésen (dec.22.) az MSZP a hivatalban lévő Kovács Gy. Zoltánt jelölte újra az elnöki posztra. A negyven képviselő közül 37-en szavazták mellette. Koalíciós megállapodásra nem került sor. Egy bő hónappal később (jan.26.) az elnök javaslatára alelnökké választották Varga Győzőt az SZDSZ és Sunyovszki Károlyt a Fidesz soraiból.

Nógrád megye

Pest megye

Somogy megye 

Somogyban a polgárok 53%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (113 ezer szavazó a 213 ezerből). A leadott szavazatok 5%-a volt érvénytelen.

A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta. Második helyen – az országban egyedülálló módon – egy néhány hónapos megyei szervezet, a Somogyért Egyesület végzett. Az egyesület első embere, Gyenesei István 1985 óta a megye vezetője is volt – előbb tanácselnökként, majd 1990 decemberétől a közgyűlés elnökeként. Harmadik helyre az FKGP listája futott be. Három képviselővel a Fidesz lett a negyedik legnagyobb erő a megyeházán, pedig néhány száz szavazattal kevesebbet kapott az SZDSZ listájánál. A liberálisok ugyanúgy két képviselői helyehez jutottak, mint a KDNP és az MDF. (Érdekesség, hogy e három párt mindegyike átlépte a 4%-os küszöböt a középvárosi kerületben, ám a mandátumkiosztás sajátosságai miatt ebben a választókerületben nem jutottak képviselői székhez.) Kimaradt a közgyűlésből a Munkáspárt és a Tiszta Gyémánt Somogyért Egyesület.

Az alakuló ülésen (dec.17.) a hivatalban lévő elnök, Gyenesei István, a Somogyért jelöltje és Kolber István, az MSZP jelöltje között dőlt el az elnökségért folytatott versengés. A szavazás eredményként, az MSZP-s jelölt 21, míg a volt elnök 19 voksot kapott. Az alelnöki posztokról azonban csak egy hónappal később, hosszas egyezkedések után döntöttek a képviselők. Összesen négy alelnököt választottak, közülük Gruber Attila főállásban láthatta el a feladatát, az MDF soraiból. Társadalmi megbízatással dolgozhatott Bálint Lehel a Somogyért, Kis-Bóli Tibor az FKGP és Kurdi Péter az SZDSZ jelöltjeként. Mindegyik jelölt legalább harminc támogatót tudhatott maga mögött a negyven fős képviselőtestüleből.

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Tolna megye

Vas megye

Veszprém megye 

Veszprém megyében a polgárok 52%-a vett részt a megyei közgyűlési választáson (126 ezer szavazó a 244 ezerből). A leadott szavazatok 5%-a volt érvénytelen.

Zala megye

Áttekintés

Jegyzetek 

 
1994
Azes magyarországi önkormányzati választást decemberén tartották meg ; a magyarországi választópolgárok a helyhatósági közgyűlések összetételén kívül a polgármesterek személyéről is dönthettek , illetve a fővárosi szavazók egy főpolgármester-jelöltre is leadhatták a voksukat . Alapadatok Részvétel Megyei közgyűlések Baranya megye Baranyában a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . Bár első helyen az MSZP listája végzett , a többséget a jobboldal és a liberálisok összefogása szerezte meg . Az FKGP-től induló , az MDF-en , a KDNP-en és a Fideszen át egészen az SZDSZ-ig tartó koalíció huszonnégy képviselője-os megyeházi többséget jelentett . A szocialisták tizenegyfős csoportja a képviselők bő negyedét tette ki . Az országos pártok közül bejutott még a Munkáspárt és a Köztársaság Párt is . ( Utóbbinak ez egyedül itt Baranyában sikerült . ) A megyei társadalmi szervezetek többsége viszont kimaradt , csak a Baranyáért Szövetség és a komlóiak városszépítő egyesülete jutott képviselői helyhez . Itt megjegyzendő , hogy a Nyugdíjasok Baranya Megyei Kamarája a középvárosi választókerületben33%-os eredményével bőven átlépte bejutási küszöböt , ám a mandátumkiosztás sajátosságai miatt nem kerülhetett be a megyeházára . Az alakuló ülésen ( dec.21. ) került sor a legfőbb megyei tisztviselők megválasztására . Az ötpárti koalíciós megállapodás értelmében a közgyűlés elnökévé az SZDSZ-es Werner Józsefet , míg alelnökökké Kurucsai Csabát az FKGP-Polgári Kör részéről , valamint Hargitai Jánost a KDNP részéről választották meg . Bács-Kiskun megye Bács-Kiskun megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta , második helyen az FKGP végzett . A választási rendszer sajátossága miatt fordulhatott elő , hogy az SZDSZ eggyel több képviselői helyhez juthatott , mint a KDNP és az MDF közös listája , pedig ez utóbbira összességében bő ezer szavazattal többet adtak le a választópolgárok . Bejutott a közgyűlésbe a Fidesz három és a Munkáspárt két képviselője , valamint három társadalmi szervezet egy-egy megbízottja is . A választás utáni napokban tragikus autóbalesetben elhunyt a közgyűlés még hivatalban lévő elnöke , Kőtörő Miklós . Az eset miatt a közgyűlés alakuló ülése is elhalasztásra került . A többséghez szükséges összefogás végül az MSZP , az FKGP és a Fidesz képviselőcsoportjai között jött létre . E három párt összesenképviselővel bírt afős közgyűlésben . Ennek megfelelően az alakuló ülésen ( jan.6. ) a közgyűlés elnökévé Balogh Lászlót , az MSZP jelöltjét választották . A három alelnök közül pedig Szabó Imre és Ádám Pál az FKGP , a Bacsó Mihály pedig a Fidesz soraiból nyerte el megbízatását . Békés megye Békésben a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . A legtöbb szavazatot – a voksok majd' egyharmadát – az MSZP listája kapta . Második helyen az FKGP végzett , az SZDSZ harmadik lett . A KDNP és az MDF közös listája tíz százaléknyi szavazatot kapott . Bejutott még a közgyűlésbe a Munkáspárt három , a Fidesz két , és két további szervezet egy-egy képviselője . A többséghez szükséges összefogás körül kisebb vita alakult ki . Az egyik elképzelés szerint nagykoalíció megalakítására lett volna szükség , az MSZP , az FKGP és az SZDSZ összefogásával . Végül azonban épp a kormánypártok ellenállása miatt , a másik forgatókönyv valósult meg , és a kisgazdák kihagyásával , az MSZP és az SZDSZ koalíciója jött létre . Húsz képviselőjük pont a felét tette ki a negyven fős közgyűlésnek . Az alakuló ülésen ( dec . ) elnökké azóta hivatalban lévő Simon Imrét választották meg , az MSZP soraiból . Egyedüli alelnökké pedig Pelcsinszki Boleszlávot , aki az SZDSZ középvárosi listavezetője volt . Borsod-Abaúj-Zemplén megye Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . A szavazatok szűk harmadát az MSZP listája kapta . Második helyen az FKGP és a MIÉP közös listája végzett . Szinte ugyanannyi szavazatot kapott az SZDSZ és a KDNP , őket követte a Fidesz , a Munkáspárt és az MDF . Bejutott még a közgyűlésbe a bányásztelepülések és -vidékek szövetsége , amelynek a kistelepülési listáját Kupa Mihály vezette . Kimaradt viszont további öt szervezet , köztük az Agrárszövetség is . A választás után politikai egyeztetésekbe kezdtek a pártok és körvonalazódni látszott egy MSZP-SZDSZ-KDNP-Fidesz koalíció . Azonban az alakuló ülésen ( dec . ) mindez kútba esett . Az ülés elején parázs vita bontakozott ki az elnökválasztás lebonyolításáról , majd hosszú órák után végül az MSZP-s Szabó Györgyöt választották meg a közgyűlés élére . Alelnökökké Rádóné Gyárfás Ildikót és Hatvani Zoltánt választották , az MSZP illetve az SZDSZ soraiból . Ez azt is jelentette , hogy a többséget ez a két párt biztosította külső támogatással . Csongrád megye Csongrádban a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . Meglehetősen sok , összesen tizenhat lista közül választhattak a Csongrád megyei polgárok . A legtöbb voksot az MSZP kapta , mögötte majd tíz százalékkal elmaradva következett az FKGP . Az SZDSZ harmadik , a KDNP negyedik helyen végzett . Az MDF – bár majd' hetven szavazattal kevesebb kapott – eggyel több képviselőt küldhetett a megyeházára , mint a Fidesz . Utóbbi ugyanis a középvárosi kerületben nem érte el a-os küszöböt . Bejutott még a közgyűlésbe egy mórahalmi vállalkozói egyesület , a Munkáspárt és az Agrárszövetség is . Kimaradt viszont hét további – nagyobb részt helyi társadalmi – szervezet . Az alakuló ülésen ( jan . ) újraválasztották a hivatalban lévő elnököt , Lehmann Istvánt , aki az MSZP kistelepülési listájának éléről került be a közgyűlésbe . Megválasztottak még további három alelnököt : Ratkai Imrét az MSZP , Pászti Tóth Gyulát az SZDSZ és Sipos Ferencet a KDNP soraiból . E három pártnak összesenképviselője volt afős közgyűlésben . Fejér megye Fejér megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer szavazó aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . Az MSZP a szavazatok bő harmadát szerezte meg , ezzel az első helyen végzett . Nem sokkal maradt el tőle a jobboldali pártok összefogása . Érdekesség , hogy az országosan még igen alacsony támogatottságú Fidesz vezette azt a közös listát , amelyen a jóval erősebb FKGP és a fiatal demokratákkal hasonló erőt képviselő KDNP és MDF szerepelt . Harmadik helyen az SZDSZ végzett . Bejutott még a közgyűlésbe a Munkáspárt és az Agrárszövetség is . Kimaradt viszont a Köztársaság Párt , a német , illetve a cigány nemzetiségi lista és sárbogárdiak gazdaköre . Utóbbi , bár a középvárosi választókerületben69%-ot ért el és ezzel átlépte a választási küszöböt , a mandátumkiosztási rendszer miatt nem jutott képviselői helyhez . Az alakuló ülésen ( dec.22. ) mind a két nagy politikai erő állított elnökjelöltet , végül az MSZP-s Szabó Gábor nyerte el a többség bizalmátvoksot a lehetségesből ) . Alelnökké viszont a jobboldal jelöltjét , a KDNP-s Berecz Botondot választották meg . Koalíciós megállapodás nem köttetett . Győr-Moson-Sopron megye Hajdú-Bihar megye Hajdú-Bihar megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . A hajdúságiak tizenhét lista közül választhattak , ezek közül tíz jutott be közgyűlésbe . A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta , második az FKGP és a MIÉP vezette közös lista lett . Őket követte az SZDSZ négy képviselővel . Három-három helyhez jutott az MDF , a Fidesz és a KDNP . Rajtuk kívül a megye asztalához ülhetett még a Munkáspárt , illetve három megyei szervezet egy-egy megbízottja . Kimaradt viszont hét további helyi szervezet . Az alakuló ülésen ( dec.28. ) hosszan egyeztetések után választották meg a közgyűlés elnökévé Szilaj Pált , az MSZP jelöltjét . A megválasztás hátterében az MSZP , az SZDSZ és a KDNP közötti egyezség állt . Ennek megfelelően alelnökké Gali Ákost a KDNP részéről , illetve Fekete Lászlót az SZDSZ részéről választották meg . Egy héten belül a KDNP kihátrált a megállapodásból – ám az alelnöki tisztségben megmaradt a jelöltjük . Heves megye Jász-Nagykun-Szolnok megye Komárom-Esztergom megye Komárom-Esztergom megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer szavazó aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . Az első helyen az MSZP végzett , a szavazatok egyharmadát szerezve meg . Az SZDSZ második , az FKGP harmadik lett . Négy-négy képviselői helyhez jutott a KDNP , az MDF és a Fidesz . Bejutott még a megyeházára a Munkáspárt és egy német nemzetiségi szervezet egy-egy megbízottja . Kimaradt viszont a szlovák nemzetiségi szövetség . Az alakuló ülésen ( dec.22. ) az MSZP a hivatalban lévő Kovács Gy . Zoltánt jelölte újra az elnöki posztra . A negyven képviselő közülen szavazták mellette . Koalíciós megállapodásra nem került sor . Egy bő hónappal később ( jan.26. ) az elnök javaslatára alelnökké választották Varga Győzőt az SZDSZ és Sunyovszki Károlyt a Fidesz soraiból . Nógrád megye Pest megye Somogy megye Somogyban a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer szavazó aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . A legtöbb szavazatot az MSZP listája kapta . Második helyen – az országban egyedülálló módon – egy néhány hónapos megyei szervezet , a Somogyért Egyesület végzett . Az egyesület első embere , Gyenesei Istvánóta a megye vezetője is volt – előbb tanácselnökként , majddecemberétől a közgyűlés elnökeként . Harmadik helyre az FKGP listája futott be . Három képviselővel a Fidesz lett a negyedik legnagyobb erő a megyeházán , pedig néhány száz szavazattal kevesebbet kapott az SZDSZ listájánál . A liberálisok ugyanúgy két képviselői helyehez jutottak , mint a KDNP és az MDF . ( Érdekesség , hogy e három párt mindegyike átlépte a-os küszöböt a középvárosi kerületben , ám a mandátumkiosztás sajátosságai miatt ebben a választókerületben nem jutottak képviselői székhez . ) Kimaradt a közgyűlésből a Munkáspárt és a Tiszta Gyémánt Somogyért Egyesület . Az alakuló ülésen ( dec.17. ) a hivatalban lévő elnök , Gyenesei István , a Somogyért jelöltje és Kolber István , az MSZP jelöltje között dőlt el az elnökségért folytatott versengés . A szavazás eredményként , az MSZP-s jelölt míg a volt elnökvoksot kapott . Az alelnöki posztokról azonban csak egy hónappal később , hosszas egyezkedések után döntöttek a képviselők . Összesen négy alelnököt választottak , közülük Gruber Attila főállásban láthatta el a feladatát , az MDF soraiból . Társadalmi megbízatással dolgozhatott Bálint Lehel a Somogyért , Kis-Bóli Tibor az FKGP és Kurdi Péter az SZDSZ jelöltjeként . Mindegyik jelölt legalább harminc támogatót tudhatott maga mögött a negyven fős képviselőtestüleből . Szabolcs-Szatmár-Bereg megye Tolna megye Vas megye Veszprém megye Veszprém megyében a polgárok-a vett részt a megyei közgyűlési választásonezer szavazó aezerből ) . A leadott szavazatok-a volt érvénytelen . Zala megye Áttekintés Jegyzetek 1994