Deres sás
A deres sás (Carex flacca) az egyszikűek (Liliopsida) osztályába sorolt perjevirágúak (Poales) rendjében a palkafélék (Cyperaceae) családjának egyik faja.

Származása, elterjedése 

Egész Magyarországon gyakori.

Megjelenése, felépítése 

Tompán háromélű, domború oldalú, alul mindig sima, de felső részén gyakran érdes szára 20–70 cm magasra nő.

Hosszú, vékony, barna pikkelylevelekkel fedett tarackot növeszt.

A szárnál rövidebb, 3–5 mm széles levelei felül sötétzöldek, a fonákuk kékeszöld vagy hamvasszürke. Az élük érdes, finoman háromélű csúcsba fut. Laza virágzatuk gyakran a szár közepe alatt kezdődik. A tőhüvelyek vörösbarnák, gyakran piroslók vagy bíborosak, épek. A nyelvecske 2–3 mm hosszú, lekerekített.

Életmódja, termőhelye 

A legtöbb sásfajtól eltérően nem ragaszkodik a nedves környezethez: nedves réteken, szárazabb gyepekben, nyílt száraz tölgyesekben gyakori. Lazán gyepes, kis csomókban nő; több növénytársulásban is állományalkotó. Igénytelen, ezért sokféle környezetben fordul elő a nedves hegyi rétektől az időszakosan vízzel borított szikesekig. A magassásos társulásokban foltszerűen és önállóan zsombékolva is megtalálható. Ezek a zsombékok kiváló, védett élőhelyet biztosítanak a legkülönfélébb bolharákoknak, csiborlárváknak, botpoloskáknak, kétéltűeknek és halivadékoknak.

A vizek természetes hőingadozásától függően nagyjából áprilistól júniusig virágzik folyamatosan.

Felhasználása 

Hamvasszürke levelei miatt levéldísznövénynek ültetik.

Alfajok, változatok 

Alfajok:
 Carex flacca ssp. erythrostachys (Hoppe) Holub
 Carex flacca subsp. flacca (törzsváltozat)

Számos kertészeti változatát nemesítették ki. Így például:
 Carex flacca 'Blue Zinger'

Jegyzetek

Források 

 Horgász élővilág
 Botta Pál, 1987: 88 színes oldal a vízi- és a mocsári növényekről. Mezőgazdasági, Budapest, p. 19. 

Carex
Magyarországon őshonos növények
Növényfajok
A deres sás ( Carex flacca ) az egyszikűek ( Liliopsida ) osztályába sorolt perjevirágúak ( Poales ) rendjében a palkafélék ( Cyperaceae ) családjának egyik faja . Származása , elterjedése Egész Magyarországon gyakori . Megjelenése , felépítése Tompán háromélű , domború oldalú , alul mindig sima , de felső részén gyakran érdes szára70 cm magasra nő . Hosszú , vékony , barna pikkelylevelekkel fedett tarackot növeszt . A szárnál rövidebb,5 mm széles levelei felül sötétzöldek , a fonákuk kékeszöld vagy hamvasszürke . Az élük érdes , finoman háromélű csúcsba fut . Laza virágzatuk gyakran a szár közepe alatt kezdődik . A tőhüvelyek vörösbarnák , gyakran piroslók vagy bíborosak , épek . A nyelvecske3 mm hosszú , lekerekített . Életmódja , termőhelye A legtöbb sásfajtól eltérően nem ragaszkodik a nedves környezethez : nedves réteken , szárazabb gyepekben , nyílt száraz tölgyesekben gyakori . Lazán gyepes , kis csomókban nő ; több növénytársulásban is állományalkotó . Igénytelen , ezért sokféle környezetben fordul elő a nedves hegyi rétektől az időszakosan vízzel borított szikesekig . A magassásos társulásokban foltszerűen és önállóan zsombékolva is megtalálható . Ezek a zsombékok kiváló , védett élőhelyet biztosítanak a legkülönfélébb bolharákoknak , csiborlárváknak , botpoloskáknak , kétéltűeknek és halivadékoknak . A vizek természetes hőingadozásától függően nagyjából áprilistól júniusig virágzik folyamatosan . Felhasználása Hamvasszürke levelei miatt levéldísznövénynek ültetik . Alfajok , változatok Alfajok : Carex flacca ssp. erythrostachys ( Hoppe ) Holub Carex flacca subsp. flacca ( törzsváltozat ) Számos kertészeti változatát nemesítették ki . Így például : Carex flacca 'Blue Zinger' Jegyzetek Források Horgász élővilág Botta Pál, színes oldal a vízi- és a mocsári növényekről . Mezőgazdasági , Budapest , p. 19. Carex Magyarországon őshonos növények Növényfajok