Joszippon könyve
Joszippon könyve (a. m. Josephus műve) héber nyelvű középkori mű, amely témakörét tekintve az ószövetségi apokrif iratok közé tartozik.

A Dél-Itáliában, a 9.–10. században keletkezett írás világtörténelmi keretben adja elő a zsidók történetét a második jeruzsálemi templom pusztulásáig (Kr. u. 70). A történeti tényekből és mondákból összeszerkesztett alkotás érdekessége, hogy a magyarokról is szól, eredetüket – bizonyára Magorról szóló értesüléseik alapján –  betűáttétellel a hasonló hangzású bibliai Gómerre (Noé unokája) vezeti vissza. A mű igen népszerű volt a későbbi századokban, arab, jiddis és etióp fordítása készült. A mű összeállítóját Josef ben Gorionban sejtik.

A könyv forrásai apokrif iratok, haggadák, és főként Iosephus Flavius művei. A babiloni fogságról, a perzsa uralomról, Nagy Sándor és a diadokhoszok koráról szóló beszámolókat, valamint családfákat tartalmaz. Fő része a Hasmoneusok, Nagy Heródes és a rómaiak korának törtéből áll. Keresztelő János és Jézus említése egyesek szerint későbbi betoldás. Tiszta héber stílusa miatt irodalomtörténeti szempontból is jelentős.

Jegyzetek

Források 
 
 
 

Ószövetségi apokrif irodalom
Joszippon könyve ( a. m . Josephus műve ) héber nyelvű középkori mű , amely témakörét tekintve az ószövetségi apokrif iratok közé tartozik . A Dél-Itáliában , a–10. században keletkezett írás világtörténelmi keretben adja elő a zsidók történetét a második jeruzsálemi templom pusztulásáig ( Kr. u . A történeti tényekből és mondákból összeszerkesztett alkotás érdekessége , hogy a magyarokról is szól , eredetüket – bizonyára Magorról szóló értesüléseik alapján – betűáttétellel a hasonló hangzású bibliai Gómerre ( Noé unokája ) vezeti vissza . A mű igen népszerű volt a későbbi századokban , arab , jiddis és etióp fordítása készült . A mű összeállítóját Josef ben Gorionban sejtik . A könyv forrásai apokrif iratok , haggadák , és főként Iosephus Flavius művei . A babiloni fogságról , a perzsa uralomról , Nagy Sándor és a diadokhoszok koráról szóló beszámolókat , valamint családfákat tartalmaz . Fő része a Hasmoneusok , Nagy Heródes és a rómaiak korának törtéből áll . Keresztelő János és Jézus említése egyesek szerint későbbi betoldás . Tiszta héber stílusa miatt irodalomtörténeti szempontból is jelentős . Jegyzetek Források Ószövetségi apokrif irodalom