Szent László hermája
Szent László hermája egy ereklyetartó, a magyarság egyik legfontosabb történelmi ereklyéje.

Története 
Szent László király 1095-ben halt meg, Nagyváradon temették el. 1192-ben III. Celesztin pápa avatta szentté. A szentté avatását követően a sírját felnyitották, testét az őt  megillető díszes sírba helyezték, ám fejét egy külön ereklyetartóba tették, hogy vallásos tisztelet tárgyává tegyék. Az eredeti ereklyetartót, mely fából készült, egy tűzvész 1406-ban elpusztította, ám a koponyának szerencsére nem esett baja. A ma látható hermát Zsigmond királysága alatt készítették, a koponyát ezüsttel vonták be, ám a legfelső részét szabadon hagyták, hogy ott megérinthető legyen. Ezt a felül nyitható elkészítés tette lehetővé.

A herma később a Báthory családé, majd 1606-ban – Naprágyi Demeternek köszönhetően – a győri püspökségé lett, mivel őt nevezték ki Győr püspökének. A mellszobrot Prágában restaurálták, amelynek során kicserélték a koronán található igazi drágaköveket. Ez után a török megszállás miatt Borostyánkő várában őrizték, majd 1945 után visszakerült Győrbe. A 15. század végén az állkapcsot elválasztották a koponyától, és azt Bolognában őrzik. A nyakszirtcsontból Zichy Ferenc püspök 1775-ben egy darabot a nagyváradi székesegyháznak adományozott, és azt ott szintén díszes hermában őrzik. A herma 1861-ben új helyet kapott a Hédervári-kápolnában, új oltáron, díszes üveggel borított tartóban helyezték el. Jelenleg a győri bazilikában található.

A herma tiszteletéhez kapcsolódik egy monda is, mely szerint 1762-ben földrengés volt Győrött, és az emberek Szent Lászlóhoz folyamodtak segítségért, hogy mentse meg a várost. Nem is történt nagy kár, ezért Zichy Ferenc püspök elrendelte, hogy minden évben, körmenetben vigyék végig a hermát a városon. Ez a szokás 1950 és 1989 között ugyan szünetelt, de azóta ismét megtörténik ünnepélyes keretek között.

2011-ben a hermát és a benne található koponyaereklyéket természettudományi és műszaki vizsgálatoknak vetették alá.

2021-ben a Győri egyházmegye a Magyarságkutató Intézet rendelkezésére bocsátotta Szent László koponya­ereklyéjét. Az intézet szakemberei a helyszínen fog- és sziklacsont- (az emberi fül mögötti páros koponyacsont) porából vettek mintát, amelyből sikeresen nyerték ki a DNS-információt, így az egykor élt egyén teljes örökítőanyaga meghatározásra kerül.

Jegyzetek

További információk 
 A Szent László-herma. 400 éve Győrött; szöveg Kiss Tamás, Szabó Béla, Székely Zoltán, fotó Szabó Béla, Hapák József, Móser Zoltán; Győri Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár, Győr, 2007
"Vállal magasb mindeneknél". A Szent László-herma Győrbe érkezésének 400. évfordulóján megtartott tudományos konferencia előadásai. Győr, 2007. június 25-27.; Győr-Moson-Sopron Megyei Múzeumok Igazgatósága, Győr, 2008
 Szent király, lovagkirály. A Szent László-herma és a koponyaereklye vizsgálatai; szerk. Kristóf Lilla Alida, Lukácsi Zoltán, Patonay Lajos; Győri Hittudományi Főiskola, Győr, 2017

Ereklyék
H
Magyar nemzeti jelképek
Szent László hermája egy ereklyetartó , a magyarság egyik legfontosabb történelmi ereklyéje . Története Szent László királyben halt meg , Nagyváradon temették el.ben III. Celesztin pápa avatta szentté . A szentté avatását követően a sírját felnyitották , testét az őt megillető díszes sírba helyezték , ám fejét egy külön ereklyetartóba tették , hogy vallásos tisztelet tárgyává tegyék . Az eredeti ereklyetartót , mely fából készült , egy tűzvészban elpusztította , ám a koponyának szerencsére nem esett baja . A ma látható hermát Zsigmond királysága alatt készítették , a koponyát ezüsttel vonták be , ám a legfelső részét szabadon hagyták , hogy ott megérinthető legyen . Ezt a felül nyitható elkészítés tette lehetővé . A herma később a Báthory családé , majdban – Naprágyi Demeternek köszönhetően – a győri püspökségé lett , mivel őt nevezték ki Győr püspökének . A mellszobrot Prágában restaurálták , amelynek során kicserélték a koronán található igazi drágaköveket . Ez után a török megszállás miatt Borostyánkő várában őrizték , majdután visszakerült Győrbe . A század végén az állkapcsot elválasztották a koponyától , és azt Bolognában őrzik . A nyakszirtcsontból Zichy Ferenc püspökben egy darabot a nagyváradi székesegyháznak adományozott , és azt ott szintén díszes hermában őrzik . A hermaben új helyet kapott a Hédervári-kápolnában , új oltáron , díszes üveggel borított tartóban helyezték el . Jelenleg a győri bazilikában található . A herma tiszteletéhez kapcsolódik egy monda is , mely szerintben földrengés volt Győrött , és az emberek Szent Lászlóhoz folyamodtak segítségért , hogy mentse meg a várost . Nem is történt nagy kár , ezért Zichy Ferenc püspök elrendelte , hogy minden évben , körmenetben vigyék végig a hermát a városon . Ez a szokásésközött ugyan szünetelt , de azóta ismét megtörténik ünnepélyes keretek között . 2011-ben a hermát és a benne található koponyaereklyéket természettudományi és műszaki vizsgálatoknak vetették alá . 2021-ben a Győri egyházmegye a Magyarságkutató Intézet rendelkezésére bocsátotta Szent László koponya­ereklyéjét . Az intézet szakemberei a helyszínen fog- és sziklacsont- ( az emberi fül mögötti páros koponyacsont ) porából vettek mintát , amelyből sikeresen nyerték ki a DNS-információt , így az egykor élt egyén teljes örökítőanyaga meghatározásra kerül . Jegyzetek További információk A Szent László-herma.éve Győrött ; szöveg Kiss Tamás , Szabó Béla , Székely Zoltán , fotó Szabó Béla , Hapák József , Móser Zoltán ; Győri Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár , Győr , " Vállal magasb mindeneknél " . A Szent László-herma Győrbe érkezésének évfordulóján megtartott tudományos konferencia előadásai . Győr , június ; Győr-Moson-Sopron Megyei Múzeumok Igazgatósága , Győr , Szent király , lovagkirály . A Szent László-herma és a koponyaereklye vizsgálatai ; szerk . Kristóf Lilla Alida , Lukácsi Zoltán , Patonay Lajos ; Győri Hittudományi Főiskola , Győr , Ereklyék H Magyar nemzeti jelképek