Strém Ferenc
Strém Ferenc, Strem (Budapest, 1898. június 29. – 1957. december 8.) Kossuth-díjas magyar gépészmérnök.

Életpályája 

Strem József kereskedő és Feuer Malvina gyermeke, Strém István testvére. A budapesti József Nádor Műszaki és Gazdaságtudomány Egyetem elvégzése után a Ganz Vagongyár tervezőmérnökeként kezdte pályáját. Szakmai területe a vízgéptervezés (szivattyúk, szivattyútelepek, vízturbinák tervezése) volt. 1932. május 1-jén Budapesten, a Ferencvárosban házasságot kötött Schőnfeld Klárával, Schőnfeld Tivadar és Plohn Ilona lányával. A második világháború befejezését követően 1945 márciusában (Budapest felszabadulását követően) az elsők között ment vissza a gyárba, hogy segítsen a romokból újraindítani a termelést.

1948. március 15-én az elsők között kapta meg és vehette át „A gyakorlati mérnöki munka terén kifejtett munkájának elismeréseként” az akkor alapított és első alkalommal kiosztott Kossuth-díjat.  Létrehozta a gyárban a Dolgozók Iskoláját, amelynek az első igazgatója volt. Ezt követően több kormányzati ipari szervezetben dolgozott közép- és felsővezetői beosztásban. Közreműködött a Gazdasági és Műszaki Akadémia létrehozásában, amelynek évekig az igazgatóhelyettese volt.

1957-ben, 59 éves korában hunyt el.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Kossuth-díjasok listája
 Kossuth-díjasok dátum szerinti listája

További információk 
 Fénykép a Kossuth-díj átvételéről
 Ki? Kicsoda? az 50 éves Gépipari Tudományos Egyesületben. Szerk. Kiss Lajos. [Bp., GTE], 1999.

1898-ban született személyek
1957-ben elhunyt személyek
Magyar gépészmérnökök
Kossuth-díjasok
Zsidó származású magyarok
Strém Ferenc , Strem ( Budapest , június – december ) Kossuth-díjas magyar gépészmérnök . Életpályája Strem József kereskedő és Feuer Malvina gyermeke , Strém István testvére . A budapesti József Nádor Műszaki és Gazdaságtudomány Egyetem elvégzése után a Ganz Vagongyár tervezőmérnökeként kezdte pályáját . Szakmai területe a vízgéptervezés ( szivattyúk , szivattyútelepek , vízturbinák tervezése ) volt. májusjén Budapesten , a Ferencvárosban házasságot kötött Schőnfeld Klárával , Schőnfeld Tivadar és Plohn Ilona lányával . A második világháború befejezését követőenmárciusában ( Budapest felszabadulását követően ) az elsők között ment vissza a gyárba , hogy segítsen a romokból újraindítani a termelést . 1948. márciusén az elsők között kapta meg és vehette át „ A gyakorlati mérnöki munka terén kifejtett munkájának elismeréseként” az akkor alapított és első alkalommal kiosztott Kossuth-díjat . Létrehozta a gyárban a Dolgozók Iskoláját , amelynek az első igazgatója volt . Ezt követően több kormányzati ipari szervezetben dolgozott közép- és felsővezetői beosztásban . Közreműködött a Gazdasági és Műszaki Akadémia létrehozásában , amelynek évekig az igazgatóhelyettese volt . 1957-ben,éves korában hunyt el . Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikkek Kossuth-díjasok listája Kossuth-díjasok dátum szerinti listája További információk Fénykép a Kossuth-díj átvételéről Ki ? Kicsoda ? azéves Gépipari Tudományos Egyesületben . Szerk . Kiss Lajos . [ Bp. , GTE ] , 1898-ban született személyek 1957-ben elhunyt személyek Magyar gépészmérnökök Kossuth-díjasok Zsidó származású magyarok