Felcser
A felcser szó leggyakoribb mai jelentései: tábori seborvos, néha átvitt értelemben kétes szaktudású, botcsinálta orvos. A szó jelentése időről időre, országról országra eltérő lehetett.

Néhány országban a 20. században az orvoshiány enyhítésére érettségizett fiatalokat 2 - 3 és fél éves szakképzésben részesítettek, annak érdekében, hogy képesek legyenek az egyszerűbb orvosi feladatok ellátásra. Magyarországon pl. a közegészségügyi-járványügyi ellenőrök képzése és funkciója lényegében megfelel a felcserekének.

A szó eredete 
A felcser szó a régi katonai nyelvből származik: Feldscher, illetve korábban Feldscherer (‘tábori borbély, seborvos’) rövidült formája a Feld (‘föld, mező, katonai tábor’) és scherer (‘nyíró, borbély’) elemekből, utóbbi a scheren (‘nyír’) igéből. Ez utóbbira az a magyarázat, hogy orvosok munkájához tartozott korábban a fej minden részének “karbantartása”, így ők egyszerre voltak fogászok, fodrászok és borbélyok is.

Története 

A sebészetet – a sebek, sebesülések (köztük a ficamok, rándulások és húzódások) ellátását – régebben nem orvos képzettségű borbélyok, csontkovácsok, majd később felcserek és seborvosok végezték. A borbélynak volt valamelyes eszköze, fertőtlenítőszere és némi tapasztalata a sebek kezelésében. A felcser szó később a kiképzett tábori orvosok segédjét, segédeit jelölte, akik megfelelő akadémiai-szakmai kiképzést is kaptak. Később csak azokat nevezték felcsereknek, akik nem voltak diplomás orvosok, hanem csak kirurgusok. A 19. század végén még az orosz hadseregben voltak altiszti rangú, az egészségügyi segédszolgálatra külön iskolákban kiképzett felcserek.

A 20. században felcsereket az orvoshiány megszüntetése érdekében alkalmaztak.

Jegyzetek

Források 
 historia.hu
 Egészségügyi ABC. Medicina Kiadó, Budapest, 1985. 206. old. 
 
 etimologus.tumblr.com

Orvostörténet
Történelmi foglalkozások
A felcser szó leggyakoribb mai jelentései : tábori seborvos , néha átvitt értelemben kétes szaktudású , botcsinálta orvos . A szó jelentése időről időre , országról országra eltérő lehetett . Néhány országban a században az orvoshiány enyhítésére érettségizett fiatalokat-és fél éves szakképzésben részesítettek , annak érdekében , hogy képesek legyenek az egyszerűbb orvosi feladatok ellátásra . Magyarországon pl. a közegészségügyi-járványügyi ellenőrök képzése és funkciója lényegében megfelel a felcserekének . A szó eredete A felcser szó a régi katonai nyelvből származik : Feldscher , illetve korábban Feldscherer ( ‘tábori borbély , seborvos’ ) rövidült formája a Feld ( ‘föld , mező , katonai tábor’ ) és scherer ( ‘nyíró , borbély’ ) elemekből , utóbbi a scheren ( ‘nyír’ ) igéből . Ez utóbbira az a magyarázat , hogy orvosok munkájához tartozott korábban a fej minden részének “karbantartása” , így ők egyszerre voltak fogászok , fodrászok és borbélyok is . Története A sebészetet – a sebek , sebesülések ( köztük a ficamok , rándulások és húzódások ) ellátását – régebben nem orvos képzettségű borbélyok , csontkovácsok , majd később felcserek és seborvosok végezték . A borbélynak volt valamelyes eszköze , fertőtlenítőszere és némi tapasztalata a sebek kezelésében . A felcser szó később a kiképzett tábori orvosok segédjét , segédeit jelölte , akik megfelelő akadémiai-szakmai kiképzést is kaptak . Később csak azokat nevezték felcsereknek , akik nem voltak diplomás orvosok , hanem csak kirurgusok . A század végén még az orosz hadseregben voltak altiszti rangú , az egészségügyi segédszolgálatra külön iskolákban kiképzett felcserek . A században felcsereket az orvoshiány megszüntetése érdekében alkalmaztak . Jegyzetek Források historia.hu Egészségügyi ABC. Medicina Kiadó, Budapest , old. etimologus.tumblr.com Orvostörténet Történelmi foglalkozások