Keselő-hegyi 11. sz. barlang
A Keselő-hegyi 11. sz. barlang Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van. A hegység harmadik legmélyebb barlangja a Keselő-hegyi-barlang és a Lengyel-barlang után. Az 55 m mély Nagy-akna nevű része a Dunántúli-középhegység legnagyobb egybefüggő barlangaknája. A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban van.

Leírás 

A Nagy-Keselő-hegyen, egy kőbányában van a négyszög alakú, 1 m széles és 1 m magas bejárata, amelyet egy beton építmény véd. Felső triász dachsteini mészkőben keletkezett, de kőzetében a dolomit is megjelenik. A hasadék jellegű járatok vízszintes kiterjedése 46 m. A jellemzően függőleges kiterjedésű barlangban több szint különíthető el. A feltörő langyos és meleg vizek oldással tágították ki a tektonikus hasadékait, majd később a leszivárgó hideg vizek korróziója bővítette a barlangot.

Tulajdonképpen csak két aknából áll, a Kis-akna és a Nagy-akna nevű függőleges járatokból. Néhány cseppkő is kialakult benne. A Keselő-hegyi 11. sz. barlang, valamint a bejáratától 35 m-re, 20 m-rel alacsonyabban nyíló Keselő-hegyi-barlang összefügg. Ezt a kapcsolatot régen csak vízfolyásnyomok alapján sejtették, de később füstjelzéses vizsgálattal és üledékelemzéssel igazolták a két barlang összetartozását. Ha a két barlang között létrejönne az átjárhatóság, amelynek kicsi az esélye, akkor 135 m függőleges kiterjedésű barlangrendszer jönne létre.

A terület kiemelten fontos denevér élőhelye. Rendszeres téli szálláshelyként használja egy 20–30 egyedből álló kis patkósdenevér kolónia, de megfigyelték itt a nagy patkósdenevért, a közönséges denevért és a horgasszőrű denevért is. Érdekessége, hogy feltárulását követően gyorsan megtelepedtek benne a denevérek. Mélypontján kőzettörmelék akadályozza a továbbjutást. Kötéltechnikai eszközök alkalmazásával és a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogatható a nittekkel ellátott barlang. A benne telelő denevérek védelme érdekében csak meghatározott időszakban járható be.

1987-ben volt először Keselő-hegyi 11. sz. barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Keselő-hegyi 11.sz. barlang (Juhász 1990) és Keselő-hegy No. 11 Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989) neveken is.

Kutatástörténet 

1986. március 31-én fedezte fel a kőfejtés következtében feltárult barlang bejáratát a Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoport. A Kis-akna nevű részét ekkor kb. 40 m mélynek, a Nagy-akna nevű részét pedig kb. 70 m mélynek becsülték. A barlang nagyon omlásveszélyes bejáratát 1986-ban kiépítették és lezárták. A lezárást az OKTH Észak-dunántúli Felügyelőségének támogatta. Még ebben az évben sikerült bejárni majdnem teljes hosszúságában a ma is ismert járatrendszert. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 45. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja a 4610 barlangkataszteri egységben lévő, kb. 70 m függőleges kiterjedésű Keselő-hegyi 11. sz. barlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang nincs benne. A Karszt és Barlang 1989. évi különszámában publikált, angol nyelvű tanulmányhoz (The caves of Hungary) mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Gerecse hegységben fekvő, 70 m mély Keselő-hegyi 11. sz. barlang (Keselő-hegy No. 11 Cave) 1988-ban Magyarország 45. legmélyebb barlangja.

Az 1990. évi MKBT Műsorfüzetben lévő, Juhász Márton által közölt hír szerint az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján a Gerecse Barlangkutató Egyesület látja el a gerecsei, lezárt Keselő-hegyi 11.sz. barlang gondozását. Túralehetőséget, igény, illetve szükség esetén túravezetést előzetes egyeztetés alapján biztosít az egyesület. Az 1994. évi Limesben publikált, Székely Kinga által írt dolgozatban az lett közölve, hogy a 4610/10 barlangkataszteri számú Keselő-hegyi 11.sz. barlang Bertalan Károly barlangleltárában nem szerepel. A Barlangtani Intézetben a barlangnak nincs kataszteri törzslapja, fényképe és irodalmi törzslapja, de térképe és kutatási törzslapja van. Az 1994. évi Limesben lévő, Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúlt 25 évére című tanulmányban az olvasható, hogy az 1986. év jelentős eredménye a kb. 150 m hosszú és 70 m mély Keselő-hegyi 11. sz. barlang 1986. március 31-i felfedezése. 1986 nyarán készült el a barlang nagyon omladékos bejáratának kiépítése és lezárása.

Az 1994. évi Limesben közölt, Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban című publikációban az van írva, hogy a barlangban 1986 és 1993 között végzett 4 téli és 4 nyári ellenőrzés közül 2 téli és 3 nyári volt eredményes. 1986. augusztus 3-án 1 egyed határozatlan fajú denevér, 1988. január 23-án 8 egyed kis patkósdenevér, 1990. december 28-án 20 egyed kis patkósdenevér, 1991. szeptember 21-én 3 egyed nagy patkósdenevér és 2 egyed kis patkósdenevér, 1993. szeptember 16-án 6 egyed határozatlan fajú denevér volt megfigyelve benne. Fentieket és az itt túrázóktól kapott információkat figyelve a barlang jelentős állandó téli szálláshelynek és alkalmi nyári szálláshelynek tekinthető. Figyelemre méltó, hogy feltárása után nagyon rövid időn belül birtokba vették a barlangot a denevérek. A Gerecse e területrészén egyedülálló a nagy patkósdenevérek előfordulása.

A Tatabányai Barlangkutató Egyesület 1994-ben és 1995-ben, néhány rövid kürtő bejárásával növelte a barlang hosszát. 1994-ben mérték fel a barlangot a Tatabányai Barlangkutató Egyesület tagjai, majd a felmérés felhasználásával elkészítették a barlang hosszmetszet térképét, a Nagy-akna alaprajz térképét, a Nagy-akna alaprajz metszetét és a Kis-akna alaprajz térképét. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Gerecse hegységben található Keselő-hegyi 11. sz. barlang az igazgatóság engedélyével látogatható.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Gerecse hegységben lévő és 4610-10 barlangkataszteri számú Keselő-hegyi 11.sz. barlang Magyarország 50. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 69 m mély barlang 1987-ben kb. 70 m mély volt. A barlang alaprajz térképét és metszeti térképét 2003-ban szerkesztették meg az egyesület barlangkutatói. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Gerecse hegységben található Keselő-hegyi 11. sz. barlang a felügyelőség engedélyével látogatható.

A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Gerecse hegységben elhelyezkedő és 4610/10 kataszteri számú Keselő-hegyi 11. sz. barlang, 2006. február 28-tól, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. KvVM utasítása szerint, megkülönböztetett védelmet igénylő barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Gerecse hegységben elhelyezkedő Keselő-hegyi 11. sz. barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

A Juhász Márton által írt, 2007-ben megjelent tanulmányban az olvasható, hogy a Tatabányán (Komárom-Esztergom megye) elhelyezkedő Keselő-hegyi 11.sz. barlang közhiteles barlangnyilvántartási száma 4610-10, UTM-kódja CT07D4. A barlang 183,5 m hosszú és 69 m mély. A barlangban a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület 1986 és 2006 között 12 téli, 3 tavaszi, 7 nyári és 8 őszi (összesen 30) denevér-megfigyelést végzett, amelyek közül 10 téli, 2 tavaszi, 1 nyári és 5 őszi (összesen 18) volt pozitív.

A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő és 4610-10 kataszteri számú Keselő-hegyi 11. sz. barlang, 2012. február 25-től, a vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása szerint, megkülönböztetetten védett barlang. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Keselő-hegyi 11. sz. barlang (Gerecse hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. A 2015. évi MKBT Tájékoztatóban publikált, Juhász Mártonról szóló nekrológban meg van említve a barlang, amely Juhász Márton nélkül nem lett volna feltárva. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Keselő-hegyi 11. sz. barlang (Gerecse hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Denevér-megfigyelések

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2978. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Hivatalos Értesítő. A Magyar Közlöny melléklete. 2012. február 24. (10. sz.) 1438. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64208. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Juhász Márton: A Vértes László Barlangkutató Csoport 1986 tavaszán új barlangot tárt fel... MKBT Műsorfüzet, 1986. november–december. 12. old.
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1989. Kézirat. Tatabánya, 1990. 12., 36. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1990. Kézirat. Tatabánya, 1990. 27., 58., 69–70., 84. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján... MKBT Műsorfüzet, 1990. március–április. 14. old.
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1991. Kézirat. Tatabánya, 1992. január 31. 41., 66., 78. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1992-ben végzett barlangkutatási és természetvédelmi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1993. február 15. 26. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1993. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1994. február 26. 8. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 119., 128. old.
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1994. Kézirat. Tatabánya, 1995. 23. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúlt 25 évére. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 11. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1996. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1997. február. 7., 15. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve 1997. Kézirat. Tatabánya, 1998. március. 26. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve 1998. Kézirat. Tatabánya, 1999. március. 43., 60., 87. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2001. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2002. február. 11., 69., 93. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2002. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2003. február. 8. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2003. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2004. február. 7. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2004. Kézirat. Tatabánya, 2005. 50., 72. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2006. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2007. február. 3. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Szpeleológiai megfigyelések és vizsgálatok. In: Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2006. Kézirat. Tatabánya, 2007. 19., 45., 77. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: A Gerecse-hegység földalatti denevérszállásainak katasztere. In: Boldogh Sándor – Estók Péter (szerk.): Földalatti denevérszállások katasztere I. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 63–65. old. 
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2007. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2008. február 15. 3. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2009. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2010. február 15. 11. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2011. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2012. 8. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2012. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2013. 6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2013. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2014. 6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2014. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2015. 2., 12. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2339. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 740. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Polacsek Zsolt – Szittner Zsuzsa: 2009. évi jelentés. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: Kutatási jelentés 2010. évben végzett barlangkutató munkáimról. Kézirat. 7. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: Kutatási jelentés 2011. évben végzett barlangkutató munkáimról. Kézirat. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: Kutatási jelentés 2012. évben végzett barlangkutató munkáimról. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: Juhász Márton 1954–2015. MKBT Tájékoztató, 2015. november–december. 3. old.
 Polacsek Zsolt – Ba Julianna: Tatabányai barlangkutatás. Kézirat. Tatabánya, 2018. február 15. 61. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Székely Kinga: A Gerecse-hegység barlangnyilvántartásának fejlődése. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 43. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 55. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 30. old.
 –: Tatabányai Barlangkutató Egyesület évkönyv 1994. Kézirat. 4., 5., 8., 35., 36., 37., 38., 39., 40., 41., 44., 47., 76–77., 89., 97., 98., 100., 107., 108. oldalak, a 34. és 35. oldalak között 3 oldal mellékleten, a 41. és 42. oldalak között 3 oldal mellékleten, a 77. és 78. oldalak között 1 melléklet (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További információk 

 Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Gerecsében
Tatabánya
A Keselő-hegyi sz. barlang Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van . A hegység harmadik legmélyebb barlangja a Keselő-hegyi-barlang és a Lengyel-barlang után . Azm mély Nagy-akna nevű része a Dunántúli-középhegység legnagyobb egybefüggő barlangaknája . A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban van . Leírás A Nagy-Keselő-hegyen , egy kőbányában van a négyszög alakú,m széles ésm magas bejárata , amelyet egy beton építmény véd . Felső triász dachsteini mészkőben keletkezett , de kőzetében a dolomit is megjelenik . A hasadék jellegű járatok vízszintes kiterjedésem . A jellemzően függőleges kiterjedésű barlangban több szint különíthető el . A feltörő langyos és meleg vizek oldással tágították ki a tektonikus hasadékait , majd később a leszivárgó hideg vizek korróziója bővítette a barlangot . Tulajdonképpen csak két aknából áll , a Kis-akna és a Nagy-akna nevű függőleges járatokból . Néhány cseppkő is kialakult benne . A Keselő-hegyi sz. barlang , valamint a bejáratátólm-re, m-rel alacsonyabban nyíló Keselő-hegyi-barlang összefügg . Ezt a kapcsolatot régen csak vízfolyásnyomok alapján sejtették , de később füstjelzéses vizsgálattal és üledékelemzéssel igazolták a két barlang összetartozását . Ha a két barlang között létrejönne az átjárhatóság , amelynek kicsi az esélye , akkorm függőleges kiterjedésű barlangrendszer jönne létre . A terület kiemelten fontos denevér élőhelye . Rendszeres téli szálláshelyként használja egy30 egyedből álló kis patkósdenevér kolónia , de megfigyelték itt a nagy patkósdenevért , a közönséges denevért és a horgasszőrű denevért is . Érdekessége , hogy feltárulását követően gyorsan megtelepedtek benne a denevérek . Mélypontján kőzettörmelék akadályozza a továbbjutást . Kötéltechnikai eszközök alkalmazásával és a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogatható a nittekkel ellátott barlang . A benne telelő denevérek védelme érdekében csak meghatározott időszakban járható be . 1987-ben volt először Keselő-hegyi sz. barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Keselő-hegyisz. barlang ( Juhászés Keselő-hegy No.Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Krausneveken is . Kutatástörténet 1986. márciusén fedezte fel a kőfejtés következtében feltárult barlang bejáratát a Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoport . A Kis-akna nevű részét ekkor kb.m mélynek , a Nagy-akna nevű részét pedig kb.m mélynek becsülték . A barlang nagyon omlásveszélyes bejáratátban kiépítették és lezárták . A lezárást az OKTH Észak-dunántúli Felügyelőségének támogatta . Még ebben az évben sikerült bejárni majdnem teljes hosszúságában a ma is ismert járatrendszert . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja abarlangkataszteri egységben lévő , kb.m függőleges kiterjedésű Keselő-hegyi sz. barlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang nincs benne . A Karszt és Barlang évi különszámában publikált , angol nyelvű tanulmányhoz ( The caves of Hungary ) mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Gerecse hegységben fekvő,m mély Keselő-hegyi sz. barlang ( Keselő-hegy No.Cave ) ban Magyarország legmélyebb barlangja . Az évi MKBT Műsorfüzetben lévő , Juhász Márton által közölt hír szerint az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján a Gerecse Barlangkutató Egyesület látja el a gerecsei , lezárt Keselő-hegyisz. barlang gondozását . Túralehetőséget , igény , illetve szükség esetén túravezetést előzetes egyeztetés alapján biztosít az egyesület . Az évi Limesben publikált , Székely Kinga által írt dolgozatban az lett közölve , hogy a10 barlangkataszteri számú Keselő-hegyisz. barlang Bertalan Károly barlangleltárában nem szerepel . A Barlangtani Intézetben a barlangnak nincs kataszteri törzslapja , fényképe és irodalmi törzslapja , de térképe és kutatási törzslapja van . Az évi Limesben lévő , Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúltévére című tanulmányban az olvasható , hogy az év jelentős eredménye a kb.m hosszú ésm mély Keselő-hegyi sz. barlang márciusi felfedezése.nyarán készült el a barlang nagyon omladékos bejáratának kiépítése és lezárása . Az évi Limesben közölt , Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban című publikációban az van írva , hogy a barlangbanésközött végzetttéli ésnyári ellenőrzés közültéli ésnyári volt eredményes . augusztusánegyed határozatlan fajú denevér , januáránegyed kis patkósdenevér , decemberánegyed kis patkósdenevér , szeptemberénegyed nagy patkósdenevér ésegyed kis patkósdenevér , szeptemberánegyed határozatlan fajú denevér volt megfigyelve benne . Fentieket és az itt túrázóktól kapott információkat figyelve a barlang jelentős állandó téli szálláshelynek és alkalmi nyári szálláshelynek tekinthető . Figyelemre méltó , hogy feltárása után nagyon rövid időn belül birtokba vették a barlangot a denevérek . A Gerecse e területrészén egyedülálló a nagy patkósdenevérek előfordulása . A Tatabányai Barlangkutató Egyesületben ésben , néhány rövid kürtő bejárásával növelte a barlang hosszát.ben mérték fel a barlangot a Tatabányai Barlangkutató Egyesület tagjai , majd a felmérés felhasználásával elkészítették a barlang hosszmetszet térképét , a Nagy-akna alaprajz térképét , a Nagy-akna alaprajz metszetét és a Kis-akna alaprajz térképét. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Gerecse hegységben található Keselő-hegyi sz. barlang az igazgatóság engedélyével látogatható . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Gerecse hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Keselő-hegyisz. barlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben kb.m mély volt . A barlang alaprajz térképét és metszeti térképétban szerkesztették meg az egyesület barlangkutatói. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Gerecse hegységben található Keselő-hegyi sz. barlang a felügyelőség engedélyével látogatható . A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Gerecse hegységben elhelyezkedő és10 kataszteri számú Keselő-hegyi sz. barlang , februártól , a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . KvVM utasítása szerint , megkülönböztetett védelmet igénylő barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Gerecse hegységben elhelyezkedő Keselő-hegyi sz. barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . A Juhász Márton által írt, ben megjelent tanulmányban az olvasható , hogy a Tatabányán ( Komárom-Esztergom megye ) elhelyezkedő Keselő-hegyisz. barlang közhiteles barlangnyilvántartási száma UTM-kódja CT07D4 . A barlang5 m hosszú ésm mély . A barlangban a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesületésközötttéli, tavaszi , nyári ésőszi ( összesendenevér-megfigyelést végzett , amelyek közültéli, tavaszi , nyári ésőszi ( összesenvolt pozitív . A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő éskataszteri számú Keselő-hegyi sz. barlang , februártől , a vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása szerint , megkülönböztetetten védett barlang. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Keselő-hegyi sz. barlang ( Gerecse hegység , Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható . A évi MKBT Tájékoztatóban publikált , Juhász Mártonról szóló nekrológban meg van említve a barlang , amely Juhász Márton nélkül nem lett volna feltárva. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Keselő-hegyi sz. barlang ( Gerecse hegység , Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Denevér-megfigyelések Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Hivatalos Értesítő . A Magyar Közlöny melléklete . február sz . ) old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Juhász Márton : A Vértes László Barlangkutató Csoporttavaszán új barlangot tárt fel. . . MKBT Műsorfüzet , november–december. old . Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya, ,,70. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján. . . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , január , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesületben végzett barlangkutatási és természetvédelmi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban . Limes , évf. ) sz . , old . Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúltévére . Limes , évf. ) sz. old . Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , március. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , március . , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Szpeleológiai megfigyelések és vizsgálatok . In : Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat . Tatabánya , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : A Gerecse-hegység földalatti denevérszállásainak katasztere . In : Boldogh Sándor – Estók Péter ( szerk . ) : Földalatti denevérszállások katasztere I. ANP füzetek , sz.65. old . Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . ( K. V . Ért . ) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő , március évf. sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Polacsek Zsolt – Szittner Zsuzsa : évi jelentés . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : Kutatási jelentés évben végzett barlangkutató munkáimról . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : Kutatási jelentés évben végzett barlangkutató munkáimról . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : Kutatási jelentés évben végzett barlangkutató munkáimról . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : Juhász Márton2015. MKBT Tájékoztató , november–december. old . Polacsek Zsolt – Ba Julianna : Tatabányai barlangkutatás . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Székely Kinga : A Gerecse-hegység barlangnyilvántartásának fejlődése . Limes , évf. ) sz. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue. old. – : Tatabányai Barlangkutató Egyesület évkönyv Kézirat . , , , , , , , , , ,,,77. , , , , , , oldalak , a és oldalak közöttoldal mellékleten , a és oldalak közöttoldal mellékleten , a és oldalak közöttmelléklet ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További információk Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Gerecsében Tatabánya