Városház tér (Székesfehérvár)
A Városház tér (a középkorban latinul: Teatrum Civitatis) Székesfehérvár főtere. Az Óváros középpontjában elhelyezkedő L alakú tér a magyarországi barokk egyik legnagyszerűbb lelőhelye. A város és a magyar államiság egyik jelképe, a fehérvári jognak emléket állító Országalma a tér közepén található. 

A teret jórészt 17–18. századi, barokk stílusú épületek szegélyezik, köztük paloták, közintézmények, egy kolostor és egy templom. A tér épületei közül a legfontosabbak a középkori eredetű, majd a 17–18. század fordulóján újjáépült városháza főépülete, az 1720–1743 között épült Szent Imre-templom és az 1801-re befejezett püspöki palota.

Kulturális jelentősége is igen nagy: a város hagyományos rendezvényeinek többségét e téren, és a belőle kiinduló Fő utcán tartják. Ezek között mindenképp említésre méltó az augusztus 20-a környékén megrendezésre kerülő Székesfehérvári Királyi Napok bizonyos rendezvényei, valamint az adventi időszak, amikor itt tartják az ország egyik legnagyobb adventi vásárát.

Elhelyezkedése 
A Városház tér a történelmi belváros középpontjában helyezkedik el. A térről indul ki a Belváros számos utcája, köztük a méltán híres Fő utca. Ide vezet továbbá a Vasvári Pál utca, a Kossuth utca, az Arany János utca, a Kati néni-szoborról híres Liszt Ferenc utca, a Jókai utca, az Oskola utca, a Juhász Gyula utca és a Lakatos utca is.

A Nemzeti Emlékhelyet magába foglaló Koronázó tér közvetlenül a Városház tér mellett található, Székesfehérvár legforgalmasabb tere, a Piac tér pedig a Liszt Ferenc utcán közelíthető meg. A Kossuth utcán eljutunk a Hősök terére és a Kossuth udvarba (az Órajátékhoz), de a Megyeház utcával és az Arany János utcával együtt a Szent István térben ér véget. A Fő utca a Zichy ligethez és az Országzászló térhez vezet.

Története 
A Városház tér területe már a korai időkben is Székesfehérvár főterének számított. A középkorban latin nevei Forum in Civitate Albensi (Fórum Fehérvárott) és Theatrum Civitatis Albaregalis (Fehérvár Főtere) voltak, de előfordult a magyar Piactér megnevezés is. 

A mai Szent Imre-templom helyén a hagyomány szerint I. István palotája állt, melyben Imre herceg 1007-ben megszületett. A tér északkeleti részét egykor a Nagyboldogasszony-bazilika nyugati szárnya foglalta el, melynek romjait a Városház térrel szomszédos Koronázó téren található Romkertben lehet megtekinteni. A romok a Városház tér alatt is megtekinthetőek. A városháza középkori eredetű főépületét Fehérvár oszmán megszállás alóli felszabadulása (1688) után kezdték el újjáépíteni.

A Városház tér a 19-20. század fordulójáig a város piactere volt. Ezután a vásárokat az 1990-es évekig a 19. században elbontott Palotai kapu helyén kialakult Hal téren, a mai Piac téren tartották.

Meghatározó épületek 
Püspöki palota

A fehérvári püspöki palota 1780–1801 között épült empire és copf stílusban. Magyarország talán legszebb építészeti emléke ebben a stíluskategóriában. A Püspöki Könyvtár körülbelül 40 000 kötetet számlál a középkori kódexekkel és ősnyomtatványokkal együtt.

A városháza épületei

A város egyik díszeként tarthatjuk számon, hiszen a három épületből álló együttes gazdag barokk stílusú. Biztosan tudhatjuk, hogy főépületét 1689-ben már tanácsházaként használták.

A díszített épület különlegesen szép kapuzatát korinthoszi oszlopok, Iustitia istennő (igazságosság) és Prudentia istennő (okosság) allegorikus szobrai és hullámos ívű, áttört kőerkély alkotja, amelyen a város címere is megtalálható. Fölötte elegáns díszű kőkeretben nyílik az erkélyajtó, felette gazdag kiképzésű párkányzaton egy kiterjesztett szárnyú sasmadár ül, karmaiban koronával és karddal. A kapuzat a kismartoni Walch Tamás kőfaragómester alkotása, 1717-18-ban készült.

Szent Imre-templom és ferences rendház

A gazdag barokk templomot a Fehérvárott már a XIII. században jelenlevő ferencesek építették 1720 és 1743 között, akik a török hódoltság idejére elhagyták a várost, de Fehérvár 1688-as visszavétele után visszatértek, majd a templom mellé rendházat is építettek. E templom és kolostor helyén állt egykor az a királyi palota, melyben született Imre herceg a hagyomány szerint. A rendházban ma a Székesfehérvári Egyházmegyei Múzeum működik gazdag egyháztörténeti gyűjteménnyel. Szent Imre ereklyéjét a templom alapkövében helyezték el.

A rendház egy részében jelenleg a Székesfehérvári Egyházmegyei Múzeum üzemel.

A templom mögött állították fel a névadó Szent Imre szobrát.

Hiemer-ház

A Hiemer–Pfund (Font)–Caraffa barokk épületegyüttese Székesfehérvár belvárosának egyik, országos szinten is kiemelkedő értékű, egyedileg védett műemléke, a város épített örökségének egyik gyöngyszeme. Nemcsak központi elhelyezkedése és Városház térre néző díszes homlokzata teszi Székesfehérvár egyik legfontosabb műemlékévé, hanem történelme is: azon kevés épületek egyike, melyek tanúskodnak a város több évszázaddal ezelőtti fénykoráról, dicső múltjáról, országos jelentőségéről. Az épület műemléki értékét középkori alapjai, az értékes freskók és a falakat kívül-belül díszítő stukkók adják. 

Az épületben jelenleg többek között Magyarország legnagyobb, Európa-szerte híres játék- és babagyűjteménye, a Hetedhét Játékmúzeum, az ország legjobb vidéki étterme, a Top10-es listán szereplő 67 Étterem, valamint egy házasságkötő terem is működik.

Hermann László Zeneiskola épülete
Utcasorba illeszkedő, három oldalán szabadon álló, U alaprajzú, egyemeletes, barokk lakóépület. Városház téri homlokzata héttengelyes, háromrészes övpárkány osztja, csonka főpárkány zárja. Földszinti ablakai egyenes záródásúak, füles, tagozott szalagkeretesek, könyöklőjük alatt kis köténnyel. Páros lizénák határolják az ablakokat, a szélső kettőt a középső háromtól elválasztó lizénát ovális tükör fedi. A jobb szélső tengelyben a ház falában talált ágyú kis keretben került bemutatásra.
Oldalhomlokzata háromtengelyes, azon a főhomlokzat párkányai körbefutnak. Földszintjén három kőkeretes ajtó, a középső az épület bejárata, mely szegmensíves, szemöldökgyámos, zárókődíszes. Emeleti ablakai egyenes záródásúak, szalagkeretesek, a bal oldali befalazott.

Udvari homlokzatán két sorban futnak a keretezetlen, egyenes záródású ablakok, az északi tengelyben kőkeretes ajtó.
Kontyolt nyeregtető, cserépfedés.
Az északi oldalszárny déli falán a török fürdő egykori kupoláját támasztó sarokboltfülke sztalaktitdísze látható.
Az udvaron ciszterna, s a fürdő egyéb helyiségének romjai, a nyugati telekhatáron a városfal maradványai láthatók.

Az 1913-ban alapított Hermann László Zeneiskola jogutódjaként működő Hermann László Zeneművészeti Szakközépiskola és AMI 1990 óta működik a Városház téri épületben.

Szobrok, emlékművek 

Országalma

Fehérvár történelmi jelentőségét a tér közepén álló vörösmárvány díszkút, az Országalma szimbolizálja. Hivatalosan Fehérvári jog az emlékmű neve, de a köznyelvben csak Országalmaként vált ismertté. Közvetlenül a fehérvári jognak nevezett középkori városi szabadságprivilégiumnak állít emléket, melyet III. István királytól kapott a város. A három kőoroszlán által tartott Országalmát Ohmann Béla alkotta 1941-43 között. Az emlékművön az alábbi felirat olvasható: "Libertates civitati Albensi a S. rege Stephano concessæ", azaz Fehérvár szabadságjogait Szent István adományozta (a hagyomány szerint ugyanis az első szabadságjogokat I. István adományozta a városnak). Helyén '43 előtt a Bory Jenő által készített Püspökkút állt, amely ezután átkerült a főpályaudvar elé, majd az 1972-es millenium alkalmából (ekkor volt Fehérvár 1000 éves) vitték jelenlegi helyére, a Piac téri Várfal parkba.

Mujkó szobra

2007 májusában, a VIII. Kortárs Művészeti Fesztivál keretein belül került elhelyezésre Mujkó, az udvari bolond szobra  Kossuth utca és Vasvári Pál utca kereszteződésében. Habár a szobor nem a Városház tér része, de jól látható onnan. Az alkotást Kocsis Balázs szobrászművész és Molnár László ezüstműves és ötvösművész a művészeti fesztiválra készítette, saját költségen. Kocsis Balázsban régen megfogalmazódott az ötlet, hogy olyan szobrot készítsen, amely a levegőben lóg. Mátyás bolondja, Mujkó figuráját formálták meg végül ily módon, mivel egy udvari bolond ülhet egy kötélen az emberek feje felett. A szobor apró részleteit az ötvösmunka kiválósága emelte ki.

Az alkotás azonnal belopta magát a fehérváriak szívébe. A város nem tervezett ekkor szoborvásárlás kapcsán költséget, így sokáig kétséges volt, hogy Mujkó maradhat-e, vagyis először „illegálisan” lógott a levegőben. Végül a város közgyűlésének 347/2007 (IX. 20.) számú határozata alapján a város megvásárolta a szobrot, így Mujkó - szerencsére - maradt.

Török-kút
A török kivonulásának 250. évfordulójára készült 1938-ban a Szent Imre ferences templom és rendház falán található falikút, ami Medgyessy Ferenc alkotása. A kút fölötti dombormű török-magyar küzdelmeket ábrázol.

Második világháborús emlékmű
A II. világháború halottainak, polgári áldozatainak, antifasisztáknak és a deportáltaknak állít emléket. A székesfehérvári emlékművet Lugossy Mária készítette. Az emlékmű jellegzetessége a világháborúban bombatalálatot ért Fő utcai Nepomuki Szent János templom harangja, mely ekkor lezuhant a toronyból, majd az emlékmű elkészítéséhez használtak föl.

A tízes huszárok emlékműve
Az emlékmű egy kardot tartó mezítelen lovast ábrázol. A Pátzay Pál által készített székesfehérvári szobor a 10-es huszárok tisztikarának megrendelésére készült 1939-ben.

Szent István-emlékjel
A 2015-ös Királyi Napok keretében került átadásra a Szent István-emlékjel. Latin felirata: "Signum dom Stephani incliti regis", azaz István úr, a kiváló király jele. Középen államalapító királyunk aláírása látható. A mészkőből készült emlékmű Vas Éva, Hoffer Ottó, Molnár Attila és Kovács Alina munkája. Az emlékmű helyén korábban a Milleniumi emlékjel állt, amely a közvélekedés szerint nem illett a belvárosi környezetbe. Az emlékjelet a modern Vízivárosba, az Áron Nagy Lajos térre helyezték át.

Galéria

Jegyzetek

Források 
Székesfehérvár MJV - Hírportál
Székesfehérvár - Turizmus
Műemlékem.hu
Köztérkép.hu

Székesfehérvár utcái és terei
Magyarország terei
A Városház tér ( a középkorban latinul : Teatrum Civitatis ) Székesfehérvár főtere . Az Óváros középpontjában elhelyezkedő L alakú tér a magyarországi barokk egyik legnagyszerűbb lelőhelye . A város és a magyar államiság egyik jelképe , a fehérvári jognak emléket állító Országalma a tér közepén található . A teret jórészt18. századi , barokk stílusú épületek szegélyezik , köztük paloták , közintézmények , egy kolostor és egy templom . A tér épületei közül a legfontosabbak a középkori eredetű , majd a18. század fordulóján újjáépült városháza főépülete , az1743 között épült Szent Imre-templom és azre befejezett püspöki palota . Kulturális jelentősége is igen nagy : a város hagyományos rendezvényeinek többségét e téren , és a belőle kiinduló Fő utcán tartják . Ezek között mindenképp említésre méltó az augusztusa környékén megrendezésre kerülő Székesfehérvári Királyi Napok bizonyos rendezvényei , valamint az adventi időszak , amikor itt tartják az ország egyik legnagyobb adventi vásárát . Elhelyezkedése A Városház tér a történelmi belváros középpontjában helyezkedik el . A térről indul ki a Belváros számos utcája , köztük a méltán híres Fő utca . Ide vezet továbbá a Vasvári Pál utca , a Kossuth utca , az Arany János utca , a Kati néni-szoborról híres Liszt Ferenc utca , a Jókai utca , az Oskola utca , a Juhász Gyula utca és a Lakatos utca is . A Nemzeti Emlékhelyet magába foglaló Koronázó tér közvetlenül a Városház tér mellett található , Székesfehérvár legforgalmasabb tere , a Piac tér pedig a Liszt Ferenc utcán közelíthető meg . A Kossuth utcán eljutunk a Hősök terére és a Kossuth udvarba ( az Órajátékhoz ) , de a Megyeház utcával és az Arany János utcával együtt a Szent István térben ér véget . A Fő utca a Zichy ligethez és az Országzászló térhez vezet . Története A Városház tér területe már a korai időkben is Székesfehérvár főterének számított . A középkorban latin nevei Forum in Civitate Albensi ( Fórum Fehérvárott ) és Theatrum Civitatis Albaregalis ( Fehérvár Főtere ) voltak , de előfordult a magyar Piactér megnevezés is . A mai Szent Imre-templom helyén a hagyomány szerint I. István palotája állt , melyben Imre hercegben megszületett . A tér északkeleti részét egykor a Nagyboldogasszony-bazilika nyugati szárnya foglalta el , melynek romjait a Városház térrel szomszédos Koronázó téren található Romkertben lehet megtekinteni . A romok a Városház tér alatt is megtekinthetőek . A városháza középkori eredetű főépületét Fehérvár oszmán megszállás alóli felszabadulásaután kezdték el újjáépíteni . A Városház tér a század fordulójáig a város piactere volt . Ezután a vásárokat azes évekig a században elbontott Palotai kapu helyén kialakult Hal téren , a mai Piac téren tartották . Meghatározó épületek Püspöki palota A fehérvári püspöki palota1801 között épült empire és copf stílusban . Magyarország talán legszebb építészeti emléke ebben a stíluskategóriában . A Püspöki Könyvtár körülbelül000 kötetet számlál a középkori kódexekkel és ősnyomtatványokkal együtt . A városháza épületei A város egyik díszeként tarthatjuk számon , hiszen a három épületből álló együttes gazdag barokk stílusú . Biztosan tudhatjuk , hogy főépületétben már tanácsházaként használták . A díszített épület különlegesen szép kapuzatát korinthoszi oszlopok , Iustitia istennő ( igazságosság ) és Prudentia istennő ( okosság ) allegorikus szobrai és hullámos ívű , áttört kőerkély alkotja , amelyen a város címere is megtalálható . Fölötte elegáns díszű kőkeretben nyílik az erkélyajtó , felette gazdag kiképzésű párkányzaton egy kiterjesztett szárnyú sasmadár ül , karmaiban koronával és karddal . A kapuzat a kismartoni Walch Tamás kőfaragómester alkotása, ban készült . Szent Imre-templom és ferences rendház A gazdag barokk templomot a Fehérvárott már a XIII. században jelenlevő ferencesek építettékésközött , akik a török hódoltság idejére elhagyták a várost , de Fehérváras visszavétele után visszatértek , majd a templom mellé rendházat is építettek . E templom és kolostor helyén állt egykor az a királyi palota , melyben született Imre herceg a hagyomány szerint . A rendházban ma a Székesfehérvári Egyházmegyei Múzeum működik gazdag egyháztörténeti gyűjteménnyel . Szent Imre ereklyéjét a templom alapkövében helyezték el . A rendház egy részében jelenleg a Székesfehérvári Egyházmegyei Múzeum üzemel . A templom mögött állították fel a névadó Szent Imre szobrát . Hiemer-ház A Hiemer–Pfund ( Font)–Caraffa barokk épületegyüttese Székesfehérvár belvárosának egyik , országos szinten is kiemelkedő értékű , egyedileg védett műemléke , a város épített örökségének egyik gyöngyszeme . Nemcsak központi elhelyezkedése és Városház térre néző díszes homlokzata teszi Székesfehérvár egyik legfontosabb műemlékévé , hanem történelme is : azon kevés épületek egyike , melyek tanúskodnak a város több évszázaddal ezelőtti fénykoráról , dicső múltjáról , országos jelentőségéről . Az épület műemléki értékét középkori alapjai , az értékes freskók és a falakat kívül-belül díszítő stukkók adják . Az épületben jelenleg többek között Magyarország legnagyobb , Európa-szerte híres játék- és babagyűjteménye , a Hetedhét Játékmúzeum , az ország legjobb vidéki étterme , a Top10-es listán szereplőÉtterem , valamint egy házasságkötő terem is működik . Hermann László Zeneiskola épülete Utcasorba illeszkedő , három oldalán szabadon álló , U alaprajzú , egyemeletes , barokk lakóépület . Városház téri homlokzata héttengelyes , háromrészes övpárkány osztja , csonka főpárkány zárja . Földszinti ablakai egyenes záródásúak , füles , tagozott szalagkeretesek , könyöklőjük alatt kis köténnyel . Páros lizénák határolják az ablakokat , a szélső kettőt a középső háromtól elválasztó lizénát ovális tükör fedi . A jobb szélső tengelyben a ház falában talált ágyú kis keretben került bemutatásra . Oldalhomlokzata háromtengelyes , azon a főhomlokzat párkányai körbefutnak . Földszintjén három kőkeretes ajtó , a középső az épület bejárata , mely szegmensíves , szemöldökgyámos , zárókődíszes . Emeleti ablakai egyenes záródásúak , szalagkeretesek , a bal oldali befalazott . Udvari homlokzatán két sorban futnak a keretezetlen , egyenes záródású ablakok , az északi tengelyben kőkeretes ajtó . Kontyolt nyeregtető , cserépfedés . Az északi oldalszárny déli falán a török fürdő egykori kupoláját támasztó sarokboltfülke sztalaktitdísze látható . Az udvaron ciszterna , s a fürdő egyéb helyiségének romjai , a nyugati telekhatáron a városfal maradványai láthatók . Azban alapított Hermann László Zeneiskola jogutódjaként működő Hermann László Zeneművészeti Szakközépiskola és AMIóta működik a Városház téri épületben . Szobrok , emlékművek Országalma Fehérvár történelmi jelentőségét a tér közepén álló vörösmárvány díszkút , az Országalma szimbolizálja . Hivatalosan Fehérvári jog az emlékmű neve , de a köznyelvben csak Országalmaként vált ismertté . Közvetlenül a fehérvári jognak nevezett középkori városi szabadságprivilégiumnak állít emléket , melyet III. István királytól kapott a város . A három kőoroszlán által tartott Országalmát Ohmann Béla alkottaközött . Az emlékművön az alábbi felirat olvasható : " Libertates civitati Albensi a S. rege Stephano concessæ " , azaz Fehérvár szabadságjogait Szent István adományozta ( a hagyomány szerint ugyanis az első szabadságjogokat I. István adományozta a városnak ) . Helyén '43 előtt a Bory Jenő által készített Püspökkút állt , amely ezután átkerült a főpályaudvar elé , majd azes millenium alkalmából ( ekkor volt Fehérváréves ) vitték jelenlegi helyére , a Piac téri Várfal parkba . Mujkó szobra 2007 májusában , a VIII. Kortárs Művészeti Fesztivál keretein belül került elhelyezésre Mujkó , az udvari bolond szobra Kossuth utca és Vasvári Pál utca kereszteződésében . Habár a szobor nem a Városház tér része , de jól látható onnan . Az alkotást Kocsis Balázs szobrászművész és Molnár László ezüstműves és ötvösművész a művészeti fesztiválra készítette , saját költségen . Kocsis Balázsban régen megfogalmazódott az ötlet , hogy olyan szobrot készítsen , amely a levegőben lóg . Mátyás bolondja , Mujkó figuráját formálták meg végül ily módon , mivel egy udvari bolond ülhet egy kötélen az emberek feje felett . A szobor apró részleteit az ötvösmunka kiválósága emelte ki . Az alkotás azonnal belopta magát a fehérváriak szívébe . A város nem tervezett ekkor szoborvásárlás kapcsán költséget , így sokáig kétséges volt , hogy Mujkó maradhat-e , vagyis először „ illegálisan” lógott a levegőben . Végül a város közgyűlésének2007 ( IX. ) számú határozata alapján a város megvásárolta a szobrot , így Mujkó - szerencsére - maradt . Török-kút A török kivonulásának évfordulójára készültban a Szent Imre ferences templom és rendház falán található falikút , ami Medgyessy Ferenc alkotása . A kút fölötti dombormű török-magyar küzdelmeket ábrázol . Második világháborús emlékmű A II. világháború halottainak , polgári áldozatainak , antifasisztáknak és a deportáltaknak állít emléket . A székesfehérvári emlékművet Lugossy Mária készítette . Az emlékmű jellegzetessége a világháborúban bombatalálatot ért Fő utcai Nepomuki Szent János templom harangja , mely ekkor lezuhant a toronyból , majd az emlékmű elkészítéséhez használtak föl . A tízes huszárok emlékműve Az emlékmű egy kardot tartó mezítelen lovast ábrázol . A Pátzay Pál által készített székesfehérvári szobor aes huszárok tisztikarának megrendelésére készültben . Szent István-emlékjel Aös Királyi Napok keretében került átadásra a Szent István-emlékjel . Latin felirata : " Signum dom Stephani incliti regis " , azaz István úr , a kiváló király jele . Középen államalapító királyunk aláírása látható . A mészkőből készült emlékmű Vas Éva , Hoffer Ottó , Molnár Attila és Kovács Alina munkája . Az emlékmű helyén korábban a Milleniumi emlékjel állt , amely a közvélekedés szerint nem illett a belvárosi környezetbe . Az emlékjelet a modern Vízivárosba , az Áron Nagy Lajos térre helyezték át . Galéria Jegyzetek Források Székesfehérvár MJV - Hírportál Székesfehérvár - Turizmus Műemlékem. hu Köztérkép.hu Székesfehérvár utcái és terei Magyarország terei