Az Európai Unió audiovizuális politikája
Az audiovizuális politika az Európai Unió kulturális politikájának speciális területe, melyet az 1993-as Maastrichti szerződés emelt be az uniós szakpolitikák közé, és amely az audiovizuális ipar területeit szabályozza. Az audiovizuális ipar (azaz a film-, mozi- és videóipar, a televíziós és internetes műsorkészítés és közvetítés stb.) az egyik legdinamikusabb és legbefolyásosabb iparággá fejlődött az elmúlt évtizedekben.

Az 1980-as években vette kezdetét az a technológiai forradalom, mely döntően átalakította az eredetileg állami monopóliumra épülő tájékoztatási rendszert és igényt teremtett egy nemzeti határokon átnyúló, globális megközelítés érvényesítésére. Több mint egymillió közvetlen foglalkoztatottjával az audiovizuális szektor a legjelentősebb európai kulturális iparág.

Jogalapja 

Az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Római Szerződés még nem tartalmazott kifejezett rendelkezést az audiovizuális ágazatra vonatkozóan. 
Az audiovizuális politika területére elsőként a kulturális politika részeként, az 1993-as Maastrichti szerződés utalt. Az 1999-es Amszterdami szerződéssel egyidejűleg elfogadott jegyzőkönyv "A közszolgálati műsorszolgáltatók rendszeréről" pedig elismerte a közszolgálati műsorszolgáltatás létjogosultságát és a tagállamok jogát a közszolgálati feladat maghatározására és finanszírozására. Ezeket a rendelkezéseket az EUMSZ (Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés) is fenntartotta.
A kifejezetten az audiovizuális területre vonatkozó jogalap hiánya azonban nem jelentette akadályát az alapvető közös piaci alapelvek meghonosítását célzó szabályozás kialakulásának.

A politika főbb jellemzői 

 európai piac széttöredezettsége: az európai audiovizuális ipar fejlődésének gátat szabnak a nyelvi-kulturális korlátok és a nemzeti szabályozás eltérései
 legfőbb célkitűzései: az audiovizuális áruk és szolgáltatások Közösségen belüli szabad áramlásának elősegítése; az audiovizuális ipar versenyképességének növelése; a felhasználók érdekeinek védelme; és az európai audiovizuális kultúra támogatása, ösztönzése
 nem szűkíthető le kizárólag gazdasági törekvésekre: az audiovizuális termékek és szolgáltatások természetükből eredően meghatározott kulturális értékek kifejezői és közvetítői, ennek a kulturális sokszínűségnek a fenntartása és elősegítése mind nemzeti, mind európai érdek
 az audiovizuális politika fejlődését a kezdetektől fogva az alapvető nemzeti kompetencia, a szubszidiaritás elvének széles körű alkalmazása határozza meg.

A Határok nélküli audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv

Keletkezése 
Az Európai Parlament 1982-ben, határozatban felszólította a Bizottságot egy közösségi szintű szabályozás tervezetének elkészítésére. A Bizottság ennek nyomán 2 év múlva közzétette a "Határok nélküli televíziózásról szóló Zöld Könyv"-ét. A zöld könyv célja, hogy alternatívákat javasoljon egy adott terület szabályozására és lehetőséget nyújtson az érdekelt feleknek arra, hogy kifejtsék a témával kapcsolatos álláspontjukat.

A "Határok nélküli televíziózásról szóló Zöld Könyv" megjelenése nyomán egy évekig  tartó vita vette kezdetét a tagállamok között. Voltak tagállamok, akik egy egységes európai kultúra létrehozását szorgalmazták, míg mások az egységes szabályozásban saját kulturális hatásköreik korlátozását látták. Végül az Irányelvet 1989-ben elfogadták.

Az audiovizuális szektor modernizálódása (pl.: internetre köthető tévékészülékek) azonban új kihívások elé állította a törvényalkotókat. A célkitűzések között szerepelt a kiskorúak védelme a káros tartalmaktól illetve a gyűlöletkeltés visszaszorítása, ugyanakkor az is fő szempont volt, hogy a szólásszabadsághoz fűződő jog ne sérüljön. A Bizottság ezért 2005-ben benyújtotta jogalkotási javaslatát, az Európai Parlament és a Tanács pedig 2007-ben elfogadta az új módosító irányelvet. A módosítás legnagyobb újítása az volt, hogy a hatályát kiterjeszti minden audiovizuális médiaszolgáltatásra. Az új szabályozás az Irányelv elnevezését is módosította "Határok nélküli audiovizuális médiaszolgáltatásról szóló irányelvre".

Fontos megjegyezni, hogy az irányelv csak egy úgynevezett minimumszabályozási elv. Ez azt jelenti, hogy csak azokat a minimális követelményeket rögzíti, amelyeket a tagállami szabályozásnak teljesítenie kell. Tehát nem tiltja, hogy a tagállamok ezen túlmenő, részletesebb vagy szigorúbb szabályozást alkalmazzanak.

Szabályozás területei 
Az irányelv több olyan területen harmonizálja a tagállami jogszabályokat, ahol az eltérő rendelkezések ténylegesen gátolhatják a médiaszolgáltatások szabad áramlását:
 Különleges jelentőségű események közvetítése
 Európai művek védelme
 Reklámszabályozás
 Közrend és kiskorúak védelme

Különleges jelentőségű események közvetítése 
Ennek a szabályozásnak az a célja, hogy biztosítsa a közönség számára az ingyenes hozzáférést a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekről szóló közvetítésekhez. Mivel a népszerű rendezvények magánszolgáltatók általi kizárólagos közvetítése korlátozhatja a közönség információhoz jutását, ezért a tagállamok összeállíthatják azoknak a nemzeti és nemzetközi eseményeknek a listáját, amelyeket a közönség számára kiemelkedően fontosnak gondolnak.

Ilyen különleges jelentőségű eseménynek számít például az Olimpia.

Európai művek védelme 
Az európai adások terjesztését és gyártását az úgynevezett kvótarendelkezés hivatott elősegíteni. Ez alapján amennyiben lehetséges, a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a szolgáltatók adásidejük nagy részét európai művek számára tartsák fent. A kvótarendelkezés csak annyiban kötelez, amennyiben a megvalósításhoz szükséges eszközök rendelkezésre állnak.

Az egyetlen valóban konkrét előírás az, hogy az európai művek aránya nem lehet alacsonyabb az Irányelv elfogadását megelőző évben (1988) elért átlagnál.

Reklámszabályozás 
A reklámoknak az alábbi előírásoknak kell megfelelniük:
 A kereskedelmi közleménynek könnyen felismerhetőnek kell lennie és nem alkalmazhatnak tudatosan nem észlelhető technikákat.
 Kifejezetten tilos dohánytermékekre és kizárólag vényre kapható gyógyászati termékekre vonatkozó kereskedelmi közlemény minden formája.
 Nem sértheti az emberi méltóságot, nem tartalmazhat hátrányos megkülönböztetést illetve nem bátoríthat egészséget, biztonságot, környezetet veszélyeztető magatartásra.
 A kereskedelmi közlemény nem használhatja ki a kiskorú tapasztalatlanságát vagy hiszékenységét, nem bátoríthat arra, hogy rábeszélje a szülőket a vásárlásra illetve indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetben.

Közrend és kiskorúak védelme 
Az Irányelv kötelezi a tagállamokat, hogy a médiaszolgáltatók által nyújtott szolgáltatások ne tartalmazzanak fajon, nemen, vallási vagy nemzeti hovatartozáson alapuló gyűlölködést. Illetve tilos a kiskorúak fizikai, értelmi vagy erkölcsi fejlődését súlyosan károsító televíziós műsorok közvetítése.

MEDIA Program 

A MEDIA programot egy kétéves kísérleti időszakot követően hivatalosan 1991-ben indította először útjára a Tanács.

A programot a komplementaritás jellemzi, azaz az Európai Unió által biztosított anyagi keret csak kiegészítő jellegű. Tehát a már meglévő tagállami forrásokat egészíti ki. Ez azért is fontos, mert a tagállamok általában csak az audiovizuális művek előállítására nyújtanak támogatásokat. A MEDIA Program ezért elsősorban a gyártást előkészítő és az azt követő (terjesztés, népszerűsítés) szakaszokra koncentrál.

Az első MEDIA Program 
 1991-től 1995-ig tartott
 céljai: az ágazat szereplői közötti kapcsolatok és a határokon átívelő együttműködés előmozdítása
 200 millió ECU költségvetéssel
 számos területen jelentős sikereket ért el

MEDIA II Program 
 1996-tól 2000-ig tartott
 céljai: audiovizuális szakképzés, audiovizuális fejlesztés, művek terjesztése
 350 millió euróra növelt költségvetés

MEDIA Plus 
 2001-től 2006-ig tartott
 célja: a digitális technológiából eredő kihívásokra való felkészülés, ezért előnyben részesíti a digitális technológia alkalmazására és terjesztésére irányuló kezdeményezéseket (pl.: új technológiák oktatása, internetes terjesztés, archívumok digitalizálása)

MEDIA 2007 
 2007-től 2013-ig tartott
 céljai: az európai kulturális sokszínűség és filmművészeti örökség megóvása és fejlesztése, az európai audiovizuális művek forgalmának élénkítése, valamint az európai audiovizuális ipar kereskedelmi teljesítményének fokozása
 755 millió euró költségvetés

MEDIA Mundus 
 2011-től 2013-ig tartott
 célja, hogy elősegítse az európai filmipar nemzetközi dimenziójának kibontakozását
 15 milliós költségvetés

Kreatív Európa program 
 2014-től 2020-ig tartó, kulturális, kreatív és audiovizuális ágazatok támogatására irányuló új európai program
 ez a program váltja fel a 2013 végén lezárult MEDIA, MEDIA Mundus és Kultúra programokat
 céljai: európai kulturális sokszínűség és örökség megőrzése, illetve a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének növelése
 1,46 milliárd eurós költségvetés

Jegyzetek

Források 
 Kende Tamás, Szűcs Tamás - Bevezetés az Európai Unió politikáiba, 2011, Complex Kiadó, Budapest
 http://europa.eu/pol/av/index_hu.htm
 http://europa.eu/pol/pdf/flipbook/hu/culture_audiovisual_hu.pdf

Jegyzetek 

audiovizuális politika
Az audiovizuális politika az Európai Unió kulturális politikájának speciális területe , melyet azas Maastrichti szerződés emelt be az uniós szakpolitikák közé , és amely az audiovizuális ipar területeit szabályozza . Az audiovizuális ipar ( azaz a film- , mozi- és videóipar , a televíziós és internetes műsorkészítés és közvetítés stb . ) az egyik legdinamikusabb és legbefolyásosabb iparággá fejlődött az elmúlt évtizedekben . Azas években vette kezdetét az a technológiai forradalom , mely döntően átalakította az eredetileg állami monopóliumra épülő tájékoztatási rendszert és igényt teremtett egy nemzeti határokon átnyúló , globális megközelítés érvényesítésére . Több mint egymillió közvetlen foglalkoztatottjával az audiovizuális szektor a legjelentősebb európai kulturális iparág . Jogalapja Az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Római Szerződés még nem tartalmazott kifejezett rendelkezést az audiovizuális ágazatra vonatkozóan . Az audiovizuális politika területére elsőként a kulturális politika részeként , azas Maastrichti szerződés utalt . Azes Amszterdami szerződéssel egyidejűleg elfogadott jegyzőkönyv " A közszolgálati műsorszolgáltatók rendszeréről " pedig elismerte a közszolgálati műsorszolgáltatás létjogosultságát és a tagállamok jogát a közszolgálati feladat maghatározására és finanszírozására . Ezeket a rendelkezéseket az EUMSZ ( Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés ) is fenntartotta . A kifejezetten az audiovizuális területre vonatkozó jogalap hiánya azonban nem jelentette akadályát az alapvető közös piaci alapelvek meghonosítását célzó szabályozás kialakulásának . A politika főbb jellemzői európai piac széttöredezettsége : az európai audiovizuális ipar fejlődésének gátat szabnak a nyelvi-kulturális korlátok és a nemzeti szabályozás eltérései legfőbb célkitűzései : az audiovizuális áruk és szolgáltatások Közösségen belüli szabad áramlásának elősegítése ; az audiovizuális ipar versenyképességének növelése ; a felhasználók érdekeinek védelme ; és az európai audiovizuális kultúra támogatása , ösztönzése nem szűkíthető le kizárólag gazdasági törekvésekre : az audiovizuális termékek és szolgáltatások természetükből eredően meghatározott kulturális értékek kifejezői és közvetítői , ennek a kulturális sokszínűségnek a fenntartása és elősegítése mind nemzeti , mind európai érdek az audiovizuális politika fejlődését a kezdetektől fogva az alapvető nemzeti kompetencia , a szubszidiaritás elvének széles körű alkalmazása határozza meg . A Határok nélküli audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv Keletkezése Az Európai Parlamentben , határozatban felszólította a Bizottságot egy közösségi szintű szabályozás tervezetének elkészítésére . A Bizottság ennek nyománév múlva közzétette a " Határok nélküli televíziózásról szóló Zöld Könyv"-ét . A zöld könyv célja , hogy alternatívákat javasoljon egy adott terület szabályozására és lehetőséget nyújtson az érdekelt feleknek arra , hogy kifejtsék a témával kapcsolatos álláspontjukat . A " Határok nélküli televíziózásról szóló Zöld Könyv " megjelenése nyomán egy évekig tartó vita vette kezdetét a tagállamok között . Voltak tagállamok , akik egy egységes európai kultúra létrehozását szorgalmazták , míg mások az egységes szabályozásban saját kulturális hatásköreik korlátozását látták . Végül az Irányelvetben elfogadták . Az audiovizuális szektor modernizálódása ( pl . : internetre köthető tévékészülékek ) azonban új kihívások elé állította a törvényalkotókat . A célkitűzések között szerepelt a kiskorúak védelme a káros tartalmaktól illetve a gyűlöletkeltés visszaszorítása , ugyanakkor az is fő szempont volt , hogy a szólásszabadsághoz fűződő jog ne sérüljön . A Bizottság ezértben benyújtotta jogalkotási javaslatát , az Európai Parlament és a Tanács pedigben elfogadta az új módosító irányelvet . A módosítás legnagyobb újítása az volt , hogy a hatályát kiterjeszti minden audiovizuális médiaszolgáltatásra . Az új szabályozás az Irányelv elnevezését is módosította " Határok nélküli audiovizuális médiaszolgáltatásról szóló irányelvre " . Fontos megjegyezni , hogy az irányelv csak egy úgynevezett minimumszabályozási elv . Ez azt jelenti , hogy csak azokat a minimális követelményeket rögzíti , amelyeket a tagállami szabályozásnak teljesítenie kell . Tehát nem tiltja , hogy a tagállamok ezen túlmenő , részletesebb vagy szigorúbb szabályozást alkalmazzanak . Szabályozás területei Az irányelv több olyan területen harmonizálja a tagállami jogszabályokat , ahol az eltérő rendelkezések ténylegesen gátolhatják a médiaszolgáltatások szabad áramlását : Különleges jelentőségű események közvetítése Európai művek védelme Reklámszabályozás Közrend és kiskorúak védelme Különleges jelentőségű események közvetítése Ennek a szabályozásnak az a célja , hogy biztosítsa a közönség számára az ingyenes hozzáférést a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekről szóló közvetítésekhez . Mivel a népszerű rendezvények magánszolgáltatók általi kizárólagos közvetítése korlátozhatja a közönség információhoz jutását , ezért a tagállamok összeállíthatják azoknak a nemzeti és nemzetközi eseményeknek a listáját , amelyeket a közönség számára kiemelkedően fontosnak gondolnak . Ilyen különleges jelentőségű eseménynek számít például az Olimpia . Európai művek védelme Az európai adások terjesztését és gyártását az úgynevezett kvótarendelkezés hivatott elősegíteni . Ez alapján amennyiben lehetséges , a tagállamok kötelesek biztosítani , hogy a szolgáltatók adásidejük nagy részét európai művek számára tartsák fent . A kvótarendelkezés csak annyiban kötelez , amennyiben a megvalósításhoz szükséges eszközök rendelkezésre állnak . Az egyetlen valóban konkrét előírás az , hogy az európai művek aránya nem lehet alacsonyabb az Irányelv elfogadását megelőző évbenelért átlagnál . Reklámszabályozás A reklámoknak az alábbi előírásoknak kell megfelelniük : A kereskedelmi közleménynek könnyen felismerhetőnek kell lennie és nem alkalmazhatnak tudatosan nem észlelhető technikákat . Kifejezetten tilos dohánytermékekre és kizárólag vényre kapható gyógyászati termékekre vonatkozó kereskedelmi közlemény minden formája . Nem sértheti az emberi méltóságot , nem tartalmazhat hátrányos megkülönböztetést illetve nem bátoríthat egészséget , biztonságot , környezetet veszélyeztető magatartásra . A kereskedelmi közlemény nem használhatja ki a kiskorú tapasztalatlanságát vagy hiszékenységét , nem bátoríthat arra , hogy rábeszélje a szülőket a vásárlásra illetve indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetben . Közrend és kiskorúak védelme Az Irányelv kötelezi a tagállamokat , hogy a médiaszolgáltatók által nyújtott szolgáltatások ne tartalmazzanak fajon , nemen , vallási vagy nemzeti hovatartozáson alapuló gyűlölködést . Illetve tilos a kiskorúak fizikai , értelmi vagy erkölcsi fejlődését súlyosan károsító televíziós műsorok közvetítése . MEDIA Program A MEDIA programot egy kétéves kísérleti időszakot követően hivatalosanben indította először útjára a Tanács . A programot a komplementaritás jellemzi , azaz az Európai Unió által biztosított anyagi keret csak kiegészítő jellegű . Tehát a már meglévő tagállami forrásokat egészíti ki . Ez azért is fontos , mert a tagállamok általában csak az audiovizuális művek előállítására nyújtanak támogatásokat . A MEDIA Program ezért elsősorban a gyártást előkészítő és az azt követő ( terjesztés , népszerűsítés ) szakaszokra koncentrál . Az első MEDIA Program tőlig tartott céljai : az ágazat szereplői közötti kapcsolatok és a határokon átívelő együttműködés előmozdítása millió ECU költségvetéssel számos területen jelentős sikereket ért el MEDIA II Program tólig tartott céljai : audiovizuális szakképzés , audiovizuális fejlesztés , művek terjesztése millió euróra növelt költségvetés MEDIA Plus tőlig tartott célja : a digitális technológiából eredő kihívásokra való felkészülés , ezért előnyben részesíti a digitális technológia alkalmazására és terjesztésére irányuló kezdeményezéseket ( pl . : új technológiák oktatása , internetes terjesztés , archívumok digitalizálása ) MEDIA tőlig tartott céljai : az európai kulturális sokszínűség és filmművészeti örökség megóvása és fejlesztése , az európai audiovizuális művek forgalmának élénkítése , valamint az európai audiovizuális ipar kereskedelmi teljesítményének fokozása millió euró költségvetés MEDIA Mundus tőlig tartott célja , hogy elősegítse az európai filmipar nemzetközi dimenziójának kibontakozását milliós költségvetés Kreatív Európa program tőlig tartó , kulturális , kreatív és audiovizuális ágazatok támogatására irányuló új európai program ez a program váltja fel avégén lezárult MEDIA , MEDIA Mundus és Kultúra programokat céljai : európai kulturális sokszínűség és örökség megőrzése , illetve a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének növelése 46 milliárd eurós költségvetés Jegyzetek Források Kende Tamás , Szűcs Tamás - Bevezetés az Európai Unió politikáiba , Complex Kiadó, Budapest http://europa.eu/pol/av/index_hu.htm http://europa.eu/pol/pdf/flipbook/hu/culture_audiovisual_hu.pdf Jegyzetek audiovizuális politika