Tüdőátültetés
A tüdőátültetés (vagy más néven tüdőtranszplantáció) egy sebészeti szervátültető eljárás, amiben a páciens beteg tüdejét részben vagy egészben egy donor tüdejével kicserélik. A donor lehet akár élő, vagy halott is, egy élő donor csak fél tüdejét adhatja oda a betegnek. Vannak olyan eljárások, ahol a tüdő egészét ki kell cserélni, ez olyan betegségeknél fordul elő, mint például a cisztás fibrózis. Igaz, hogy a tüdőátültetés rengeteg veszéllyel jár, azonban a végső stádiumú betegeknek meghosszabbíthatja az élettartamát és javíthatja az életminőségét.

1983-ban volt az első sikeres hosszútávú féltüdő-átültetés, 1986-ban az első sikeres hosszútávú teljes tüdőátültetés, Magyarországon először 2015. december 12-én végezték az eljárást, sikeresen.

Az eljárás feltételei 
A tüdőátültetést csak olyan betegeken hajthatják végre, akik végső stádiumú tüdőbetegségben szenvednek és semelyik másik gyógymód nem mutatott javulást számukra. Számos körülmény létezik, amiknek hatására ezt az eljárást véghez kell vinni. 2005-ig bezárólag a leggyakoribb okai a tüdőátültetésnek az Egyesült Államokban a következők voltak: 
 27% krónikus obstruktív légúti betegség, (COPD) beleértve a tüdőtágulatot
 16% idiopátiás tüdőfibrózis
 14% cisztás fibrózis
 12% pulmonális hypertónia
 5% alfa 1-antitripszin hiány
 2% régebben átültetett, elromlott tüdők kicserélése
 24% egyéb okok, mint például a sarcoidosis

Ellenjavallatok 
A páciens helyzetének súlyossága ellenére vannak olyan tényezők és körülmények, amelyek a műtétre nézve kedvezőtlenek. Ezek a tényezők a következők:
 egyidejű krónikus betegségek
 egyidejű, vagy közelmúltban fennállt rák
 egyidejű alkohol-, dohány- vagy kábítószer-használat
 egyidejű fertőzések
 kedvezőtlen pszichiátriai állapot
 valamilyen orvosi utasításnak meg nem felelés

Története 
Az első szervátültetések története mind sikertelen próbálkozásokkal indult, mivel a páciensek szervezete nem fogadta be az idegen szerveket. Néhány állatkísérlet az 1940-es és '50-es években, melyeknek legismertebb véghezvivői Vlagyimir Demikhov és Henry Metras voltak, bebizonyították, hogy a szervátültetés megvalósítható. Az első sikeresnek mondható tüdőátültetést James Hardy végezte el 1963. június 11-én, a páciens további 18 napot élt a műtét után. 1963 és 1978 között számos tüdőátültetés-kísérlet végződött kudarccal, mert a páciensek szervezete nem tudta befogadni az új szervet. Egyedül a szív–tüdő gépek feltalálásával és az immunszupresszív gyógyszerek fejlesztésével adódhatott esély a páciensek teljes gyógyulására.

Az első sikeres, tüdőátültetést is magában foglaló műtétre, egy szív-tüdő transzplantációra 1981-ben került sor.

Magyarország 2013 májusában lett teljes jogú tagja az Eurotransplant intézményszervezetnek, majd 2014 decemberére egy 900 milliós fejlesztés következtében lehetővé vált Budapesten, az Országos Onkológiai Intézet sebészeti tömbjében a tüdőtranszplantáció. Magyarországon az első sikeres tüdőátültetést 2015. december 12-én hajtották végre. Ezelőtt a magyar pácienseket Bécsben műtötték, és a nagyobb rizikóval járó tüdőátültetéseket továbbra is ott fogják végezni. Lang György, a Semmelweis Egyetem mellkassebészeti klinikájának vezetője szerint tüdőátültetésben „van némi lemaradása a magyar egészségügynek” az Európai Unióhoz, vagy az Egyesült Államokhoz képest.

Követelmények

Donorok számára 
Vannak bizonyos tényezők, amelyeknek meg kell felelni, hogy valaki szervdonorrá válhasson. Élő donor esetében azt is figyelembe veszik, hogy a donorta miként fog hatni a szerv kivétele és a műtétet követő időszak:
 egészség
 méretmegegyezés: a donorszervnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy oxigénnel lássa el a pácienst, viszont elég kicsinek kell ahhoz lennie, hogy beleférjen a beteg mellkasüregébe
 életkor
 vércsoport

Páciensek számára 
A pácienseknek a következő pontoknak kell megfelelniük ahhoz, hogy tüdőátültetést végezhessenek el rajtuk:
utolsó fázisú tüdőbetegség
más gyógymódok teljes sikertelensége
más krónikus megbetegedések hiánya
semmilyen jelen lévő fertőzés vagy rák
semmilyen alkohol-, dohány- vagy kábítószer-visszaélés
meghatározott testsúly (az alultápláltság és az elhízottság csökkentik a műtét sikerének esélyét)
életkor
elfogadható pszichológiai állapot
megfelelő anyagi helyzet a költségek kifizetésére (azokban az országokban, ahol a páciens közvetlenül fizeti az orvosi ellátást)
képes legyen megfelelni a műtét utáni szigorú életmódváltozásnak

Orvosi vizsgálatok műtétre kijelölteknek 
Azokon a pácienseken, akiknek szervátültetésen kell átesniük, számos orvosi vizsgálatot kell elvégezni, hogy egészségügyi állapotukat és a műtétre való alkalmasságukat meghatározhassák:
 a beteg és a donor vércsoportjának meg kell egyeznie;
 a beteg és a donor tüdeje között a lehető legnagyobb szövetű hasonlóság szükséges;
 mellkasröntgennel a tüdő és a mellkasüreg méretének meghatározása;
 spirometria;
 komputertomográfia (mellkasi és hasi);
 csontsűrűség mérése;
 radionuklid angiográfia;
 stresszteszt;
 ventillációs és perfúziós vizsgálat;
 elektrokardiográfia;
 szívkatéterezés;
 echocardiographia.

Típusai

Lebenyátültetés 
Lebenyátültetés esetében egy élő donor csak egyoldali lebenyt adományozhat, tehát ilyenkor két donorra van szükség, és mindkét donor ugyanazt az életminőséget élvezheti az eljárás után egyaránt. Amennyiben a donor elhunyt személy, mindkét oldali lebenyeket kivehetik.

Féltüdő-átültetés 
Számos betegen lehet úgy segíteni, hogy csak a fél tüdejét cserélik ki, mert az adott betegség csak azt a részt befolyásolja. Általában az adományozott féltüdők donora agyhalott.

Egész tüdőátültetés 
Ebben az eljárásban az egész tüdejét ki kell cserélni a betegnek, általában cisztás fibrózis esetén, mivel mindkét féltüdő meg van fertőződve, és ha csak egy féltüdőt cserélnek ki, akkor a másik beteg féltüdőből könnyen átterjedhet a fertőzés az egészséges, frissen beillesztett tüdőbe.

Szív–tüdőátültetés 
Ebben az eljárásban a szívet és az egész tüdőt kicserélik, erre azoknak van szükségük, akik szívelégtelenségben szenvednek.

Erre egy alternatív módszer kialakult, amit „dominóeljárásnak” hívnak a médiában. Ebben az eljárásban az egyik páciens tüdejét és szívét is kicserélik, míg az ő egészséges szívét egy másik páciensbe ültetik. Ezt először 1987-ben hajtották végre.

A műtét folyamata 
Amíg a sebészi eljárások a tüdőátültetés típusától függenek, számos olyan lépés van, ami közös bennük. Ilyen például az, hogy a műtét előtt az azt végző sebész megvizsgálja a donortüdőt, hogy abban nincs-e semmiféle betegség vagy sérülés. Ha a donorszerv megfelelő állapotban van, akkor a beteget számos berendezéshez kötik, köztük intravénásan gyógyszert is adagolnak neki. Ezután érzéstelenítik, és a műtét során gép látja el oxigénnel.

Az előkészületek nagyjából egy óráig tartanak, a műtét hossza erősen függ az átültetés típusától. Ha a betegnek volt előtte már mellkasi műtéte, akkor az meghosszabbíthatja a folyamatot.

Féltüdő-átültetés 

Egy általános féltüdő-átültetés 4–8 óráig tart. Mindig a rosszabb állapotban lévő féltüdőt cserélik ki, ha mindkettő fél ugyanolyan állapotban van, akkor legtöbb esetben a jobb tüdő kerül kicserélésre, mert az kevesebb sebészi komplikációval jár, mivel a bal tüdőnél helyezkedik el a szív. A műtét azzal kezdődik, hogy a sebész végez egy bemetszést a váll alatti résztől kezdve, a mellkas körül, majd a szegycsontnál befejezve. Egy alternatív módszer az, hogy a szegycsont alatt végeznek bemetszést. Ezek után a tüdőfelet összehúzzák, véredényeit elkötik, majd a tüdőt kiveszik a hörgőknél. A donor tüdőfelét beillesztik, a véredényeket visszaállítják és megtöltik levegővel az új szervet. Hogy megbizonyosodjanak az új tüdő működéséről és hogy a maradék vért és nyálkát eltávolítsák, hörgőtükrözést (bronchoszkópiát) hajtanak végre a betegen. Amennyiben a sebészek megelégedtek a tüdő teljesítményével, a bemetszés utáni sebet bevarrják.

Egésztüdő-átültetés 
Egy egész tüdőátültetés egyértelműen hosszabb procedúra, mint a féltüdő-átültetés, ez 6-12 óráig tart. A műtét azzal kezdődik, hogy a sebész végez egy bemetszést a páciens hónaljától lefelé kezdve, a szegycsont körül, majd elérve a másik hónaljhoz. Ezek után a rosszabb állapotban lévő tüdőfelet összehúzzák, véredényeit elkötik, majd a tüdőt kiveszik a hörgőknél. A donor tüdőfelét beillesztik, a véredényeket visszaállítják és megtöltik levegővel az új szervet. Hogy megbizonyosodjanak az új tüdő működéséről és hogy a maradék vért és nyálkát eltávolítsák, hörgőtükrözést (bronchoszkópiát) hajtanak végre a betegen. Amennyiben a sebészek elégedettek az új szerv működésével, ugyanezt a folyamatot megcsinálják a másik tüdőféllel, majd pedig bevarrják a metszés után maradt sebet.

Műtét utáni eljárások 
A műtét után a beteget egyből intenzív osztályra szállítják, itt általában pár napig tartózkodik, és folyamatos megfigyelés alatt van. Ha ebben az időszakban nem lép fel komplikáció, akkor a fekvőbeteg-osztályra szállítják a beteget, itt általában egy–három hetet tartózkodik, ezt az időtartamot az esetlegesen fellépő komplikációk meghosszabbíthatják. A hazaengedés után a betegek életében sokkal fontosabb szerepet fog betölteni a higiénia, mint eddig, mert a legyengült immunrendszerük miatt hajlamosabbak fertőzéseket elkapni. A tüdőátültetés után a páciensek három hónapig nem vezethetnek.

Kockázatok 
Mint bármelyik másik műtétnél, a tüdőátültetésnél is van esély vérzésre és fertőzésre a műtét közben és után. Az újonnan behelyezett tüdő nem minden esetben tud gyógyulni és a funkcióit teljesíteni. Amiért az eljárás folyamán a páciens szervezetének nagy része ki van téve külső levegőnek, ezért szepszis is fennállhat, viszont erre adnak antibiotikumot, hogy megakadályozza.

Esélye van annak is, hogy a tüdőt a páciens szervezete nem fogadja be, ez előfordulhat egyből a műtét után, viszont akár a beteg életének egy későbbi szakaszában is. Ez egy rendkívül komoly állapot, ezért kell a lehető leggyorsabban kezelni. Az ilyen esetek kezelésére immunszupresszív gyógyszereket használnak. A tünetek a következők:
 láz
 influenza-szerű tünetek (hidegrázás, szédülés, éjszakai izzadás és hányinger)
 megnövekvő nehézlégzés
 romló pulmonális teszteredmények
 növekvő mellkasi fájdalom és érzékenység
 testsúly rohamos növekvése vagy csökkenése

Prognózis 
Ez a statisztika 2008-as adatokon alapszik. Ennek forrásadata nem tesz különbséget élő vagy halott donor között, továbbá lebeny- féltüdő- vagy egész tüdőátültetés között sem. Az átültetett tüdők általában három–öt évig bírják az összeomlás bármilyen jele nélkül.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
Szervmegosztás egyesülete (angol nyelven)
A szív- és tüdőátültetés nemzetközi társasága (angol nyelven)
Tüdőátültetés alapítvány (angol nyelven)

Sebészet
átültetés
A tüdőátültetés ( vagy más néven tüdőtranszplantáció ) egy sebészeti szervátültető eljárás , amiben a páciens beteg tüdejét részben vagy egészben egy donor tüdejével kicserélik . A donor lehet akár élő , vagy halott is , egy élő donor csak fél tüdejét adhatja oda a betegnek . Vannak olyan eljárások , ahol a tüdő egészét ki kell cserélni , ez olyan betegségeknél fordul elő , mint például a cisztás fibrózis . Igaz , hogy a tüdőátültetés rengeteg veszéllyel jár , azonban a végső stádiumú betegeknek meghosszabbíthatja az élettartamát és javíthatja az életminőségét . 1983-ban volt az első sikeres hosszútávú féltüdő-átültetés, ban az első sikeres hosszútávú teljes tüdőátültetés , Magyarországon először decemberén végezték az eljárást , sikeresen . Az eljárás feltételei A tüdőátültetést csak olyan betegeken hajthatják végre , akik végső stádiumú tüdőbetegségben szenvednek és semelyik másik gyógymód nem mutatott javulást számukra . Számos körülmény létezik , amiknek hatására ezt az eljárást véghez kell vinni.ig bezárólag a leggyakoribb okai a tüdőátültetésnek az Egyesült Államokban a következők voltak : krónikus obstruktív légúti betegség , ( COPD ) beleértve a tüdőtágulatot idiopátiás tüdőfibrózis cisztás fibrózis pulmonális hypertónia alfaantitripszin hiány régebben átültetett , elromlott tüdők kicserélése egyéb okok , mint például a sarcoidosis Ellenjavallatok A páciens helyzetének súlyossága ellenére vannak olyan tényezők és körülmények , amelyek a műtétre nézve kedvezőtlenek . Ezek a tényezők a következők : egyidejű krónikus betegségek egyidejű , vagy közelmúltban fennállt rák egyidejű alkohol- , dohány- vagy kábítószer-használat egyidejű fertőzések kedvezőtlen pszichiátriai állapot valamilyen orvosi utasításnak meg nem felelés Története Az első szervátültetések története mind sikertelen próbálkozásokkal indult , mivel a páciensek szervezete nem fogadta be az idegen szerveket . Néhány állatkísérlet azes és '50-es években , melyeknek legismertebb véghezvivői Vlagyimir Demikhov és Henry Metras voltak , bebizonyították , hogy a szervátültetés megvalósítható . Az első sikeresnek mondható tüdőátültetést James Hardy végezte el júniusén , a páciens továbbinapot élt a műtét után.ésközött számos tüdőátültetés-kísérlet végződött kudarccal , mert a páciensek szervezete nem tudta befogadni az új szervet . Egyedül a szív–tüdő gépek feltalálásával és az immunszupresszív gyógyszerek fejlesztésével adódhatott esély a páciensek teljes gyógyulására . Az első sikeres , tüdőátültetést is magában foglaló műtétre , egy szív-tüdő transzplantációraben került sor . Magyarországmájusában lett teljes jogú tagja az Eurotransplant intézményszervezetnek , majddecemberére egymilliós fejlesztés következtében lehetővé vált Budapesten , az Országos Onkológiai Intézet sebészeti tömbjében a tüdőtranszplantáció . Magyarországon az első sikeres tüdőátültetést decemberén hajtották végre . Ezelőtt a magyar pácienseket Bécsben műtötték , és a nagyobb rizikóval járó tüdőátültetéseket továbbra is ott fogják végezni . Lang György , a Semmelweis Egyetem mellkassebészeti klinikájának vezetője szerint tüdőátültetésben „ van némi lemaradása a magyar egészségügynek” az Európai Unióhoz , vagy az Egyesült Államokhoz képest . Követelmények Donorok számára Vannak bizonyos tényezők , amelyeknek meg kell felelni , hogy valaki szervdonorrá válhasson . Élő donor esetében azt is figyelembe veszik , hogy a donorta miként fog hatni a szerv kivétele és a műtétet követő időszak : egészség méretmegegyezés : a donorszervnek elég nagynak kell lennie ahhoz , hogy oxigénnel lássa el a pácienst , viszont elég kicsinek kell ahhoz lennie , hogy beleférjen a beteg mellkasüregébe életkor vércsoport Páciensek számára A pácienseknek a következő pontoknak kell megfelelniük ahhoz , hogy tüdőátültetést végezhessenek el rajtuk : utolsó fázisú tüdőbetegség más gyógymódok teljes sikertelensége más krónikus megbetegedések hiánya semmilyen jelen lévő fertőzés vagy rák semmilyen alkohol- , dohány- vagy kábítószer-visszaélés meghatározott testsúly ( az alultápláltság és az elhízottság csökkentik a műtét sikerének esélyét ) életkor elfogadható pszichológiai állapot megfelelő anyagi helyzet a költségek kifizetésére ( azokban az országokban , ahol a páciens közvetlenül fizeti az orvosi ellátást ) képes legyen megfelelni a műtét utáni szigorú életmódváltozásnak Orvosi vizsgálatok műtétre kijelölteknek Azokon a pácienseken , akiknek szervátültetésen kell átesniük , számos orvosi vizsgálatot kell elvégezni , hogy egészségügyi állapotukat és a műtétre való alkalmasságukat meghatározhassák : a beteg és a donor vércsoportjának meg kell egyeznie ; a beteg és a donor tüdeje között a lehető legnagyobb szövetű hasonlóság szükséges ; mellkasröntgennel a tüdő és a mellkasüreg méretének meghatározása ; spirometria ; komputertomográfia ( mellkasi és hasi ) ; csontsűrűség mérése ; radionuklid angiográfia ; stresszteszt ; ventillációs és perfúziós vizsgálat ; elektrokardiográfia ; szívkatéterezés ; echocardiographia . Típusai Lebenyátültetés Lebenyátültetés esetében egy élő donor csak egyoldali lebenyt adományozhat , tehát ilyenkor két donorra van szükség , és mindkét donor ugyanazt az életminőséget élvezheti az eljárás után egyaránt . Amennyiben a donor elhunyt személy , mindkét oldali lebenyeket kivehetik . Féltüdő-átültetés Számos betegen lehet úgy segíteni , hogy csak a fél tüdejét cserélik ki , mert az adott betegség csak azt a részt befolyásolja . Általában az adományozott féltüdők donora agyhalott . Egész tüdőátültetés Ebben az eljárásban az egész tüdejét ki kell cserélni a betegnek , általában cisztás fibrózis esetén , mivel mindkét féltüdő meg van fertőződve , és ha csak egy féltüdőt cserélnek ki , akkor a másik beteg féltüdőből könnyen átterjedhet a fertőzés az egészséges , frissen beillesztett tüdőbe . Szív–tüdőátültetés Ebben az eljárásban a szívet és az egész tüdőt kicserélik , erre azoknak van szükségük , akik szívelégtelenségben szenvednek . Erre egy alternatív módszer kialakult , amit „ dominóeljárásnak” hívnak a médiában . Ebben az eljárásban az egyik páciens tüdejét és szívét is kicserélik , míg az ő egészséges szívét egy másik páciensbe ültetik . Ezt előszörben hajtották végre . A műtét folyamata Amíg a sebészi eljárások a tüdőátültetés típusától függenek , számos olyan lépés van , ami közös bennük . Ilyen például az , hogy a műtét előtt az azt végző sebész megvizsgálja a donortüdőt , hogy abban nincs-e semmiféle betegség vagy sérülés . Ha a donorszerv megfelelő állapotban van , akkor a beteget számos berendezéshez kötik , köztük intravénásan gyógyszert is adagolnak neki . Ezután érzéstelenítik , és a műtét során gép látja el oxigénnel . Az előkészületek nagyjából egy óráig tartanak , a műtét hossza erősen függ az átültetés típusától . Ha a betegnek volt előtte már mellkasi műtéte , akkor az meghosszabbíthatja a folyamatot . Féltüdő-átültetés Egy általános féltüdő-átültetés8 óráig tart . Mindig a rosszabb állapotban lévő féltüdőt cserélik ki , ha mindkettő fél ugyanolyan állapotban van , akkor legtöbb esetben a jobb tüdő kerül kicserélésre , mert az kevesebb sebészi komplikációval jár , mivel a bal tüdőnél helyezkedik el a szív . A műtét azzal kezdődik , hogy a sebész végez egy bemetszést a váll alatti résztől kezdve , a mellkas körül , majd a szegycsontnál befejezve . Egy alternatív módszer az , hogy a szegycsont alatt végeznek bemetszést . Ezek után a tüdőfelet összehúzzák , véredényeit elkötik , majd a tüdőt kiveszik a hörgőknél . A donor tüdőfelét beillesztik , a véredényeket visszaállítják és megtöltik levegővel az új szervet . Hogy megbizonyosodjanak az új tüdő működéséről és hogy a maradék vért és nyálkát eltávolítsák , hörgőtükrözést ( bronchoszkópiát ) hajtanak végre a betegen . Amennyiben a sebészek megelégedtek a tüdő teljesítményével , a bemetszés utáni sebet bevarrják . Egésztüdő-átültetés Egy egész tüdőátültetés egyértelműen hosszabb procedúra , mint a féltüdő-átültetés , ezóráig tart . A műtét azzal kezdődik , hogy a sebész végez egy bemetszést a páciens hónaljától lefelé kezdve , a szegycsont körül , majd elérve a másik hónaljhoz . Ezek után a rosszabb állapotban lévő tüdőfelet összehúzzák , véredényeit elkötik , majd a tüdőt kiveszik a hörgőknél . A donor tüdőfelét beillesztik , a véredényeket visszaállítják és megtöltik levegővel az új szervet . Hogy megbizonyosodjanak az új tüdő működéséről és hogy a maradék vért és nyálkát eltávolítsák , hörgőtükrözést ( bronchoszkópiát ) hajtanak végre a betegen . Amennyiben a sebészek elégedettek az új szerv működésével , ugyanezt a folyamatot megcsinálják a másik tüdőféllel , majd pedig bevarrják a metszés után maradt sebet . Műtét utáni eljárások A műtét után a beteget egyből intenzív osztályra szállítják , itt általában pár napig tartózkodik , és folyamatos megfigyelés alatt van . Ha ebben az időszakban nem lép fel komplikáció , akkor a fekvőbeteg-osztályra szállítják a beteget , itt általában egy–három hetet tartózkodik , ezt az időtartamot az esetlegesen fellépő komplikációk meghosszabbíthatják . A hazaengedés után a betegek életében sokkal fontosabb szerepet fog betölteni a higiénia , mint eddig , mert a legyengült immunrendszerük miatt hajlamosabbak fertőzéseket elkapni . A tüdőátültetés után a páciensek három hónapig nem vezethetnek . Kockázatok Mint bármelyik másik műtétnél , a tüdőátültetésnél is van esély vérzésre és fertőzésre a műtét közben és után . Az újonnan behelyezett tüdő nem minden esetben tud gyógyulni és a funkcióit teljesíteni . Amiért az eljárás folyamán a páciens szervezetének nagy része ki van téve külső levegőnek , ezért szepszis is fennállhat , viszont erre adnak antibiotikumot , hogy megakadályozza . Esélye van annak is , hogy a tüdőt a páciens szervezete nem fogadja be , ez előfordulhat egyből a műtét után , viszont akár a beteg életének egy későbbi szakaszában is . Ez egy rendkívül komoly állapot , ezért kell a lehető leggyorsabban kezelni . Az ilyen esetek kezelésére immunszupresszív gyógyszereket használnak . A tünetek a következők : láz influenza-szerű tünetek ( hidegrázás , szédülés , éjszakai izzadás és hányinger ) megnövekvő nehézlégzés romló pulmonális teszteredmények növekvő mellkasi fájdalom és érzékenység testsúly rohamos növekvése vagy csökkenése Prognózis Ez a statisztikaas adatokon alapszik . Ennek forrásadata nem tesz különbséget élő vagy halott donor között , továbbá lebeny- féltüdő- vagy egész tüdőátültetés között sem . Az átültetett tüdők általában három–öt évig bírják az összeomlás bármilyen jele nélkül . Jegyzetek Fordítás További információk Szervmegosztás egyesülete ( angol nyelven ) A szív- és tüdőátültetés nemzetközi társasága ( angol nyelven ) Tüdőátültetés alapítvány ( angol nyelven ) Sebészet átültetés