Malalai Joya
Malalai Joya, (Pastu: ملالۍ جویا) (1978. április 25.–) afgán író, politikai aktivista. 2005-től 2007-ig országgyűlési képviselő. 2007-ben elbocsátották, miután nyilvánosan sértegette a főurakat és a háborús bűnösöket az Afgán Parlamentben. A Karzai adminisztráció szókimondó kritikusa, és a nyugat, legfőképp az Egyesült Államok támogatója.

Felfüggesztését nemzetközi tiltakozás követte 2007-ben, értelmiségiek, többek között Noam Chomsky, valamint politikusok Kanadából, Németországból, az Egyesült Királyságból, Olaszországból és Spanyolországból követelték, hogy újból alkalmazzák őt.

A BBC "A legbátrabb nőnek" nevezte. 

A Time magazin 2010-ben beválasztotta a világ 100 legbefolyásosabb embere közé.  2011. március 8.-án a The Guardian újság beválasztotta a top 100 női aktivista és kampányoló női közé.

Korai és felnőtt évek 
Joya 1978. április 25-én született, Farah tartományban, Nyugat-Afganisztánban. Apja orvostan-hallgató volt, míg a szovjet-afgán háborúban el nem vesztette az egyik lábát. 1982-ben menekültek Iránba a nyugodtabb élet reményében. Itt Joya humanitárius munkát kezdett el végezni.

A szovjet visszavonulás után 1998-ban visszament Afganisztánba, ahol társadalmi aktivistaként kezdett dolgozni. Megházasodott, férje nevét azonban annak védelmében titkolja.

2003-as beszéde 
Joya nemzetközi figyelmet nyert, amikor 2003. december 17-én felszólalt a főurak hatalma ellen az afgán parlamentben.

Válaszul a parlament elnöke, Sibghatullah Mojaddedi, kommunistának, és hitetlennek nevezte Joyát, majd felfüggesztették. Azóta 4 gyilkossági kísérletet követtek el ellene.

Politikai életpályája  
Joyát Farah tartomány képviselőjének választották 2005 szeptemberében. Ez év decemberében, rögtönzött beszédet tartott, amiben kritizálta a fővezéreket, a drogbárókat, valamint a bűnözőket a parlamentben.

2007. február 19-én Joya beszédet tartott egy leány iskolában.

A BBC "A leghíresebb nőnek nevezte Afganisztánban" 2007-ben. Ekkor Joya ezt nyilatkozta politikai pályájával kapcsolatosan: "Engem egyszer meg fognak ölni, de a hangomat nem lehet elnémítani, mivel az én hangom minden afgán nő hangja is. Le tudják tépni a virágot, de a tavaszt akkor sem tudják megállítani." 

Joyát fizikailag és szóban is bántalmazták 2006. március 7-én, miután több képviselőtársát is megvádolta, hogy alkalmatlanok a feladataik ellátására. Azt mondta, 2 fajta ember van Afganisztánban: az egyik, aki harcolt a függetlenségért, a másik pedig aki, megsemmisítette az országot és megölt 60 ezer embert. Válaszként a képviselők, halálfenyegetéssel reagáltak, valamint megdobálták őt vizes palackokkal.

2008. október 21-én Firenzébrn Bruna Giovannini egy tekintélyes arany medalt ajándékozott Joyának.

Brad Adams az ázsiai Human Rights Watch írója a következőket nyilatkozta róla: "Malalai az emberi jogok hűséges védője, és egy erőteljes hang, így nem szabadott volna felfüggeszteni a parlamentből."

Farahben, Nangarharban, Baghlanban, Kabulban és még néhány tartományban tiltakoztak Joya felfüggesztése ellen, de hiába.

Politikai visszatérés  
2010-ben mutatták be önéletrajzát Párizsban "Au nom de mon peuple" címmel. Joya azt tervezte, visszatér a politikába, miután öt afgán tartomány kérte fel, hogy képviselje őket a parlamentben. Az öt tartomány: Nangarhar, Nimroz, Takhar, Kabul, és Farah. Az utolsó pillanatban azonban visszalépett a parlamenti választásoktól.

Könyve 

Joya önéletrajza Raising My Voice címmel kiadásra került az Egyesült Államokban és Kanadában is.

A könyv később megjelent Franciaországban, Olaszországban, Spanyolországban, Hollandiában, Dániában, Indonéziában, és Izraelben.

Kirkus Reviews író ezt mondta a Joya könyvéről: "Egy létfontosságú emlékirat, Afganisztánnal kapcsolatosan pedig rejtett igazságokat fed fel, és közvetlenül megcímezi az Egyesült Államoknak."

Library Journal írja: "A könyv azokat fogja érdekelni, akik szeretik a mindennapi hősnőket, akik az életüket is kockára teszik a hazájukért."

Díjak 
 
  2007. július 23-a – Firenze – Olaszország: Malalai megkapja a the Golden Fleur- de – Lis díjat
  2004. december, megnyerte Az év nője díjat Olaszországban
  2009. március elnyerte a diszkrimináció ellenes díjat, Rotterdamban, Hollandiában
  2010. november: Foreign Policy magazine beválasztotta a világ top 100 globális gondolkozója közé
  2011. március: The Guardian beválasztotta a top 100 női aktivista közé a világon

Jegyzetek

Források 

1978-ban született személyek
Élő személyek
Afganisztáni politikusok
Írók
Feminizmus
Afgán nők
Malalai Joya , ( Pastu : ملالۍ جویا ) április– ) afgán író , politikai aktivista.tőlig országgyűlési képviselő.ben elbocsátották , miután nyilvánosan sértegette a főurakat és a háborús bűnösöket az Afgán Parlamentben . A Karzai adminisztráció szókimondó kritikusa , és a nyugat , legfőképp az Egyesült Államok támogatója . Felfüggesztését nemzetközi tiltakozás követteben , értelmiségiek , többek között Noam Chomsky , valamint politikusok Kanadából , Németországból , az Egyesült Királyságból , Olaszországból és Spanyolországból követelték , hogy újból alkalmazzák őt . A BBC " A legbátrabb nőnek " nevezte . A Time magazinben beválasztotta a világlegbefolyásosabb embere közé. március-án a The Guardian újság beválasztotta a topnői aktivista és kampányoló női közé . Korai és felnőtt évek Joya áprilisén született , Farah tartományban , Nyugat-Afganisztánban . Apja orvostan-hallgató volt , míg a szovjet-afgán háborúban el nem vesztette az egyik lábát.ben menekültek Iránba a nyugodtabb élet reményében . Itt Joya humanitárius munkát kezdett el végezni . A szovjet visszavonulás utánban visszament Afganisztánba , ahol társadalmi aktivistaként kezdett dolgozni . Megházasodott , férje nevét azonban annak védelmében titkolja . 2003-as beszéde Joya nemzetközi figyelmet nyert , amikor decemberén felszólalt a főurak hatalma ellen az afgán parlamentben . Válaszul a parlament elnöke , Sibghatullah Mojaddedi , kommunistának , és hitetlennek nevezte Joyát , majd felfüggesztették . Azótagyilkossági kísérletet követtek el ellene . Politikai életpályája Joyát Farah tartomány képviselőjének választottákszeptemberében . Ez év decemberében , rögtönzött beszédet tartott , amiben kritizálta a fővezéreket , a drogbárókat , valamint a bűnözőket a parlamentben . 2007. februárén Joya beszédet tartott egy leány iskolában . A BBC " A leghíresebb nőnek nevezte Afganisztánban" ben . Ekkor Joya ezt nyilatkozta politikai pályájával kapcsolatosan : " Engem egyszer meg fognak ölni , de a hangomat nem lehet elnémítani , mivel az én hangom minden afgán nő hangja is . Le tudják tépni a virágot , de a tavaszt akkor sem tudják megállítani . " Joyát fizikailag és szóban is bántalmazták márciusén , miután több képviselőtársát is megvádolta , hogy alkalmatlanok a feladataik ellátására . Azt mondta, fajta ember van Afganisztánban : az egyik , aki harcolt a függetlenségért , a másik pedig aki , megsemmisítette az országot és megöltezer embert . Válaszként a képviselők , halálfenyegetéssel reagáltak , valamint megdobálták őt vizes palackokkal . 2008. októberén Firenzébrn Bruna Giovannini egy tekintélyes arany medalt ajándékozott Joyának . Brad Adams az ázsiai Human Rights Watch írója a következőket nyilatkozta róla : " Malalai az emberi jogok hűséges védője , és egy erőteljes hang , így nem szabadott volna felfüggeszteni a parlamentből . " Farahben , Nangarharban , Baghlanban , Kabulban és még néhány tartományban tiltakoztak Joya felfüggesztése ellen , de hiába . Politikai visszatérés 2010-ben mutatták be önéletrajzát Párizsban " Au nom de mon peuple " címmel . Joya azt tervezte , visszatér a politikába , miután öt afgán tartomány kérte fel , hogy képviselje őket a parlamentben . Az öt tartomány : Nangarhar , Nimroz , Takhar , Kabul , és Farah . Az utolsó pillanatban azonban visszalépett a parlamenti választásoktól . Könyve Joya önéletrajza Raising My Voice címmel kiadásra került az Egyesült Államokban és Kanadában is . A könyv később megjelent Franciaországban , Olaszországban , Spanyolországban , Hollandiában , Dániában , Indonéziában , és Izraelben . Kirkus Reviews író ezt mondta a Joya könyvéről : " Egy létfontosságú emlékirat , Afganisztánnal kapcsolatosan pedig rejtett igazságokat fed fel , és közvetlenül megcímezi az Egyesült Államoknak . " Library Journal írja : " A könyv azokat fogja érdekelni , akik szeretik a mindennapi hősnőket , akik az életüket is kockára teszik a hazájukért . " Díjak júliusa – Firenze – Olaszország : Malalai megkapja a the Golden Fleur- de – Lis díjat december , megnyerte Az év nője díjat Olaszországban március elnyerte a diszkrimináció ellenes díjat , Rotterdamban , Hollandiában november : Foreign Policy magazine beválasztotta a világ topglobális gondolkozója közé március : The Guardian beválasztotta a topnői aktivista közé a világon Jegyzetek Források 1978-ban született személyek Élő személyek Afganisztáni politikusok Írók Feminizmus Afgán nők