Szökőkút
A szökőkút olyan közterületi építmény, amely a vizet egy vagy több sugárban lövelli ki. Elsősorban hűsölésre vagy esztétikai élményre, a víz díszítő, felüdítő jellegére alapítva az ember pihenésére szolgál. Kezdetben a gravitáció erejét használva, magasabbról érkező víz felhasználásával, manapság mesterségesen akár a föld alatti vízvezeték-hálózatból, vagy a kút vizét visszaforgatva is működnek szökőkutak.

Története
Az első szökőkutakról már az ókorból tudunk: az i.e. 2000-es évekből ismeretes szökőkút ábrázolás, illetve erről szóló feljegyzés. Ebben az időben a szökőkutakat még elsősorban ivóvíz biztosítására használták, funkciójukat tekintve közkútként működtek. Ezek a kutak még a közlekedőedények elvén működtek: a víztartó magasabban volt elhelyezve, mint a kifolyónyílás, így a víz a gravitáció erejével lövellt ki. A középkorban az arab fürdőkultúra révén elsősorban az iszlám világban terjedt a szökőkutak használata. Európában XIV. Lajos francia király udvarában lett ismét divat, elsősorban főúri kertek, parkok díszítői voltak a szökőkutak. A 19. századtól kiépülő vízvezetékek hatására a szökőkutak közkút funkciója lassan megszűnt. Szivattyúkat ugyan a 17. század óta használnak, szökőkutakba épített vízforgatóra azonban csak a vezetékes víz általános elterjedése - és a vízdíj bevezetése - után lett szükség.

Mai szerepe
Szökőkutakat manapság parkok, kertek díszítésére, pihenésre, szórakoztatásra, a környezet díszítésére építenek. Népszerűek az úgynevezett splash pad (kb. tocsogó) és a spray pool (kb. spriccmedence) típusú szökőkutak, melyeket kifejezetten azért építenek, hogy a városok lakói lehűtsék magukat, vagy játsszanak benne. Méltóságteljesebbek a zenélő kutak, melyek a vizet a hallható muzsika ütemére spriccelik, esetleg fényekkel teszik lenyűgözőbbé az előadást - ilyen többek között a Margitszigeti zenélő kút is.

A legmagasabbra kilövellő szökőkút az 1985-ben átadott, a Szaúd-Arábiai, Dzsiddában található Fahd király szökőkút, amely 260 méter magasra képes felszöktetni a vizet.

A vízforgatóval felszerelt szökőkutak többsége - mivel ugyanazt a vizet forgatják hosszú időn keresztül - alkalmatlanok mind ivásra, mind fürdésre., csupán díszítőfunkciójuk van.

Galéria

Források
A szökőkút olyan közterületi építmény , amely a vizet egy vagy több sugárban lövelli ki . Elsősorban hűsölésre vagy esztétikai élményre , a víz díszítő , felüdítő jellegére alapítva az ember pihenésére szolgál . Kezdetben a gravitáció erejét használva , magasabbról érkező víz felhasználásával , manapság mesterségesen akár a föld alatti vízvezeték-hálózatból , vagy a kút vizét visszaforgatva is működnek szökőkutak . Története Az első szökőkutakról már az ókorból tudunk : az i.e.es évekből ismeretes szökőkút ábrázolás , illetve erről szóló feljegyzés . Ebben az időben a szökőkutakat még elsősorban ivóvíz biztosítására használták , funkciójukat tekintve közkútként működtek . Ezek a kutak még a közlekedőedények elvén működtek : a víztartó magasabban volt elhelyezve , mint a kifolyónyílás , így a víz a gravitáció erejével lövellt ki . A középkorban az arab fürdőkultúra révén elsősorban az iszlám világban terjedt a szökőkutak használata . Európában XIV . Lajos francia király udvarában lett ismét divat , elsősorban főúri kertek , parkok díszítői voltak a szökőkutak . A századtól kiépülő vízvezetékek hatására a szökőkutak közkút funkciója lassan megszűnt . Szivattyúkat ugyan a század óta használnak , szökőkutakba épített vízforgatóra azonban csak a vezetékes víz általános elterjedése - és a vízdíj bevezetése - után lett szükség . Mai szerepe Szökőkutakat manapság parkok , kertek díszítésére , pihenésre , szórakoztatásra , a környezet díszítésére építenek . Népszerűek az úgynevezett splash pad ( kb. tocsogó ) és a spray pool ( kb. spriccmedence ) típusú szökőkutak , melyeket kifejezetten azért építenek , hogy a városok lakói lehűtsék magukat , vagy játsszanak benne . Méltóságteljesebbek a zenélő kutak , melyek a vizet a hallható muzsika ütemére spriccelik , esetleg fényekkel teszik lenyűgözőbbé az előadást - ilyen többek között a Margitszigeti zenélő kút is . A legmagasabbra kilövellő szökőkút azben átadott , a Szaúd-Arábiai , Dzsiddában található Fahd király szökőkút , amelyméter magasra képes felszöktetni a vizet . A vízforgatóval felszerelt szökőkutak többsége - mivel ugyanazt a vizet forgatják hosszú időn keresztül - alkalmatlanok mind ivásra , mind fürdésre . , csupán díszítőfunkciójuk van . Galéria Források