Neorić
Neorić falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 19, közúton 31 km-re északra, községközpontjától légvonalban 5, közúton 7 km-re délkeletre, a Dalmát Zagora központi részén fekszik. Délről a Moseć-, északról a Svilaja-, keletről a Visočnica-, nyugatról pedig a Plišivica-hegység határolja. A településen átfolyik a Sutina-patak, mely később a Cetinába torkollik. Határának nyugati részét a hosszúkás és termékeny talajú Mući mező képezi, melyet a Čikola-folyóba torkolló a Vrba-patak vize öntöz.

Története 
A település neve az azonos nevű horvát nemzetség nevéből származik. Középkori írásos források a nemzetség több tagját is megnevezik. Így 1203 után említik Orša Neorićot, 1270 körül Koren és Bogdan Neorićot, majd később Marin, Jurša és Cipronja Neorićot is. A nemzetség lakóhelye volt a falu feletti magaslaton emelt Neorić vára, melynek jelentősége a török veszély fokozódásával nőtt meg. 1537-ben elesett a közeli Klissza vára és ezután Neorić sem tarthatta sokáig magát. 1538-ban ez a vár is török kézre került. Ezután a nemzetség több tagja a török ellen kemény harcot folytató  uszkókokhoz csatlakozott. 1540-ben Zenggben említik például Juraj Neorićot. A 150 évig tartó török uralom után a ferencesek Boszniából és Hercegovinából telepítettek be új lakosságot. Önálló plébániáját 1713-ban alapították. 1718-ban a mući területen végzett egyházlátogatása során Cupilli érsek Muć település után Neorićot is megemlíti, mely abban az időben Podneorić néven volt ismert. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 587, 1910-ben 837 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Lakossága 2011-ben 883 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt plébániatemplomát 1897-ben építették. Kőből épített egyhajós épület, Homlokzatának közepén nagyméretű rózsaablakkal, oromzatán keskeny harangtoronnyal, melyben egy harang található. Építésének századik évfordulója alkalmából kívül-belül felújították.
Közelében a temetőben áll a település régi, azonos titulusú plébániatemploma, melyet 1701-ben építettek. 2001-ben ünnepelték fennállásának háromszázadik évfordulóját, mely alkalomból megújították.
Neorić középkori várának maradványai a falu feletti magaslaton.

Oktatás 
A településnek 1934-ig nem volt iskolája, néhány itteni gyermek a gornji mući iskolába járt. A nagy távolság miatt a helyi lakosok már régóta szorgalmazták egy új iskolaépület felépítését. Az építés 1928-ban kezdődött és csak 1934-ben fejeződött be. A falu első tanítónője Darinka Rogošić volt. A II. világháború idején 1941 és 1945 között a tanítás szünetelt. 1945-ben négy osztályban indult meg újra a tanítás. 1954-től pedig már hatosztályosként, 1955-től pedig nyolcosztályosként működött az iskola. A mai iskolaépület építési munkái 1969 februárjában indultak meg és 1971. december 22-én nyitotta meg kapuit. Neorićon kívül a szomszédos Sutina tanulói is ide járnak.

További információk 
Muć község hivatalos oldala 
 A település weboldala 
Ogorje.net:Neorić  
Az alapiskola honlapja 
Krešimir Kružić: Plemići s područja župe Zmina u sresnjem vijeku

Jegyzetek 

Split-Dalmácia megye települései
Neorić falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , a Dalmát Zagora központi részén fekszik . Délről a Moseć- , északról a Svilaja- , keletről a Visočnica- , nyugatról pedig a Plišivica-hegység határolja . A településen átfolyik a Sutina-patak , mely később a Cetinába torkollik . Határának nyugati részét a hosszúkás és termékeny talajú Mući mező képezi , melyet a Čikola-folyóba torkolló a Vrba-patak vize öntöz . Története A település neve az azonos nevű horvát nemzetség nevéből származik . Középkori írásos források a nemzetség több tagját is megnevezik . Ígyután említik Orša Neorićot, körül Koren és Bogdan Neorićot , majd később Marin , Jurša és Cipronja Neorićot is . A nemzetség lakóhelye volt a falu feletti magaslaton emelt Neorić vára , melynek jelentősége a török veszély fokozódásával nőtt meg.ben elesett a közeli Klissza vára és ezután Neorić sem tarthatta sokáig magát.ban ez a vár is török kézre került . Ezután a nemzetség több tagja a török ellen kemény harcot folytató uszkókokhoz csatlakozott.ben Zenggben említik például Juraj Neorićot . Aévig tartó török uralom után a ferencesek Boszniából és Hercegovinából telepítettek be új lakosságot . Önálló plébániájátban alapították.ban a mući területen végzett egyházlátogatása során Cupilli érsek Muć település után Neorićot is megemlíti , mely abban az időben Podneorić néven volt ismert.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt plébániatemplomátben építették . Kőből épített egyhajós épület , Homlokzatának közepén nagyméretű rózsaablakkal , oromzatán keskeny harangtoronnyal , melyben egy harang található . Építésének századik évfordulója alkalmából kívül-belül felújították . Közelében a temetőben áll a település régi , azonos titulusú plébániatemploma , melyetben építettek.ben ünnepelték fennállásának háromszázadik évfordulóját , mely alkalomból megújították . Neorić középkori várának maradványai a falu feletti magaslaton . Oktatás A településnekig nem volt iskolája , néhány itteni gyermek a gornji mući iskolába járt . A nagy távolság miatt a helyi lakosok már régóta szorgalmazták egy új iskolaépület felépítését . Az építésban kezdődött és csakben fejeződött be . A falu első tanítónője Darinka Rogošić volt . A II. világháború idejénésközött a tanítás szünetelt.ben négy osztályban indult meg újra a tanítás.től pedig már hatosztályosként, től pedig nyolcosztályosként működött az iskola . A mai iskolaépület építési munkáifebruárjában indultak meg és decemberén nyitotta meg kapuit . Neorićon kívül a szomszédos Sutina tanulói is ide járnak . További információk Muć község hivatalos oldala A település weboldala Ogorje.net: Neorić Az alapiskola honlapja Krešimir Kružić : Plemići s područja župe Zmina u sresnjem vijeku Jegyzetek Split-Dalmácia megye települései