Libanoni-hegység
A Libanoni-hegység (arab: جَبَل لُبْنَان, átírva: dzsebel lubnān, angol: Mount Lebanon) hegyvonulat Libanon területén, a Földközi-tenger partvonalával párhuzamosan.

A Szír–Jordán-árok nyugati oldalán húzódó, kb. 170 km hosszú hegység nagyjából Tripolitól a délen fekvő Szúrig terjed. Legmagasabb pontja a Kurnat-esz-Szauda (Qurnat as Sawdā),  méter.

Jellemzői 

A hegység sok csapadékot kap, évente több mint  mm-t. Csúcsrégiója telente hótakaróba burkolózik. - méter magasan bővizű források erednek, amelyek lejjebb kisebb folyókká duzzadnak. A források környékén számos vallási közösség alakított ki gazdaságot, köztük a drúzok és a maroniták. A hegység tenger felé eső lejtői még több esőt kapnak. Itt  méter magasan is lehet növényeket termeszteni. 

A szíriai Ánszirijéhez hasonlóan részaránytalan hegység törésekkel tagolt jura-kréta mész- és homokkőből épül fel. A hegység mezőgazdaságilag legértékesebb részei kréta homokkövön találhatók. E területekhez ugyanis talajosodott málladék-takaró és bő hozamú forrásszint kapcsolódik. 

A tengerpart felé több töréslépcsővel leereszkedő hegység kelet felé meredek szerkezeti lejtővel tekint a Bekaa-völgy (Biká-völgy) felé, amely az Antilibanon vonulatától választja el.  

Tűlevelű fái a libanoni cédrusok szolgáltatták az ókori Közel-Kelet legjobb minőségű faanyagát.

Hivatkozások 

 Probáld Ferenc: Afrika és a Közel-Kelet földrajza, 2002, ELTE
 Reader's Digest: Világjárók lexikona, 1995

Libanon földrajza
A Libanoni-hegység ( arab : جَبَل لُبْنَان , átírva : dzsebel lubnān , angol : Mount Lebanon ) hegyvonulat Libanon területén , a Földközi-tenger partvonalával párhuzamosan . A Szír–Jordán-árok nyugati oldalán húzódó , kb.km hosszú hegység nagyjából Tripolitól a délen fekvő Szúrig terjed . Legmagasabb pontja a Kurnat-esz-Szauda ( Qurnat as Sawdā ) , méter . Jellemzői A hegység sok csapadékot kap , évente több mint mm-t . Csúcsrégiója telente hótakaróba burkolózik. - méter magasan bővizű források erednek , amelyek lejjebb kisebb folyókká duzzadnak . A források környékén számos vallási közösség alakított ki gazdaságot , köztük a drúzok és a maroniták . A hegység tenger felé eső lejtői még több esőt kapnak . Itt méter magasan is lehet növényeket termeszteni . A szíriai Ánszirijéhez hasonlóan részaránytalan hegység törésekkel tagolt jura-kréta mész- és homokkőből épül fel . A hegység mezőgazdaságilag legértékesebb részei kréta homokkövön találhatók . E területekhez ugyanis talajosodott málladék-takaró és bő hozamú forrásszint kapcsolódik . A tengerpart felé több töréslépcsővel leereszkedő hegység kelet felé meredek szerkezeti lejtővel tekint a Bekaa-völgy ( Biká-völgy ) felé , amely az Antilibanon vonulatától választja el . Tűlevelű fái a libanoni cédrusok szolgáltatták az ókori Közel-Kelet legjobb minőségű faanyagát . Hivatkozások Probáld Ferenc : Afrika és a Közel-Kelet földrajza , ELTE Reader's Digest : Világjárók lexikona , Libanon földrajza