Nisina Sinmei Szentély
Nisina Sinmei Szentély (仁科神明宮 Nisina Sinmeigú) egy szentély Ómacsiban, Nagano prefektúrában. A szentély a legrégibb létező példája a sinmei-zukurinak, az egyik építészeti stílusnak a háromból amelynek megteremtése a buddhizmus érkezése előtti időkre tehető. Valójában megelőzi a leghíresebb szentélyt az Isze szentélyt, amely szintén ezt a stílust képviseli  és amelyet az ókortól kezdődően minden húsz évben újjáépítenek. A stílust rendkívüli egyszerűség jellemzi. Az épület alapvető sajátosságai a Kofun-korszaktól (i.e.: 250–538) láthatók a japán építészetben és innentől kezdve egyfajta tetőpontként tekinthető a tradicionális japán építészetben. Ez Mie prefektúrában a leggyakoribb. Beépített sík, befejezetlen fa, a honden  3x2 ken vagy 1x1 ken méretű, emelt padozata és  nyeregtetős teteje egy bejárattal az egyik nem nyeregtetős oldalon  hirairi  vagy hirairi-zukuri (平入・平入造), nincs emelkedő ív a párkányoknál. A tisztán díszített farönkök csigi (függőleges) és kacuogi (vízszintes) kinyúlnak a tetőgerincből. Két része ennek a szerkezetnek az Aula (本殿) honden és a Belső kapu (中門 ) csúmon japán nemzeti kincsként van számon tartva.

Források 

 History and Typology of Shrine Architecture, Encyclopedia of Shinto accessed on November 29, 2009
 A gable is the generally triangular portion of a wall enclosed between the edges of a sloping roof.
 JAANUS, Shinmei-zukuri accessed on December 1, 2009

Fordítás  
 

Sintó szentélyek
Japán vallási épületek
Japán kultúra
Nagano prefektúra
Nisina Sinmei Szentély ( 仁科神明宮 Nisina Sinmeigú ) egy szentély Ómacsiban , Nagano prefektúrában . A szentély a legrégibb létező példája a sinmei-zukurinak , az egyik építészeti stílusnak a háromból amelynek megteremtése a buddhizmus érkezése előtti időkre tehető . Valójában megelőzi a leghíresebb szentélyt az Isze szentélyt , amely szintén ezt a stílust képviseli és amelyet az ókortól kezdődően minden húsz évben újjáépítenek . A stílust rendkívüli egyszerűség jellemzi . Az épület alapvető sajátosságai a Kofun-korszaktól ( i.e . :538 ) láthatók a japán építészetben és innentől kezdve egyfajta tetőpontként tekinthető a tradicionális japán építészetben . Ez Mie prefektúrában a leggyakoribb . Beépített sík , befejezetlen fa , a honden 2 ken vagy1 ken méretű , emelt padozata és nyeregtetős teteje egy bejárattal az egyik nem nyeregtetős oldalon hirairi vagy hirairi-zukuri ( 平入・平入造 ) , nincs emelkedő ív a párkányoknál . A tisztán díszített farönkök csigi ( függőleges ) és kacuogi ( vízszintes ) kinyúlnak a tetőgerincből . Két része ennek a szerkezetnek az Aula ( 本殿 ) honden és a Belső kapu ( 中門 ) csúmon japán nemzeti kincsként van számon tartva . Források History and Typology of Shrine Architecture , Encyclopedia of Shinto accessed on November A gable is the generally triangular portion of a wall enclosed between the edges of a sloping roof . JAANUS , Shinmei-zukuri accessed on December Fordítás Sintó szentélyek Japán vallási épületek Japán kultúra Nagano prefektúra