Ljudevit Vukotinović
Ludevit Vukotinović (eredetileg Farkas) (Zágráb, 1815. január 13. – Zágráb, 1893. március 17.) horvát államférfi és botanikus.

Élete

Ősnemes család sarja. Szülővárosában és Nagykanizsán tanult, a filozófiát Szombathelyen, a jogot Zágrábban és Pozsonyban végezte. 1836-ban az ügyvédvizsgát kiállván, még abban az évben Belovár-Kőrös vármegye tiszteletbeli aljegyzője lett, 1840-48-ban Moslavinában főszolgabíró. 1848-ban mint százados, majd mint őrnagy vett részt a hadmozgalmakban. 1852-ben szolgabírói állását ismét elfoglalta, de nemsokára Kőrös vármegye törvényszéki elnökének nevezték ki; 1853-ban vármegyéje meg a törvényszék feloszlattatván, Vukotinović nem akart a Bach-rendszernek szolgálni és 1853-60-ban Zágrábban a horvát nemzeti múzeum alapításának s a horvát és szlavón gazdasági egyesületnek szentelte magát. Amannak teremtője, több éven át őre és haláláig hűséges gondozója, emennek 1855-57-ben titkára és szerkesztője volt. 1860-ban Kőrös vármegye főispánja lett 1867. március 8-ig. Ekkor a magánéletbe vonult és a természettudományokkal, gazdasági, gyümölcsészeti és szőlészeti tanulmányokkal foglalatoskodott. Legnevezetesebb működését a botanika terén fejtette ki. Horvátországot, Kitaibel Pál után, Josip Kalasancij Schlosserrel (1808–1882) együtt minden irányban átkutatta és a növényzetét Flora Croatica című hatalmas latin nyelvű művében ismertette. De emellett a politikai életbe is tetemesen befolyt és mint képviselő és államférfiú a horvát nép történetében korszakot nyitott. Irodalmi működése nagyon sok téren jelentkezik. Eleinte szépirodalmi cikkeket írt és dalait még ma is kedvelik. Életrajzát fotográfiájával az Österr. Botan. Zeitschrift közölte. (1879).

Jegyzetek

Források 
 

Horvátok
Botanikusok
Zágrábiak
1815-ben született személyek
1893-ban elhunyt személyek
Horvát költők, írók
Horvát jogászok
Ludevit Vukotinović ( eredetileg Farkas ) ( Zágráb , január – Zágráb , március ) horvát államférfi és botanikus . Élete Ősnemes család sarja . Szülővárosában és Nagykanizsán tanult , a filozófiát Szombathelyen , a jogot Zágrábban és Pozsonyban végezte.ban az ügyvédvizsgát kiállván , még abban az évben Belovár-Kőrös vármegye tiszteletbeli aljegyzője lett, ban Moslavinában főszolgabíró.ban mint százados , majd mint őrnagy vett részt a hadmozgalmakban.ben szolgabírói állását ismét elfoglalta , de nemsokára Kőrös vármegye törvényszéki elnökének nevezték ki;ban vármegyéje meg a törvényszék feloszlattatván , Vukotinović nem akart a Bach-rendszernek szolgálni ésban Zágrábban a horvát nemzeti múzeum alapításának s a horvát és szlavón gazdasági egyesületnek szentelte magát . Amannak teremtője , több éven át őre és haláláig hűséges gondozója , emennekben titkára és szerkesztője volt.ban Kőrös vármegye főispánja lett márciusig . Ekkor a magánéletbe vonult és a természettudományokkal , gazdasági , gyümölcsészeti és szőlészeti tanulmányokkal foglalatoskodott . Legnevezetesebb működését a botanika terén fejtette ki . Horvátországot , Kitaibel Pál után , Josip Kalasancij Schlosserrel1882 ) együtt minden irányban átkutatta és a növényzetét Flora Croatica című hatalmas latin nyelvű művében ismertette . De emellett a politikai életbe is tetemesen befolyt és mint képviselő és államférfiú a horvát nép történetében korszakot nyitott . Irodalmi működése nagyon sok téren jelentkezik . Eleinte szépirodalmi cikkeket írt és dalait még ma is kedvelik . Életrajzát fotográfiájával az Österr . Botan . Zeitschrift közölte . Jegyzetek Források Horvátok Botanikusok Zágrábiak 1815-ben született személyek 1893-ban elhunyt személyek Horvát költők , írók Horvát jogászok