Anabazenops dorsalis
Az Anabazenops dorsalis a madarak (Aves) osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a fazekasmadár-félék (Furnariidae) családjába tartozó faj.

Rendszerezése 
A fajt Philip Lutley Sclater és Osbert Salvin írták le 1880-ban, az Automolus nembe Automolus dorsalis néven.

Előfordulása 
Dél-Amerika északnyugati részén, Bolívia, Brazília, Kolumbia, Ecuador és Peru területen honos. Természetes élőhelyei a szubtrópusi vagy trópusi síkvidéki esőerdők, folyók és patakok környékén, valamint másodlagos erdők. Állandó, nem vonuló faj.

Megjelenése 
Testhossza 19 centiméter, testtömege 34-44 gramm.

Életmódja 
Ízeltlábúakkal táplálkozik.

Természetvédelmi helyzete 
Az elterjedési területe rendkívül nagy, egyedszáma pedig stabil. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.

Jegyzetek

Források

További információk 
Képek az interneten a fajról

Anabazenops
Madárfajok
Bolívia madarai
Brazília madarai
Kolumbia madarai
Ecuador madarai
Peru madarai
Az Anabazenops dorsalis a madarak ( Aves ) osztályának verébalakúak ( Passeriformes ) rendjébe és a fazekasmadár-félék ( Furnariidae ) családjába tartozó faj. Rendszerezése A fajt Philip Lutley Sclater és Osbert Salvin írták leban , az Automolus nembe Automolus dorsalis néven . Előfordulása Dél-Amerika északnyugati részén , Bolívia, Brazília , Kolumbia , Ecuador és Peru területen honos . Természetes élőhelyei a szubtrópusi vagy trópusi síkvidéki esőerdők , folyók és patakok környékén , valamint másodlagos erdők . Állandó , nem vonuló faj. Megjelenése Testhosszacentiméter , testtömegegramm . Életmódja Ízeltlábúakkal táplálkozik . Természetvédelmi helyzete Az elterjedési területe rendkívül nagy , egyedszáma pedig stabil . A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel . Jegyzetek Források További információk Képek az interneten a fajról Anabazenops Madárfajok Bolívia madarai Brazília madarai Kolumbia madarai Ecuador madarai Peru madarai