Donji Muć
Donji Muć falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében. A község központi települése, itt találhatók a fontosabb közintézmények.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 20, közúton 33 km-re északra, a Dalmát Zagora központi részén, a Moseć és a Svilaja hegységek között, az 56-os számú főút mentén fekszik. Településrészei Bidnić, Donja Suvava, Draga, Kmeti, Kula és Plišivica.

Története 
Muć eredetileg egy település volt, de a II. világháború után Muć Gornji és Muć Donji részekre vált szét. Muć régi elnevezése Zmina volt és ma újra kezd visszakerülni a köztudatba ez a régi elnevezés. Muć a dalmát Zagora és a középkori horvát Dalmácia központi települése, a horvát államiság egyik bölcsője volt. Muć régi Zmina (Smina) elnevezése már 1078. április 16-án feltűnik – akkor még várként – Zvonimir király egyik oklevelében. Zmina vára a tizenegy ősi horvát zsupánság egyikének székhelye volt. Muć település azonban ennél legalább kétszáz évvel régebbi, amit a Branimir fejedelem idejében a 9. században emelt gornji mući Szent Péter templom régi oltár elő építményébe vésett, 888-ból származó felirata bizonyít. Ezt a feliratot ma a zágrábi régészeti múzeumban őrzik. Zmina neve 1083-ban is említésre kerül Zvonimir király egy adománylevelében, melyben a spliti érsekségnek a Zmina nevű helyen birtokot adományoz („teritorium in loco, qui Smina nuncupatur, illud quidem, quod Conustina niminatur“). A szövegben Conustina a ma Klisszához tartozó Konjsko falunak felel meg. 1185-ben Klissza, Livno, Cetina, Mosor és Poljica mellett a zminai plébániát is megemlítik. A török érkezésével a térség korábbi fejlődése megakadt. Neorić várának eleste után 1538-ban Zmina százötven évig török uralom alatt maradt. Az új hatalommal új lakosság is érkezett a településre. Bár valószínű, hogy a régi lakosság egy része is itt maradt, a jövevények kerültek többségbe. Ők adták a település új Muć nevét is, mely név a Boszniai szandzsák 1528-as összeírásában bukkan fel először. A Muć név a latin „monticellus” (hegyecske) névből rövidült a nép ajkán előbb „munćel”, majd „muć” alakra. A török kiűzése után a település elveszítette korábbi jelentőségét. 1682-ben Cosmi spliti érsek csak a territóriumok között említi, míg a korábban vele egyenrangú Klissza, Cetina, Poljica és Livno „comitatus”, azaz grófságként szerepel. A 18. század elejétől a korábbi Zmina helyett már a Muć név marad használatban. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 793, 1910-ben 965 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. A II. világháború után az addig egységes Muć helyett a Gornji Muć és Donji Muć került használatba. Lakossága 2011-ben 590 fő volt. A községközpontnak alapiskolája, óvodája, önkéntes tűzoltóegylete, orvosi rendelője, három boltja és négy vendéglátó egysége van.

Lakosság

Nevezetességei 
A Kisboldogasszony (Mala Gospa) tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1890-ben épült. Kőből épített egyhajós épület, homlokzata felett kör alakú ablakkal, legfelül gúla toronysisakos harangtoronnyal, melynek minden oldalán kettős, felül félköríves ablaknyílások láthatók. A templom mellett a domboldalban, a főúttól kőkerítéssel elhatárolt temető található.

További információk 
Muć község hivatalos oldala 
Zmina története 
Hrvatska enciklopedija – Muć Donji i Gornji

Jegyzetek

Fordítás 

Split-Dalmácia megye települései
Donji Muć falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében . A község központi települése , itt találhatók a fontosabb közintézmények . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re északra , a Dalmát Zagora központi részén , a Moseć és a Svilaja hegységek között , azos számú főút mentén fekszik . Településrészei Bidnić , Donja Suvava , Draga , Kmeti , Kula és Plišivica . Története Muć eredetileg egy település volt , de a II. világháború után Muć Gornji és Muć Donji részekre vált szét . Muć régi elnevezése Zmina volt és ma újra kezd visszakerülni a köztudatba ez a régi elnevezés . Muć a dalmát Zagora és a középkori horvát Dalmácia központi települése , a horvát államiság egyik bölcsője volt . Muć régi Zmina ( Smina ) elnevezése már áprilisán feltűnik – akkor még várként – Zvonimir király egyik oklevelében . Zmina vára a tizenegy ősi horvát zsupánság egyikének székhelye volt . Muć település azonban ennél legalább kétszáz évvel régebbi , amit a Branimir fejedelem idejében a században emelt gornji mući Szent Péter templom régi oltár elő építményébe vésett, ból származó felirata bizonyít . Ezt a feliratot ma a zágrábi régészeti múzeumban őrzik . Zmina neveban is említésre kerül Zvonimir király egy adománylevelében , melyben a spliti érsekségnek a Zmina nevű helyen birtokot adományoz ( „ teritorium in loco , qui Smina nuncupatur , illud quidem , quod Conustina niminatur“ ) . A szövegben Conustina a ma Klisszához tartozó Konjsko falunak felel meg.ben Klissza , Livno , Cetina , Mosor és Poljica mellett a zminai plébániát is megemlítik . A török érkezésével a térség korábbi fejlődése megakadt . Neorić várának eleste utánban Zmina százötven évig török uralom alatt maradt . Az új hatalommal új lakosság is érkezett a településre . Bár valószínű , hogy a régi lakosság egy része is itt maradt , a jövevények kerültek többségbe . Ők adták a település új Muć nevét is , mely név a Boszniai szandzsákas összeírásában bukkan fel először . A Muć név a latin „ monticellus” ( hegyecske ) névből rövidült a nép ajkán előbb „ munćel” , majd „ muć” alakra . A török kiűzése után a település elveszítette korábbi jelentőségét.ben Cosmi spliti érsek csak a territóriumok között említi , míg a korábban vele egyenrangú Klissza , Cetina , Poljica és Livno „ comitatus” , azaz grófságként szerepel . A század elejétől a korábbi Zmina helyett már a Muć név marad használatban.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett . A II. világháború után az addig egységes Muć helyett a Gornji Muć és Donji Muć került használatba . Lakosságabenfő volt . A községközpontnak alapiskolája , óvodája , önkéntes tűzoltóegylete , orvosi rendelője , három boltja és négy vendéglátó egysége van . Lakosság Nevezetességei A Kisboldogasszony ( Mala Gospa ) tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaben épült . Kőből épített egyhajós épület , homlokzata felett kör alakú ablakkal , legfelül gúla toronysisakos harangtoronnyal , melynek minden oldalán kettős , felül félköríves ablaknyílások láthatók . A templom mellett a domboldalban , a főúttól kőkerítéssel elhatárolt temető található . További információk Muć község hivatalos oldala Zmina története Hrvatska enciklopedija – Muć Donji i Gornji Jegyzetek Fordítás Split-Dalmácia megye települései