Geórgiosz Szünkellosz
Geórgiosz Szünkellosz (Γεώργιος Σύγκελλος, Jeórjiosz Szingelosz, ? – 810) bizánci krónikás és szerzetes.

Élete és műve 
Életének első felében Palesztinában élt, majd Konstantinápolyba ment, ahol Eiréné császárné Tarasius konstantinápolyi pátriárka mellé nevezte ki szünkellosznak (cellatársnak), ami körülbelül egy bizalmas titkári pozíciónak felelt meg. Ezzel egyidejűleg az uralkodónak is jelentett a pátriárka tevékenységéről. Bár a szünkelloszi méltóság ugródeszkául szolgált fontosabb püspöki pozíciók, vagy akár a pátriarchai poszt betöltéséhez, élete végén Géorgiosz ismét kolostorba vonult vidékre, ahol hozzákezdett Ekloge chronographias (ógörögül: Ἐκλογὴ Χρονογραφίας) azaz Kronográfiai kivonat című művének megírásához. Döntésében valószínűleg az is közrejátszott, hogy meggyanúsították, hogy részt vett I. Niképhorosz császár elleni összeesküvésben.

Műve elsősorban egy kronológiai táblázat: az egyes eseményeket szigorúan időrendben közli, hosszabb kifejtés nélkül, bár időnként megjegyzést fűzve hozzájuk. Erénye emiatt elsősorban abban áll, hogy korábbi szerzők munkáját megőrizte az utókornak. Művét többen folytatták, illetve felhasználták. Barátja, Hitvalló Szent Theophanész görögül folytatta, Anastasius Bibliotecarius pedig latin krónikát írt belőle.

Személye a Régi tudós világ históriájában 

Budai Ézsaiás teológus és történetíró a Régi tudós világ históriája című 1802-es, Debrecenben megjelent nagy tudós-lexikonában a következőket írja Szünkelloszról:

Kronográfia művéből 
Várkonyi Nándor Sziriat oszlopai című művében így említi meg Szünkelloszt és művét: „Egy zsidó monda szerint a vízözön után Kainán, e néven a második, Arphaxad fia, Sém unokája, Noah ükunokája, megtalálta őket, „leírta” (megfejtette) tartalmukat, és fiaira örökítette. – Georgiosz Szünkellosz bizánci krónikás is följegyezte Chronographiá-jában ezt az egyiptomi-zsidó hagyományt: szerinte Manetho, a nagy egyiptomi tudós pap, történelmét az oszlopokról vette. Manetho (Man-Thot, azaz Thot Kegyeltje, Kr. e. III. sz.) csakugyan megemlékezik forrásáról, Séth, vagyis Thot oszlopairól: ezek „…Szeriada földjén állanak, és Thot, az első Hermész, minden tudományt felvésett rájuk a szent nyelven és a szent jelekkel, a második Hermész fia azonban a vízözön után a rendes betűkkel közhasználatú írásra változtatván, könyvekbe foglalta őket, és Egyiptom templomaiban elhelyezte.” (Thot volt ugyanis az egyiptomi Séth: az égi tudományok birtokosa és tanítója, az írás feltalálója, görög nevén Hermész.)”

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 Görög költők antológiája. 497–498. old. Szerk.: Falus Róbert. Online elérés
 Márki Sándor: A középkor főbb krónikásai a magyarok honfoglalása koráig. Budapest, Franklin Társulat Nyomdája, 1900. Online
 Várkonyi Nándor: Sziriat oszlopai, 1940

Kapcsolódó szócikkek
 Patrologia Graeca
 Jelentős középkori történetírók listája
 Bizánci irodalom

Görög tudósok
Bizánci történetírók
A 8. században született személyek
810-ben elhunyt személyek
Geórgiosz Szünkellosz ( Γεώργιος Σύγκελλος , Jeórjiosz Szingelosz , ? –bizánci krónikás és szerzetes . Élete és műve Életének első felében Palesztinában élt , majd Konstantinápolyba ment , ahol Eiréné császárné Tarasius konstantinápolyi pátriárka mellé nevezte ki szünkellosznak ( cellatársnak ) , ami körülbelül egy bizalmas titkári pozíciónak felelt meg . Ezzel egyidejűleg az uralkodónak is jelentett a pátriárka tevékenységéről . Bár a szünkelloszi méltóság ugródeszkául szolgált fontosabb püspöki pozíciók , vagy akár a pátriarchai poszt betöltéséhez , élete végén Géorgiosz ismét kolostorba vonult vidékre , ahol hozzákezdett Ekloge chronographias ( ógörögül : Ἐκλογὴ Χρονογραφίας ) azaz Kronográfiai kivonat című művének megírásához . Döntésében valószínűleg az is közrejátszott , hogy meggyanúsították , hogy részt vett I. Niképhorosz császár elleni összeesküvésben . Műve elsősorban egy kronológiai táblázat : az egyes eseményeket szigorúan időrendben közli , hosszabb kifejtés nélkül , bár időnként megjegyzést fűzve hozzájuk . Erénye emiatt elsősorban abban áll , hogy korábbi szerzők munkáját megőrizte az utókornak . Művét többen folytatták , illetve felhasználták . Barátja , Hitvalló Szent Theophanész görögül folytatta , Anastasius Bibliotecarius pedig latin krónikát írt belőle . Személye a Régi tudós világ históriájában Budai Ézsaiás teológus és történetíró a Régi tudós világ históriája címűes , Debrecenben megjelent nagy tudós-lexikonában a következőket írja Szünkelloszról : Kronográfia művéből Várkonyi Nándor Sziriat oszlopai című művében így említi meg Szünkelloszt és művét : „ Egy zsidó monda szerint a vízözön után Kainán , e néven a második , Arphaxad fia , Sém unokája , Noah ükunokája , megtalálta őket , „ leírta” ( megfejtette ) tartalmukat , és fiaira örökítette. – Georgiosz Szünkellosz bizánci krónikás is följegyezte Chronographiá-jában ezt az egyiptomi-zsidó hagyományt : szerinte Manetho , a nagy egyiptomi tudós pap , történelmét az oszlopokról vette . Manetho ( Man-Thot , azaz Thot Kegyeltje , Kr. e . III. sz. ) csakugyan megemlékezik forrásáról , Séth , vagyis Thot oszlopairól : ezek „ …Szeriada földjén állanak , és Thot , az első Hermész , minden tudományt felvésett rájuk a szent nyelven és a szent jelekkel , a második Hermész fia azonban a vízözön után a rendes betűkkel közhasználatú írásra változtatván , könyvekbe foglalta őket , és Egyiptom templomaiban elhelyezte.” ( Thot volt ugyanis az egyiptomi Séth : az égi tudományok birtokosa és tanítója , az írás feltalálója , görög nevén Hermész. ) ” Jegyzetek Fordítás Források Görög költők antológiája.498. old . Szerk . : Falus Róbert . Online elérés Márki Sándor : A középkor főbb krónikásai a magyarok honfoglalása koráig . Budapest , Franklin Társulat Nyomdája , Online Várkonyi Nándor : Sziriat oszlopai , Kapcsolódó szócikkek Patrologia Graeca Jelentős középkori történetírók listája Bizánci irodalom Görög tudósok Bizánci történetírók A században született személyek 810-ben elhunyt személyek