Báthory-szobor (Salgótarján)
Báthory István (1533-1586) erdélyi fejedelem és lengyel király Salgótarjánban álló, 1933-ban felavatott és később rekonstruált kőszobra, mely az első köztéri Báthory-szobor Magyarországon. A mű Lengyelország és Magyarország egységére, valamint a békés revízió programjára kívánt emlékeztetni.

Története

Báthory István születésének 400. évfordulóját 1933-ban ünnepelték. A magyarországi lengyel szervezetek 1931-től számos megemlékezést készítettek elő annak érdekében, hogy politikai, üzleti és kulturális téren még inkább elmélyítsék a lengyel-magyar kapcsolatokat. Az előkészítő munkákról Stanisław Łepkowski lengyel követet is tájékoztatták.

A szervezésben különösen a Miklóssi Ferdinánd Leó egyesületi elnök vezette Magyar–Lengyel Egyesület járt az élen, mely megalakítva a Báthory István Emlékbizottságot, több köztéri képzőművészeti alkotás felállítását is célul tűzte. 1933-ban Báthory-reliefjével díszített emléktáblát helyeztek el a nyírbátori református templom falán, amit Pankotai Farkas Béla szobrász készített. Tervbe vették egy budapesti szobor felállítását is, ami késve 1936-ra, Báthory halálának 350. évfordulója elkészült ugyan, de a szervezetek közötti ellentétek, majd a második világháború miatt csak 1958-ban, Zuglóban került felállításra. Határidőre elkészült és fel is avatták ugyanakkor a salgótarjáni szobrot. A szoborállítás helyszínét az indokolta, hogy itt működött a Báthory István honvéd kerékpáros zászlóalj parancsnoksága, amely Báthory krakkói érckoporsójának egy darabját őrizte. Az ereklyét 1933 júliusában adományozta Magyarországnak a krakkói érsek, akkor, amikor a Wawelban zarándokcsoport járt az évforduló kapcsán.

Az Emlékbizottság elnöke, Lukács György nyugalmazott kultuszminiszter 1932 augusztusában kérte fel Salgótarján polgármesterét, Förster Kálmánt, hogy legyen a helyi ünnepségsorozat felelőse. A tarjáni szoborállítás ötlete a polgármestertől származik. A szobrot Bóna Kovács Károly helyi szobrászművész készítette, ünnepélyes felállítására 1933. november 5-én került sor a honvédlaktanya előtti téren. Hetven évvel az avatás után a megkopott szobrot Erdei Sándor újrafaragta, a régi alkotást pedig ideiglenesen Baglyasalján helyezték el a helyi szoborparkban. Később restaurálták és visszahelyezték az eredeti helyére, a másolatot pedig 2014-ben Salgótarján testvérvárosának, Gliwicének adományozták.

Leírása

A szobor két méter magas, fagyálló, fehéres siroki kőből készült. A szobrász az uralkodót nyugodt, méltóságteljes pózban mutatja, aki hosszú, bokáig érő köntöst és fején forgós kucsmát visel, kezében pedig címeres pajzsot tart. A mű előképe Martin Kober 1583-ban készült egész alakos olajképe, Báthory István miniatűr viaszportréja és pecsétnyomata volt. A szobor költsége a talapzat nélkül 900 pengő volt, a szobrász aranyozott betűkkel márványtáblát is készített hozzá.

Források

 H. Szilasi Ágota: „... jön az idő, és lépései alatt elkopnak a gyönyörű emberarcok...” Bóna Kovács Károly életrajza. baglyasalja.hu
 Gerencsér Tibor: Az elfelejtett szobor históriája - A zuglói Báthory-szobor. Hitel, 24. évf. 11. sz. (2011. november), 35-55. o. epa.oszk.hu

Külső hivatkozások

 Báthory-szobor (Salgótarján-Baglyasalja) kozterkep.hu
 Felavatták a salgótarjáni Báthory-szobor másolatát a lengyelországi Gliwicében nosza.info

Kapcsolódó szócikkek 

 Báthory-szobor (Zugló)
 Báthori-család
 Báthory István Alapítvány
 Lengyel nemzetiségi templom
 Lengyel Múzeum
 Lengyel–magyar kapcsolatok

Magyarországi szobrok
Salgótarján építményei
Magyar–lengyel kapcsolatok
Magyarországi lengyelek
Lengyel emlékek, emlékhelyek
Báthory Istvánerdélyi fejedelem és lengyel király Salgótarjánban álló, ban felavatott és később rekonstruált kőszobra , mely az első köztéri Báthory-szobor Magyarországon . A mű Lengyelország és Magyarország egységére , valamint a békés revízió programjára kívánt emlékeztetni . Története Báthory István születésének évfordulójátban ünnepelték . A magyarországi lengyel szervezetektől számos megemlékezést készítettek elő annak érdekében , hogy politikai , üzleti és kulturális téren még inkább elmélyítsék a lengyel-magyar kapcsolatokat . Az előkészítő munkákról Stanisław Łepkowski lengyel követet is tájékoztatták . A szervezésben különösen a Miklóssi Ferdinánd Leó egyesületi elnök vezette Magyar–Lengyel Egyesület járt az élen , mely megalakítva a Báthory István Emlékbizottságot , több köztéri képzőművészeti alkotás felállítását is célul tűzte.ban Báthory-reliefjével díszített emléktáblát helyeztek el a nyírbátori református templom falán , amit Pankotai Farkas Béla szobrász készített . Tervbe vették egy budapesti szobor felállítását is , ami késvera, Báthory halálának évfordulója elkészült ugyan , de a szervezetek közötti ellentétek , majd a második világháború miatt csakban , Zuglóban került felállításra . Határidőre elkészült és fel is avatták ugyanakkor a salgótarjáni szobrot . A szoborállítás helyszínét az indokolta , hogy itt működött a Báthory István honvéd kerékpáros zászlóalj parancsnoksága , amely Báthory krakkói érckoporsójának egy darabját őrizte . Az ereklyétjúliusában adományozta Magyarországnak a krakkói érsek , akkor , amikor a Wawelban zarándokcsoport járt az évforduló kapcsán . Az Emlékbizottság elnöke , Lukács György nyugalmazott kultuszminiszteraugusztusában kérte fel Salgótarján polgármesterét , Förster Kálmánt , hogy legyen a helyi ünnepségsorozat felelőse . A tarjáni szoborállítás ötlete a polgármestertől származik . A szobrot Bóna Kovács Károly helyi szobrászművész készítette , ünnepélyes felállítására novemberén került sor a honvédlaktanya előtti téren . Hetven évvel az avatás után a megkopott szobrot Erdei Sándor újrafaragta , a régi alkotást pedig ideiglenesen Baglyasalján helyezték el a helyi szoborparkban . Később restaurálták és visszahelyezték az eredeti helyére , a másolatot pedigben Salgótarján testvérvárosának , Gliwicének adományozták . Leírása A szobor két méter magas , fagyálló , fehéres siroki kőből készült . A szobrász az uralkodót nyugodt , méltóságteljes pózban mutatja , aki hosszú , bokáig érő köntöst és fején forgós kucsmát visel , kezében pedig címeres pajzsot tart . A mű előképe Martin Koberban készült egész alakos olajképe, Báthory István miniatűr viaszportréja és pecsétnyomata volt . A szobor költsége a talapzat nélkülpengő volt , a szobrász aranyozott betűkkel márványtáblát is készített hozzá . Források H. Szilasi Ágota : „ ... jön az idő , és lépései alatt elkopnak a gyönyörű emberarcok...” Bóna Kovács Károly életrajza. baglyasalja.hu Gerencsér Tibor : Az elfelejtett szobor históriája - A zuglói Báthory-szobor . Hitel , évf. sz. november ) , o. epa.oszk.hu Külső hivatkozások Báthory-szobor ( Salgótarján-Baglyasalja ) kozterkep.hu Felavatták a salgótarjáni Báthory-szobor másolatát a lengyelországi Gliwicében nosza.info Kapcsolódó szócikkek Báthory-szobor ( Zugló ) Báthori-család Báthory István Alapítvány Lengyel nemzetiségi templom Lengyel Múzeum Lengyel–magyar kapcsolatok Magyarországi szobrok Salgótarján építményei Magyar–lengyel kapcsolatok Magyarországi lengyelek Lengyel emlékek , emlékhelyek