Citruspillangó
A citruspillangó (Papilio demoleus) a rovarok (Insecta) osztályának lepkék (Lepidoptera) rendjébe, ezen belül a pillangófélék (Papilionidae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
A citruspillangó előfordulási területe eredetileg Ázsia és talán Ausztrália volt. Viszont manapság a Föld számos pontján fellelhető, ahol kártevőnek és inváziós fajnak számít. A következő országokban és szigeteken található meg: Omán, Egyesült Arab Emírségek, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Irán, Nyugat- és talán Kelet-Afganisztán, Nyugat-Pakisztán, Srí Lanka, India (benne: Andamán- és Nikobár-szigetek), Nepál, Mianmar, Thaiföld, Fülöp-szigetek, Kambodzsa, Dél-Kína (benne: Hajnan és Kuangtung tartományok), Kínai Köztársaság, Japán (ritka kóborló), Malajzia, Szingapúr, Indonézia (benne: Borneó, Szumátra, Sula, Talaud, Flores, Alor és Sumba), Pápua Új-Guinea, Ausztrália (beleértve a Lord Howe-szigetcsoportot is), és talán Hawaii, valamint a Csendes-óceán egyéb szigetein is.

Korábban hiányzott Borneóról, azonban manapság az egyik leggyakoribb lepkefaj a Sabah és Sarawak tartományokban, illetve Bruneiban. Az utóbbi években eljutott a Hispaniola szigetre, valamint Jamaicára és Puerto Ricóba is. Hogy hogyan jutott el ezekre a helyekre, még nem ismert.

Afrikában és Madagaszkáron a legközelebbi rokonai, a demodocus fajcsoportba tartozó lepkék - melynek a citruslepke is része - helyettesítik. A biogeográfiai, törzsfejlődéses (philogenesis) és vikarizmus avagy fajhelyettesítéses kutatások alapján a biológusok megtudták, hogy ennek a csoportnak a legelső képviselői a kréta időszakban élhettek, de a fajok többsége a középső miocéni Madagaszkáron alakult ki.

Alfajai 
Ennek a fajnak 6 alfaját ismerik el a szakértők:

Papilio demoleus demoleus Linnaeus, 1758 — szerte Ázsiában Kínától egészen az Arab-félszigetig, és manapság a Karib-térség egyes szigetén, köztük Jamaicában is.
Papilio demoleus libanius Fruhstorfer, 1908 — Thaiföld, a Fülöp-szigetek, Sula, Talaud.
Papilio demoleus malayanus Wallace, 1865 — Szumátra és a Maláj-félsziget.
Papilio demoleus novoguineensis Rothschild, 1908 — Pápua Új-Guinea.
Papilio demoleus sthenelus Macleay, 1826 — Ausztrália.
Papilio demoleus stenelinus Rothschild, 1895 — Sumba, Flores és Alor.

Megjelenése 
A szárnyfesztávolsága 80–100 milliméteres. A Papilio-fajok többségétől eltérően a hátsó szárnyai nincsenek „farkok”. Szárnyainak felső fele fekete több, nagyobb fehér folttal, melyek tarka megjelenést kölcsönöznek. A hátsó szárnyak végénél, vörös színű „szemek” láthatók. A szárnyak alsó fele olyan, mint felül, azonban a fehér foltok nagyobbak és néhol sárgás vagy narancssárgás árnyalatúak.

Életmódja 
Lepke létére a citruspillangó agresszív, térhódító faj. Ahol megjelenik, gyorsan kezdi növelni létszámát; ezenkívül igen alkalmazkodó képességű. Számos élőhelyen képes megélni: a füves pusztáktól kezdve, a félsivatagokon és hegységeken keresztül a trópusok esőerdőkig. Továbbá számos növénnyel táplálkozik, de főképp rutafélék (Rutaceae), ezekből is citrusformákkal (Aurantioideae) - ahonnan a neve is származik -, valamint pillangósvirágúakkal (Fabaceae). A citrusültetvényeken nagy károkat okoz.

Mivel az élőhelyein nagy számban fordul elő, sok más élőlény tekinti táplálékának vagy gazdaállatának; köztük: különböző madarak, kaméleonfélék, pókok, poloskák, kétszárnyúak, élősködő darazsak (Masarinae), baktériumok és gombák.

Szaporodása 
Egész évben repülhet, de a többségük a monszun idején alakul át.

A fogságban tartott példányok alapján a kutatók megtudták, hogy a citruslepkének évente nyolc nemzedéke is lehet. A pete kor 3,1-6,1 napig, a hernyó kor 12,9-22,7 napig, a báb kor 8-22,4 napig és az imágó kor 4-6 napig, de általában 5 napig tart. Az eltérő napok a különböző élőhelyeken, illetve életfeltételek közti példányok fejlődését tükrözi.

Képek

Jegyzetek

Források 
Chattopadhyay, Jagannath. (2007),"Swallowtail Butterflies, Biology and Ecology of a few Indian Species." Desh Prakashan, Kolkata, West Bengal, India. .
F. Martin Brown and Bernard Heineman, Jamaica and its Butterflies (E. W. Classey, London 1972), plate VIII

Fordítás

További információk 
Host plant database, NHM UK
line swallowtail on the UF / Institute of Food and Agricultural Sciences|IFAS Featured Creatures Web site

Linnaeus, C. (1758). Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Editio Decima, Reformata. Tomus I. Laurentii Salvii, Stockholm. 824 pp. doi: 10.5962/bhl.title.542 [first availability: page 464] reference page

Papilio
Rovarfajok
Ázsia lepkéi
Ausztrália és Óceánia ízeltlábúi
Közép-Amerika lepkéi
Inváziós fajok
Növényi kártevők
A citruspillangó ( Papilio demoleus ) a rovarok ( Insecta ) osztályának lepkék ( Lepidoptera ) rendjébe , ezen belül a pillangófélék ( Papilionidae ) családjába tartozó faj. Előfordulása A citruspillangó előfordulási területe eredetileg Ázsia és talán Ausztrália volt . Viszont manapság a Föld számos pontján fellelhető , ahol kártevőnek és inváziós fajnak számít . A következő országokban és szigeteken található meg : Omán , Egyesült Arab Emírségek , Szaúd-Arábia , Kuvait , Bahrein , Katar , Irán , Nyugat- és talán Kelet-Afganisztán , Nyugat-Pakisztán , Srí Lanka , India ( benne : Andamán- és Nikobár-szigetek ) , Nepál , Mianmar , Thaiföld , Fülöp-szigetek , Kambodzsa , Dél-Kína ( benne : Hajnan és Kuangtung tartományok ) , Kínai Köztársaság , Japán ( ritka kóborló ) , Malajzia , Szingapúr , Indonézia ( benne : Borneó , Szumátra , Sula , Talaud , Flores , Alor és Sumba ) , Pápua Új-Guinea , Ausztrália ( beleértve a Lord Howe-szigetcsoportot is ) , és talán Hawaii , valamint a Csendes-óceán egyéb szigetein is . Korábban hiányzott Borneóról , azonban manapság az egyik leggyakoribb lepkefaj a Sabah és Sarawak tartományokban , illetve Bruneiban . Az utóbbi években eljutott a Hispaniola szigetre , valamint Jamaicára és Puerto Ricóba is . Hogy hogyan jutott el ezekre a helyekre , még nem ismert . Afrikában és Madagaszkáron a legközelebbi rokonai , a demodocus fajcsoportba tartozó lepkék - melynek a citruslepke is része - helyettesítik . A biogeográfiai , törzsfejlődéses ( philogenesis ) és vikarizmus avagy fajhelyettesítéses kutatások alapján a biológusok megtudták , hogy ennek a csoportnak a legelső képviselői a kréta időszakban élhettek , de a fajok többsége a középső miocéni Madagaszkáron alakult ki . Alfajai Ennek a fajnakalfaját ismerik el a szakértők : Papilio demoleus demoleus Linnaeus,— szerte Ázsiában Kínától egészen az Arab-félszigetig , és manapság a Karib-térség egyes szigetén , köztük Jamaicában is . Papilio demoleus libanius Fruhstorfer,— Thaiföld , a Fülöp-szigetek , Sula , Talaud . Papilio demoleus malayanus Wallace,— Szumátra és a Maláj-félsziget . Papilio demoleus novoguineensis Rothschild,— Pápua Új-Guinea . Papilio demoleus sthenelus Macleay,— Ausztrália . Papilio demoleus stenelinus Rothschild,— Sumba , Flores és Alor . Megjelenése A szárnyfesztávolsága100 milliméteres . A Papilio-fajok többségétől eltérően a hátsó szárnyai nincsenek „ farkok” . Szárnyainak felső fele fekete több , nagyobb fehér folttal , melyek tarka megjelenést kölcsönöznek . A hátsó szárnyak végénél , vörös színű „ szemek” láthatók . A szárnyak alsó fele olyan , mint felül , azonban a fehér foltok nagyobbak és néhol sárgás vagy narancssárgás árnyalatúak . Életmódja Lepke létére a citruspillangó agresszív , térhódító faj. Ahol megjelenik , gyorsan kezdi növelni létszámát ; ezenkívül igen alkalmazkodó képességű . Számos élőhelyen képes megélni : a füves pusztáktól kezdve , a félsivatagokon és hegységeken keresztül a trópusok esőerdőkig . Továbbá számos növénnyel táplálkozik , de főképp rutafélék ( Rutaceae ) , ezekből is citrusformákkal ( Aurantioideae ) - ahonnan a neve is származik - , valamint pillangósvirágúakkal ( Fabaceae ) . A citrusültetvényeken nagy károkat okoz . Mivel az élőhelyein nagy számban fordul elő , sok más élőlény tekinti táplálékának vagy gazdaállatának ; köztük : különböző madarak , kaméleonfélék , pókok , poloskák , kétszárnyúak , élősködő darazsak ( Masarinae ) , baktériumok és gombák . Szaporodása Egész évben repülhet , de a többségük a monszun idején alakul át . A fogságban tartott példányok alapján a kutatók megtudták , hogy a citruslepkének évente nyolc nemzedéke is lehet . A pete kor1-6,1 napig , a hernyó kor9-22,7 napig , a báb kor4 napig és az imágó kornapig , de általábannapig tart . Az eltérő napok a különböző élőhelyeken , illetve életfeltételek közti példányok fejlődését tükrözi . Képek Jegyzetek Források Chattopadhyay , Jagannath." Swallowtail Butterflies , Biology and Ecology of a few Indian Species . " Desh Prakashan , Kolkata , West Bengal , India. \ . F. Martin Brown and Bernard Heineman , Jamaica and its Butterflies ( E. W. Classey , London plate VIII Fordítás További információk Host plant database , NHM UK line swallowtail on the UF / Institute of Food and Agricultural Sciences|IFAS Featured Creatures Web site Linnaeus , C. Systema naturae per regna tria naturae , secundum classes , ordines , genera , species , cum characteribus , differentiis , synonymis , locis . Editio Decima , Reformata . Tomus I. Laurentii Salvii , Stockholm.pp . doi:5962/bhl.title.542 [ first availability : page reference page Papilio Rovarfajok Ázsia lepkéi Ausztrália és Óceánia ízeltlábúi Közép-Amerika lepkéi Inváziós fajok Növényi kártevők