Barbula (moha)
A Barbula nemzetség a lombosmohák  Pottiaceae családjába tartozik.  Az idetartozó fajok elsősorban sziklákon és talajon élnek. A jelenlegi ismeretek alapján ez a nemzetség polifiletikus.

Jellemzés 
A nemzetség tagjai általában kis termetű  (0,5–3 cm magasak), acrocarp mohák. A száruk felálló, párnát vagy gyepet alkotnak az aljzaton.

A levelek leginkább lándzsa alakúak, egyes fajok esetében nyelv alakúak. Szárazon egyenesek vagy csak enyhén csavarodottak. A levélér erőteljes és a csúcsig ér mindig, de sosem végződik átlátszó, hosszú szőrszálban. A levélsejtek a levél alsó részén hosszúkásak, a felső részen négyzet alakúak és zöld színűek.

A spóratok hosszúkás, sárgás vagy vöröses. A toknyél (seta) egyenes. A perisztómiumok hosszúkás, fonalszerűek és csavarodottak. A tokfedő (calyptra) sapka alakú. Számos faj, vegetatívan is szaporodik a gyökereken található sarjtestekkel (rhizoid gemmákkal).

Elterjedés 
A nemzetség kozmopolita, az egész világon elterjedt.

A legtöbb faj talajon, sziklákon él, elsősorban a meszes aljzatot kedvelik (mészkő, dolomit, meszes talajok).

Rendszertan, fajok 
A Pottiaceae családban nem szokatlan, hogy egy nemzetség behatárolása problémás. A Barbula nemzetségbe besorolt fajok mennyisége is változó, de világ viszonylatban körülbelül 200-300 faj tartozik a nemzetségbe. A besorolás a perisztómium, a levélér és molekuláris adatok alapján történik. Hasonló nemzetségek: Didymodon, Pseudocrossidium, melyeknek fajai korábban a Barbula nemzetségbe tartoztak.

Jelenleg Magyarországon két fajuk ismert:
 Barbula convoluta
 Barbula unguiculata

Források 

 Jan-Peter Frahm, Wolfgang Frey: Moosflora. Verlag Eugen Ulmer, Stuttgart 1983, 
 Wolfgang Frey, Jan-Peter Frahm, Eberhard Fischer, Wolfram Lobin: Kleine Kryptogamenflora Band IV: Die Moos- und Farnpflanzen Europas. Gustav Fischer Verlag, Stuttgart, Jena, New York 1995,

Fordítás 

Növénynemzetségek
Pottiaceae
A Barbula nemzetség a lombosmohák Pottiaceae családjába tartozik . Az idetartozó fajok elsősorban sziklákon és talajon élnek . A jelenlegi ismeretek alapján ez a nemzetség polifiletikus . Jellemzés A nemzetség tagjai általában kis termetű 5–3 cm magasak ) , acrocarp mohák . A száruk felálló , párnát vagy gyepet alkotnak az aljzaton . A levelek leginkább lándzsa alakúak , egyes fajok esetében nyelv alakúak . Szárazon egyenesek vagy csak enyhén csavarodottak . A levélér erőteljes és a csúcsig ér mindig , de sosem végződik átlátszó , hosszú szőrszálban . A levélsejtek a levél alsó részén hosszúkásak , a felső részen négyzet alakúak és zöld színűek . A spóratok hosszúkás , sárgás vagy vöröses . A toknyél ( seta ) egyenes . A perisztómiumok hosszúkás , fonalszerűek és csavarodottak . A tokfedő ( calyptra ) sapka alakú . Számos faj , vegetatívan is szaporodik a gyökereken található sarjtestekkel ( rhizoid gemmákkal ) . Elterjedés A nemzetség kozmopolita , az egész világon elterjedt . A legtöbb faj talajon , sziklákon él , elsősorban a meszes aljzatot kedvelik ( mészkő , dolomit , meszes talajok ) . Rendszertan , fajok A Pottiaceae családban nem szokatlan , hogy egy nemzetség behatárolása problémás . A Barbula nemzetségbe besorolt fajok mennyisége is változó , de világ viszonylatban körülbelülfaj tartozik a nemzetségbe . A besorolás a perisztómium , a levélér és molekuláris adatok alapján történik . Hasonló nemzetségek : Didymodon , Pseudocrossidium , melyeknek fajai korábban a Barbula nemzetségbe tartoztak . Jelenleg Magyarországon két fajuk ismert : Barbula convoluta Barbula unguiculata Források Jan-Peter Frahm , Wolfgang Frey : Moosflora . Verlag Eugen Ulmer , Stuttgart Wolfgang Frey , Jan-Peter Frahm , Eberhard Fischer , Wolfram Lobin : Kleine Kryptogamenflora Band IV : Die Moos- und Farnpflanzen Europas . Gustav Fischer Verlag , Stuttgart , Jena , New York Fordítás Növénynemzetségek Pottiaceae