Bethlen-kastély (Kerlés)
A kerlési Bethlen-kastély egy olasz modorban épített lak, mely egy kisebb halmon, Cserhalom térszerű oldalán emelkedik, azon túl egy kerttel, mely a lakkal együtt gróf Bethlen Lajos birtoka volt.

Kerlés története
Kerlés egy kicsi, de ősi falu Erdélyben, Beszterce-Naszód megyében. A határában emelkedő Cserhalom hegy arról nevezetes, hogy itt vívták a Salamon király, Géza, valamint László hercegek vezette magyar hadak csatájukat a fosztogató kunok seregével. Ehhez a csatához kapcsolódik a leánymentő Szent László legendája is.

A falu legkorábbi ismert birtokosa a Bánffy család volt, később a Kemény család, majd az 1600-as évek második felétől a Bethlen család birtokába került.

A kastély története
1803-ban gróf Bethlen Lajos vette át a kerlési birtok igazgatását nagybátyjától, gróf Bethlen Gergelytől. A művészi hajlamairól ismert Bethlen Lajos úgy döntött, hogy a kerlési birtokon építteti meg saját kastélyát. Az építkezés gyorsan, 1808 és 1810 között zajlott le, igen komoly költségek mellett. A kastély korának egyik legszebb klasszicista kastélya lett Erdélyben, berendezési tárgyait a gróf egyenesen Bécsből hozatta. Bethlen Lajos egy bécsi szobrászt is megbízott: Josef Schmelzer feladata a kastély mellett elterülő parkba kerülő szobrok kifaragása volt. Meg kell említenünk még Bodor Péter ezermester munkáját, aki a parkban egykor található szélhárfákat és zenélő csengettyűket készítette, sőt, egy remetének öltöztetett mechanikus gépet is elhelyezett a parkban, amely egy remetelakból ijesztgette az arra járókat. A kastély kapuit kőoroszlánok őrizték, kertjében Vénusz, Diána és Neptunusz szobrai álltak, a parkban emeletes vadászház épült, a fák alatt műromok kövei emelkedtek, a domboldal sziklájába pedig barlangot vágatott a gróf, hogy halála után oda temethessék. Ahogyan később megírta:
„Kerlést minden látvágyóknak, barátaimnak gyönyörjére még nagyobb igyekezettel szépítettem, sziklámba egy orjási mívet véghez vittem, abba egy nagy pinczét bévésettem, egy harminczkét öles tunelt vágattam és annak mélyibe a kriptámat, a három Párkák szobrával nagy mesterséggel, külországi szobrászszal két és fél évek alatt bevégeztem.” Ide temettette 1839-ben elhunyt feleségét.
 
1848-ban feldühödött román parasztok feldúlták a kastélyt, a grófot félholtra verték és bár szerencsésen megmenekült, csak 1853-ban térhetett vissza otthonába, amelyet felújíttatott. 1867-ben bekövetkezett halála után felesége mellé temették az általa készíttetett barlangkriptába. 1900-tól a kastélyban már nem laktak, állapota egyre inkább leromlott, parkja elvadult. A grófi barlangsírt az első világháború idején kirabolták, a kastélyt 1945 után teljes egészében lebontották, mára az egykor dicső kastélyból csak a kripta ürege maradt meg, melynek sziklafalában talán ma is kibetűzhető a régi sírfelirat: „Irtózatos csendes a sírnak mélysége, Ismeretlen helyet fedez setétsége. Óhajtott nyugalmat csak ez helyen lelhetsz, Hazádba csak ezen setét úton mehetsz.”

Jegyzetek

Források
 lexikon.adatbank.ro: Barlangsír és egykori Bethlen-kastély együttese, Kerlés
 www.erdelyiutazas.hu: Barlangsír és egykori Bethlen-kastély együttese, Kerlés
 Kádár József: Szolnok-Dobokavármegye Monographiája

További információk 

Beszterce-Naszód megye
Románia kastélyai, palotái
Románia 19. századi építményei
A történelmi Magyarország klasszicista építményei
Klasszicista kastélyok, paloták
A kerlési Bethlen-kastély egy olasz modorban épített lak , mely egy kisebb halmon , Cserhalom térszerű oldalán emelkedik , azon túl egy kerttel , mely a lakkal együtt gróf Bethlen Lajos birtoka volt . Kerlés története Kerlés egy kicsi , de ősi falu Erdélyben , Beszterce-Naszód megyében . A határában emelkedő Cserhalom hegy arról nevezetes , hogy itt vívták a Salamon király , Géza , valamint László hercegek vezette magyar hadak csatájukat a fosztogató kunok seregével . Ehhez a csatához kapcsolódik a leánymentő Szent László legendája is . A falu legkorábbi ismert birtokosa a Bánffy család volt , később a Kemény család , majd azas évek második felétől a Bethlen család birtokába került . A kastély története 1803-ban gróf Bethlen Lajos vette át a kerlési birtok igazgatását nagybátyjától , gróf Bethlen Gergelytől . A művészi hajlamairól ismert Bethlen Lajos úgy döntött , hogy a kerlési birtokon építteti meg saját kastélyát . Az építkezés gyorsan,ésközött zajlott le , igen komoly költségek mellett . A kastély korának egyik legszebb klasszicista kastélya lett Erdélyben , berendezési tárgyait a gróf egyenesen Bécsből hozatta . Bethlen Lajos egy bécsi szobrászt is megbízott : Josef Schmelzer feladata a kastély mellett elterülő parkba kerülő szobrok kifaragása volt . Meg kell említenünk még Bodor Péter ezermester munkáját , aki a parkban egykor található szélhárfákat és zenélő csengettyűket készítette , sőt , egy remetének öltöztetett mechanikus gépet is elhelyezett a parkban , amely egy remetelakból ijesztgette az arra járókat . A kastély kapuit kőoroszlánok őrizték , kertjében Vénusz , Diána és Neptunusz szobrai álltak , a parkban emeletes vadászház épült , a fák alatt műromok kövei emelkedtek , a domboldal sziklájába pedig barlangot vágatott a gróf , hogy halála után oda temethessék . Ahogyan később megírta : „ Kerlést minden látvágyóknak , barátaimnak gyönyörjére még nagyobb igyekezettel szépítettem , sziklámba egy orjási mívet véghez vittem , abba egy nagy pinczét bévésettem , egy harminczkét öles tunelt vágattam és annak mélyibe a kriptámat , a három Párkák szobrával nagy mesterséggel , külországi szobrászszal két és fél évek alatt bevégeztem.” Ide temettetteben elhunyt feleségét . 1848-ban feldühödött román parasztok feldúlták a kastélyt , a grófot félholtra verték és bár szerencsésen megmenekült , csakban térhetett vissza otthonába , amelyet felújíttatott.ben bekövetkezett halála után felesége mellé temették az általa készíttetett barlangkriptába.tól a kastélyban már nem laktak , állapota egyre inkább leromlott , parkja elvadult . A grófi barlangsírt az első világháború idején kirabolták , a kastélytután teljes egészében lebontották , mára az egykor dicső kastélyból csak a kripta ürege maradt meg , melynek sziklafalában talán ma is kibetűzhető a régi sírfelirat : „ Irtózatos csendes a sírnak mélysége , Ismeretlen helyet fedez setétsége . Óhajtott nyugalmat csak ez helyen lelhetsz , Hazádba csak ezen setét úton mehetsz.” Jegyzetek Források lexikon.adatbank.ro: Barlangsír és egykori Bethlen-kastély együttese , Kerlés www.erdelyiutazas.hu: Barlangsír és egykori Bethlen-kastély együttese , Kerlés Kádár József : Szolnok-Dobokavármegye Monographiája További információk Beszterce-Naszód megye Románia kastélyai , palotái Románia századi építményei A történelmi Magyarország klasszicista építményei Klasszicista kastélyok , paloták