Vénusz-barlang
A Vénusz-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található Parasznya szélén helyezkedik el. Turista útikalauzokban is szerepel.

Leírás 

A Bükk-fennsík Kis-fennsík nevű részén, a Kő-lyuktól kb. 500 m-re nyílik. Töbör alján, egy napjainkban vizet nem nyelő víznyelőben van a bejárata. A bejárat utáni rész szűk. Tektonikus törésvonalak mentén triász mészkőben keletkezett. Sok mésztufagát és változatos formájú cseppkőképződmény található járataiban. Néhány borsókő is kialakult benne. Az ásványgyűjtés miatt nagy mértékben megrongálódtak cseppkövei.

Időszakosan aktív víznyelőbarlang. Jelenleg már inaktív a főága, de az alsó része aktív és gyakran egy patak, valamint egy időszakos szifontó figyelhető meg ezen a szakaszán. A patakot valószínűleg az Őz-teber víznyelőiből érkező víz hozza létre. A patakkal eltűnő víz lehet, hogy a Forrás-völgy forráscsoportjának az árvízi túlfolyójában kerül ismét felszínre.

A téli nyugalmi időszakban szállást nyújt a denevérek részére. A lezárt barlangba néha nehéz bejutni, mert sokszor előfordul az, hogy nagy mennyiségű hordalék rakódik az ajtajára. A barlang idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszainak látogatásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és elektromos világítóeszköz szükséges. Barlangjáró alapfelszereléssel járható, csak a bejárati szűkület leküzdése lehet nehéz.

1964-ben volt először Vénusz-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában (Schőnviszky 1964 és Várszegi, Kositzki 1964, valamint egy névtelen közleményben 1964-ben). Előfordul a barlang az irodalmában Vénusz barlang (Tóth 1960), Vénusz Cave (Kordos 1977) és Vénusz-cseppkőbarlang (Várszegi 1964) neveken is. A Vénusz-cseppkőbarlang nevet cseppkövei miatt kapta. Az MKBT Miskolci Csoportjának 1959. évi jelentésében szó van egy Vénusz barlang nevű barlang felméréséről és leírásáról, amely a Szinva-völgy mellett található. Ez utóbbi barlang a Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szinva-völgyi Vénusz-barlang néven szerepel.

Kutatástörténet 

1963. november 19-én a miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai fedezték fel az eltömődött nyelőpont járhatóvá tételével. Ebben az évben Várszegi Sándor szerkesztette meg alaprajzi barlangtérképét. A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató 1964. évi évfolyamában háromszor is beszámoltak feltárásáról. Ekkor Schőnviszky László egyik beszámolójában 700 méter hosszúnak, másikban 720 méter hosszúnak, Várszegi Sándor és Kositzki körülbelül 550 méter és 550 méter hosszúnak írta le. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1964. évi fotópályázatán Várszegi Sándor harmadik díjat nyert A Szabó-család (részlet a Vénusz-barlangból) című képével. 1966-ban a csoport egy rövid részt tárt fel benne.

1975-ben sikeres szifonátúszást hajtottak végre benne a Herman Ottó Barlangkutató Csoport barlangkutatói és így 50 méternyi új járatot fedeztek fel. Innentől csak kisebb feltárások és megfigyelések, például vízhozam-mérés és denevérszámlálások történtek a barlangban, amelyeket kéziratok, csoportbeszámolók és egyéni jelentések közöltek, de egyéb jelentős tudományos vizsgálat nem történt. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő, varbói Vénusz-barlang.

Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben, Varbón lévő Vénusz-barlang másik neve Vénusz-cseppkőbarlang. A Kő-lyuktól KÉK-re kb. 500 m-re elhelyezkedő töbör alján van az ácsolt bejárata. A több szintes, szűk és cseppköves barlang 550 m hosszú. Csak barlangkutatóknak járható. A kézirat barlangra vonatkozó része 2 irodalmi mű alapján lett írva. Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Varbón található barlang Vénusz-barlang néven. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Bükk hegységben fekvő, 600 m hosszú Vénusz Cave 1975. december 31-én Magyarország 23. leghosszabb barlangja.

Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Bükk hegységben lévő és 600 m hosszú Vénusz-barlang az ország 24. leghosszabb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 25. leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben 600 m hosszú Vénusz-barlang. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. A Hevesi Attila által szerkesztett és 1977-ben megjelent Bükk útikalauz szerint az 550 m hosszú barlang a Kis-fennsík leghosszabb barlangja. A könyv szerint kétszintes barlang.

Az 1979-ben kiadott, Barlangok a Bükkben című könyv szerint a Vénusz-barlang a Kő-lyuktól K-re 500 m-re nyílik. A barlang kb. 0,5 km hosszú és cseppkövei nagyon szépek voltak, de ellopták őket. A Vénusz-barlangtól É-ra 500 m-re van az Őz-tebri-barlang bejárata. A Vénusz-barlang és az Őz-tebri-barlang (méreteiken kívül) nagyon hasonlítanak egymásra. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 92-es számmal jelölt Vénusz-barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Vénusz-barlang az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5363/7. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang kiterjedése és ásványkiválásai miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve.

Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv szerint az 1960-as évek jelentős barlangfeltárásai közé tartozik a Vénusz-barlang felfedezése. Felfedezésének időpontja tévesen 1964-nek van írva. A könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Vénusz-barlang néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1985. évi Karszt és Barlangban röviden ismertetve van, hogy a Vénusz-barlang volt az egyik helyszíne a VMTE Hatos csoport által rendezett 1984. évi Kinizsi Kupa országos barlangversenynek, amelyet a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai, Király G., Németh T. és Rajczy M. nyertek.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 33. leghosszabb barlangja az 5363/7 barlangkataszteri számú, 600 m hosszú Vénusz-barlang. A hosszúsági listában szereplő, de sorszámot nem kapott Anna-barlang szintén 600 m hosszú. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Vénusz-barlang 600 m hosszú. A Karszt és Barlang 1989. évi különszámában publikált, angol nyelvű tanulmányhoz (The caves of Hungary) kapcsolódva megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő, 600 m hosszú Vénusz-barlang (Vénusz Cave) 1988-ban Magyarország 34. leghosszabb barlangja. (A barlang 1977-ben is 600 m hosszú volt.)

1998-ban a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság kérésére a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület terméskővel kifalazta és rácsos vasajtóval lezárta bejáratát. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bükk hegységben található Vénusz-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban napvilágot látott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint hossza 637 m és függőleges kiterjedése 38 m, de ezek a méretadatok részben becslésen alapulnak. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5363-7 barlangkataszteri számú Vénusz-barlang Magyarország 40. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 637 m hosszú barlang 1977-ben és 1987-ben is 600 m hosszú volt. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Vénusz-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Vénusz-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték. A Kis-fennsíkon, 365 m tengerszint feletti magasságban van a bejárata. Bontással tárták fel a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai 1963-ban. 637 m hosszú és 38 m függőleges kiterjedésű a triász mészkőben lévő tektonikus törésvonalak mentén keletkezett, időszakosan aktív víznyelő. A járatokat változatos formájú cseppkőképződmények díszítik, de ezek nagyon károsodtak az ásványgyűjtés miatt. Engedéllyel és alapfelszereléssel járható. A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Vénusz-barlang (a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoporttal, 1963).

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Vénusz-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Vénusz-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók. A 2012–2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a turistáknak kiépített Vénusz-barlangot 2012-ben 10 fő, 2013-ban 0 fő, 2014-ben 0 fő látogatta meg overállos barlangtúrán. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Vénusz-barlang (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Vénusz-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Látogatási statisztika 

A Vénusz-barlang látogatóinak száma évenként:

Irodalom 

 Adamkó Péter: Kinizsi Kupa '85. Karszt és Barlang, 1985. 1–2. félév. 61. old.
 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2978. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 15. old.
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 64. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Dénes György: Hazai karszt- és barlangkutatási események. Karszt és Barlang, 1964. 1. félév. 35. old.
 Dénes György: Barlangkutató csoportjaink 1964. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 3–4. füz. 50. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 600. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 61. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Jamrik Károly: Ünnepi számvetés. Karszt és Barlang, 1970. 1. félév. 2. old.
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 54. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 65. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 22. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 22., 276., 289. old.
 Kovács Attila: Vénusz-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 182–183. old. 
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 45. oldal és a térképmelléklet
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27. old.
 Lénárt László: Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület. MKBT Beszámoló, 1983. 129. old.
 Mészáros Károly: A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport 1975. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 119. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2338. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 303., 461. old.
 Pannonhalmi Gimnázium Rómer Flóris Barlangkutató Csoport munkaközössége: A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató 1964. évi IX. évfolyamának tartalomjegyzéke. (Tárgy- és névmutató). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. Tartalomjegyzék. 14. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Schőnviszky László: Barlangnap 1964. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 4. füz. 73. old.
 Schőnviszky László: Új barlang a Bükk Kisfennsíkján. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 1. füz. 9. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 192. old.
 Szervezők: 58. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2014. május–június. 3. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 52. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 29. old.
 Tóth József: Előzetes beszámoló jelentés az MKBT Miskolci Csoportjának 1959. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. március. 109. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya 1964. I. félévi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 107–109. old.
 Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Természetjáró és Karsztkutató Szakosztály 1963. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 45. old.
 Várszegi Sándor: Beszámoló jelentés a Miskolci Bányász SK Természetjáró és Karsztkutató Szakosztály 1966. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1967. 29. old.
 Várszegi Sándor: A miskolci barlangkutatás múltja és jelene. Karszt és Barlang, 1974. 1. félév. 5. old.
 –: Címképünk: Nagy Baldachin az 1963-ban felfedezett bükki Vénusz-barlangból (Várszegi Sándor felv.) Karszt és Barlang, 1964. 2. félév. Fénykép a címoldalon és képleírás a címoldali belső borítón.
 –: Fotópályázatunk díjnyertesei. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 58. old.
 –: Társulati élet. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1970. 1. füz. 3. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 17. old.
 –: Új tiszteleti tagok. Karszt és Barlang, 2004–2005. 82. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2008. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2009. 1–2. félév. 60. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2009. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2010. 1–2. félév. 98. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2010–11. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2011. 1–2. félév. 76. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2012–14. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2012–2014. 126. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2015–16. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2015–2016. 67. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2017–18. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2017–2018. 76. old.

További információk 

 Kovács Attila: Vénusz-barlang
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Vénusz-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található Parasznya szélén helyezkedik el . Turista útikalauzokban is szerepel . Leírás A Bükk-fennsík Kis-fennsík nevű részén , a Kő-lyuktól kb.m-re nyílik . Töbör alján , egy napjainkban vizet nem nyelő víznyelőben van a bejárata . A bejárat utáni rész szűk . Tektonikus törésvonalak mentén triász mészkőben keletkezett . Sok mésztufagát és változatos formájú cseppkőképződmény található járataiban . Néhány borsókő is kialakult benne . Az ásványgyűjtés miatt nagy mértékben megrongálódtak cseppkövei . Időszakosan aktív víznyelőbarlang . Jelenleg már inaktív a főága , de az alsó része aktív és gyakran egy patak , valamint egy időszakos szifontó figyelhető meg ezen a szakaszán . A patakot valószínűleg az Őz-teber víznyelőiből érkező víz hozza létre . A patakkal eltűnő víz lehet , hogy a Forrás-völgy forráscsoportjának az árvízi túlfolyójában kerül ismét felszínre . A téli nyugalmi időszakban szállást nyújt a denevérek részére . A lezárt barlangba néha nehéz bejutni , mert sokszor előfordul az , hogy nagy mennyiségű hordalék rakódik az ajtajára . A barlang idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszainak látogatásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és elektromos világítóeszköz szükséges . Barlangjáró alapfelszereléssel járható , csak a bejárati szűkület leküzdése lehet nehéz . 1964-ben volt először Vénusz-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában ( Schőnviszkyés Várszegi , Kositzki valamint egy névtelen közleménybenben ) . Előfordul a barlang az irodalmában Vénusz barlang ( Tóth Vénusz Cave ( Kordosés Vénusz-cseppkőbarlang ( Várszegineveken is . A Vénusz-cseppkőbarlang nevet cseppkövei miatt kapta . Az MKBT Miskolci Csoportjának évi jelentésében szó van egy Vénusz barlang nevű barlang felméréséről és leírásáról , amely a Szinva-völgy mellett található . Ez utóbbi barlang a Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szinva-völgyi Vénusz-barlang néven szerepel . Kutatástörténet 1963. novemberén a miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai fedezték fel az eltömődött nyelőpont járhatóvá tételével . Ebben az évben Várszegi Sándor szerkesztette meg alaprajzi barlangtérképét . A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató évi évfolyamában háromszor is beszámoltak feltárásáról . Ekkor Schőnviszky László egyik beszámolójábanméter hosszúnak , másikbanméter hosszúnak , Várszegi Sándor és Kositzki körülbelülméter ésméter hosszúnak írta le . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat évi fotópályázatán Várszegi Sándor harmadik díjat nyert A Szabó-család ( részlet a Vénusz-barlangból ) című képével.ban a csoport egy rövid részt tárt fel benne . 1975-ben sikeres szifonátúszást hajtottak végre benne a Herman Ottó Barlangkutató Csoport barlangkutatói és ígyméternyi új járatot fedeztek fel . Innentől csak kisebb feltárások és megfigyelések , például vízhozam-mérés és denevérszámlálások történtek a barlangban , amelyeket kéziratok , csoportbeszámolók és egyéni jelentések közöltek , de egyéb jelentős tudományos vizsgálat nem történt.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő , varbói Vénusz-barlang . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben , Varbón lévő Vénusz-barlang másik neve Vénusz-cseppkőbarlang . A Kő-lyuktól KÉK-re kb.m-re elhelyezkedő töbör alján van az ácsolt bejárata . A több szintes , szűk és cseppköves barlangm hosszú . Csak barlangkutatóknak járható . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Varbón található barlang Vénusz-barlang néven . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Bükk hegységben fekvő,m hosszú Vénusz Cave decemberén Magyarország leghosszabb barlangja . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Bükk hegységben lévő ésm hosszú Vénusz-barlang az ország leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberén, ban ésbenm hosszú Vénusz-barlang . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . A Hevesi Attila által szerkesztett ésben megjelent Bükk útikalauz szerint azm hosszú barlang a Kis-fennsík leghosszabb barlangja . A könyv szerint kétszintes barlang . Azben kiadott , Barlangok a Bükkben című könyv szerint a Vénusz-barlang a Kő-lyuktól K-rem-re nyílik . A barlang kb.5 km hosszú és cseppkövei nagyon szépek voltak , de ellopták őket . A Vénusz-barlangtól É-ram-re van az Őz-tebri-barlang bejárata . A Vénusz-barlang és az Őz-tebri-barlang ( méreteiken kívül ) nagyon hasonlítanak egymásra . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aes számmal jelölt Vénusz-barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Vénusz-barlang azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak7. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang kiterjedése és ásványkiválásai miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Vénusz-barlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv szerint azas évek jelentős barlangfeltárásai közé tartozik a Vénusz-barlang felfedezése . Felfedezésének időpontja tévesennek van írva . A könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Vénusz-barlang néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban röviden ismertetve van , hogy a Vénusz-barlang volt az egyik helyszíne a VMTE Hatos csoport által rendezett évi Kinizsi Kupa országos barlangversenynek , amelyet a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai , Király G. , Németh T. és Rajczy M. nyertek . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja az7 barlangkataszteri számú,m hosszú Vénusz-barlang . A hosszúsági listában szereplő , de sorszámot nem kapott Anna-barlang szinténm hosszú . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Vénusz-barlangm hosszú . A Karszt és Barlang évi különszámában publikált , angol nyelvű tanulmányhoz ( The caves of Hungary ) kapcsolódva megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő,m hosszú Vénusz-barlang ( Vénusz Cave) ban Magyarország leghosszabb barlangja . ( A barlangben ism hosszú volt . ) 1998-ban a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság kérésére a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület terméskővel kifalazta és rácsos vasajtóval lezárta bejáratát. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bükk hegységben található Vénusz-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban napvilágot látott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint hosszam és függőleges kiterjedésem , de ezek a méretadatok részben becslésen alapulnak . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Vénusz-barlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben ésben ism hosszú volt. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Vénusz-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Vénusz-barlang fokozottan védett barlang . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Vénusz-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték . A Kis-fennsíkon,m tengerszint feletti magasságban van a bejárata . Bontással tárták fel a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjaiban.m hosszú ésm függőleges kiterjedésű a triász mészkőben lévő tektonikus törésvonalak mentén keletkezett , időszakosan aktív víznyelő . A járatokat változatos formájú cseppkőképződmények díszítik , de ezek nagyon károsodtak az ásványgyűjtés miatt . Engedéllyel és alapfelszereléssel járható . A Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb feltárása a Vénusz-barlang ( a Miskolci Bányász Barlangkutató Csoporttal , 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Vénusz-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Vénusz-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók . A2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a turistáknak kiépített Vénusz-barlangotbenfő, banfő, benfő látogatta meg overállos barlangtúrán. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Vénusz-barlang ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Vénusz-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Látogatási statisztika A Vénusz-barlang látogatóinak száma évenként : Irodalom Adamkó Péter : Kinizsi Kupa '85. Karszt és Barlang,2. félév. old . Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Dénes György : Hazai karszt- és barlangkutatási események . Karszt és Barlang , félév. old . Dénes György: Barlangkutató csoportjaink évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,4. füz. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Jamrik Károly : Ünnepi számvetés . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , old . Kovács Attila : Vénusz-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,183. old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , oldal és a térképmelléklet Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév. old . Lénárt László : Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület . MKBT Beszámoló , old . Mészáros Károly : A Herman Ottó Karszt- és Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló, második félév. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Pannonhalmi Gimnázium Rómer Flóris Barlangkutató Csoport munkaközössége : A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató évi IX. évfolyamának tartalomjegyzéke . ( Tárgy- és névmutató ) . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , Tartalomjegyzék. old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Schőnviszky László: Barlangnap Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Schőnviszky László : Új barlang a Bükk Kisfennsíkján . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Szervezők : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . old . Tóth József : Előzetes beszámoló jelentés az MKBT Miskolci Csoportjának évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , március. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya I. félévi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz.109. old . Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Természetjáró és Karsztkutató Szakosztály évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz. old . Várszegi Sándor: Beszámoló jelentés a Miskolci Bányász SK Természetjáró és Karsztkutató Szakosztály évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Várszegi Sándor : A miskolci barlangkutatás múltja és jelene . Karszt és Barlang , félév. old. – : Címképünk : Nagy Baldachin azban felfedezett bükki Vénusz-barlangból ( Várszegi Sándor felv . ) Karszt és Barlang , félév . Fénykép a címoldalon és képleírás a címoldali belső borítón. – : Fotópályázatunk díjnyertesei . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz. old. – : Társulati élet . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : Új tiszteleti tagok . Karszt és Barlang,2005. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink11. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink14. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2014. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink16. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2016. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink18. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2018. old . További információk Kovács Attila : Vénusz-barlang Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken