Badanj (Drniš)
Badanj falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 19, közúton 22 km-re délre, községközpontjától 2 km-re északkeletre, Dalmácia közepén, a Petrovo-mező északnyugati részén és a Promina-hegység délnyugati lejtőin fekszik.

Története 
A termékeny földnek és a vízben való gazdagságnak köszönhetően területén már ősidők óta folyamatosan élnek emberek. Ezt támasztják alá a régészeti leletek, melyek a történelem előtti időktől fogva megtalálhatók. A település területén a Szent János templomtól északra, Andabak településrész felett történelem előtti vár maradványai találhatók, melynek területén cserépmaradványok kerültek elő. Az ókorban itt vezetett át az a fontos római útvonal is, amely Salonát, Dalmácia egyik legjelentősebb városát kötötte össze Pannóniával. A környéken több jelentős római település (Promona, Synodion és Magnum Municipium) is állt. 1921-ben egy útnyitás munkálatai alkalmával a templom közelében két szarkofágra bukkantak, melyek a környéken található kőből, valószínűleg egy promonai műhelyben készültek. Egyikük fedőlapját négy akrotérion díszítette. Egyiküket az 1970-es években kiemelték és Drnišre szállították. Ma a városi múzeum előtt látható. A horvátok ősei a 7. században telepedtek meg először a Petrovo mezőnek ezen a termékeny részén. A középkorban a Nepilić családnak voltak itt kiterjedt birtokai. A falu középkori gótikus templomát a 19. század második felében bontották le. Ennek munkálatai során amint azt az amatőr régész Frano Radić feljegyezte, egy a templom padozatába illesztett középkori sírkőlap került elő. Területét 1522-ben foglalta el a török. A török uralom a lakosság összetételében is nagy változásokat hozott. Az üresen maradt területekre új lakosságot telepítettek, akik nagyrészt Hercegovina területéről érkeztek. 1648-ban a velenceiek ugyan visszafoglalták a Drniš környéki falvakat, de a kandiai háborút követően visszakerültek a boszniai pasa fennhatósága alá és 1683-ig ott is maradtak. Ekkor a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól. A török a sinji háborúban 1715 és 1718 között sikertelenül próbálta visszaszerezni Drništ és környékét. A harcok során 1715-ben Badanj is súlyos károkat szenvedett, a középkori templom is romokban hevert. Végül 1718-ban a pozsareváci béke hozta el a háborúskodás megszűnését egész Dalmáciának. A templomot 1730-ban és 1780-ban is megújították. Három oltára volt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1869ben a lebontott régi helyére felépítették az új templomot. A régi templom néhány kőfaragványát az új templomba falazták be, közülük magasan a mellékbejárat fölé illesztették a templom titulusát megőrző feliratos követ. A falunak 1857-ben 279, 1910-ben 367 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakóinak 96 százaléka horvát, 3 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során a szerb csapatok elfoglalták és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. 1992-ben a szerbek a templomot földig rombolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. A templom újjáépítése 1996-ban kezdődött és 1998-ig tartott. A településnek 2011-ben 280 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus templomát 1868-1869 között építették. Felszentelése 1871-ben történt. Az egyhajós épület négyszögletes apszissal, fa tetőzettel, a gazdag drniši földbirtokos dr. Pavol Plenković hagyatékából épült. Fából épült a kórus is, a szentélyt diadalív választotta el a templom többi részétől. A homlokzat feletti nyitott harangtoronyban három harang volt. 1931-ben új tetőzetet, 1939-ben új harangtornyot kapott. A kőből épített főoltáron védőszentjének képe volt látható. A délszláv háború során a szerb megszállók földig rombolták. A háború után újjáépítés előtt a romok kutatása során mintegy harminc, többségben a régi gótikus templomból származó töredéket találtak, de előkerültek római és ószláv töredékek is. A feltárások alapján megállapítható volt, hogy már a régi templom is a most lerombolt templom helyén állt és a 13. vagy a 14. században épült. Feltételezik, hogy ugyanezen a helyen már a 9. és a 11. század között is állt egy ószláv templom. A mai templomot 1996 és 1998 között építették fel a régi helyén. A szentély falán egy nagy méretű, itáliai műhelyből származó keresztet helyeztek el. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A drniši plébánia honlapja 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Badanj falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délre , községközpontjátólkm-re északkeletre , Dalmácia közepén , a Petrovo-mező északnyugati részén és a Promina-hegység délnyugati lejtőin fekszik . Története A termékeny földnek és a vízben való gazdagságnak köszönhetően területén már ősidők óta folyamatosan élnek emberek . Ezt támasztják alá a régészeti leletek , melyek a történelem előtti időktől fogva megtalálhatók . A település területén a Szent János templomtól északra , Andabak településrész felett történelem előtti vár maradványai találhatók , melynek területén cserépmaradványok kerültek elő . Az ókorban itt vezetett át az a fontos római útvonal is , amely Salonát , Dalmácia egyik legjelentősebb városát kötötte össze Pannóniával . A környéken több jelentős római település ( Promona , Synodion és Magnum Municipium ) is állt.ben egy útnyitás munkálatai alkalmával a templom közelében két szarkofágra bukkantak , melyek a környéken található kőből , valószínűleg egy promonai műhelyben készültek . Egyikük fedőlapját négy akrotérion díszítette . Egyiküket azes években kiemelték és Drnišre szállították . Ma a városi múzeum előtt látható . A horvátok ősei a században telepedtek meg először a Petrovo mezőnek ezen a termékeny részén . A középkorban a Nepilić családnak voltak itt kiterjedt birtokai . A falu középkori gótikus templomát a század második felében bontották le . Ennek munkálatai során amint azt az amatőr régész Frano Radić feljegyezte , egy a templom padozatába illesztett középkori sírkőlap került elő . Területétben foglalta el a török . A török uralom a lakosság összetételében is nagy változásokat hozott . Az üresen maradt területekre új lakosságot telepítettek , akik nagyrészt Hercegovina területéről érkeztek.ban a velenceiek ugyan visszafoglalták a Drniš környéki falvakat , de a kandiai háborút követően visszakerültek a boszniai pasa fennhatósága alá ésig ott is maradtak . Ekkor a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól . A török a sinji háborúbanésközött sikertelenül próbálta visszaszerezni Drništ és környékét . A harcok soránben Badanj is súlyos károkat szenvedett , a középkori templom is romokban hevert . Végülban a pozsareváci béke hozta el a háborúskodás megszűnését egész Dalmáciának . A templomotban ésban is megújították . Három oltára volt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.en a lebontott régi helyére felépítették az új templomot . A régi templom néhány kőfaragványát az új templomba falazták be , közülük magasan a mellékbejárat fölé illesztették a templom titulusát megőrző feliratos követ . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakóinakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború során a szerb csapatok elfoglalták és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták.ben a szerbek a templomot földig rombolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . A templom újjáépítéseban kezdődött ésig tartott . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus templomátközött építették . Felszenteléseben történt . Az egyhajós épület négyszögletes apszissal , fa tetőzettel , a gazdag drniši földbirtokos dr. Pavol Plenković hagyatékából épült . Fából épült a kórus is , a szentélyt diadalív választotta el a templom többi részétől . A homlokzat feletti nyitott harangtoronyban három harang volt.ben új tetőzetet, ben új harangtornyot kapott . A kőből épített főoltáron védőszentjének képe volt látható . A délszláv háború során a szerb megszállók földig rombolták . A háború után újjáépítés előtt a romok kutatása során mintegy harminc , többségben a régi gótikus templomból származó töredéket találtak , de előkerültek római és ószláv töredékek is . A feltárások alapján megállapítható volt , hogy már a régi templom is a most lerombolt templom helyén állt és a vagy a században épült . Feltételezik , hogy ugyanezen a helyen már a és a század között is állt egy ószláv templom . A mai templomotésközött építették fel a régi helyén . A szentély falán egy nagy méretű , itáliai műhelyből származó keresztet helyeztek el . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A drniši plébánia honlapja Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései