Kógen japán császár
Kógen császár (孝元天皇; Hepburn-átírással: Kōgen-tennō ) más néven Ójamatonekohikokunikuru no Mikoto, Japán nyolcadik császára volt a hagyományos császári lista szerint. Nincs biztos dátum, amely a császár életét és uralkodását jelölné, de a hagyomány uralkodását i. e. 214 és i. e. 158 közé teszi. A Kōgen-tennō nevet halála után kapta.

Élete
A tudósok megkérdőjelezik az első kilenc császár, így Kógen létezését is, a Kojikiben és a Nihonsokiban csak a neve és a leszármazottai vannak feljegyezve. „Legendás császárnak” tekintik, aki a "nyolc nem dokumentált uralkodó" (欠史八代, Kesshi-hachidai) közé tartozik, ugyanis nem áll rendelkezésre elegendő feljegyzés létezésének bizonyításához és életének tanulmányozásához. A japánok hagyományosan elfogadják ezen uralkodók létezését, és egy jelenleg is fenntartott császári miszaszagija vagy síremléke is van Kógennek. A hagyomány szerinti leszármazottja, Szudzsin császár az első, aki valóban létezhetett. Kimmei (509–571), a 29. császár az első, akinek uralkodási időpontjai a korabeli feljegyzések alapján igazolhatóak. Ugyanakkor a korai császárok nevei és uralkodási idejük egészen Kammu császár (737–806), a Jamato dinasztia 50. uralkodójának uralkodásáig nem számítottak „hagyományosnak”.

Jien feljegyzi,hogy Kógen volt Kórei császár legidősebb fia és ő kormányozta a Szakaihara-no-mija-palotát Karuban, amely Jamato tartományként vált ismertté. Az Abe klán állítólag Kógen császár egyik fiának a leszármazottja. Úgy hitték, az apját követte a trónon, őt magát pedig a fia váltotta fel uralkodóként.

A Kógen posztumusz név. Vitathatatlan, hogy ez az azonosulás formájában kínai és közvetve buddhista, amely azt sejteti, hogy a nevet évszázadokkal Kógen élete után tették törvényessé, valószínűleg abban az időszakban, mikor a ma Kodzsikiként ismert krónikába összegyűjtötték a Jamato dinasztia kezdetéről szóló legendákat.

Kógen valódi sírjának helye nem ismert, a japánok hagyományosan a narai sintó szentélyben (hivatalos nevén Curugi no ike no sima no e no miszaszagi) róják le iránta tiszteletüket. A Császári Udvari Ügynökség ezt a helyet jelölte ki Kógen mauzóleumának.

Feleségei és gyermekei
Császárnő : Ucusikome (欝色謎命), Ucusikó (欝色雄命) húga
Óhiko herceg (大彦命)  Abe no Omi (阿倍臣), Kasiwade no Omi (膳臣),　Ahe no Omi (阿閉臣), Szaszakiyama no Kimi (狭狭城山君),　Cukushi no Kuni no Mijacuko (筑紫国造) őse
Szukunaokokoro herceg (少彦男心命)
Wakajamatonekohikóbi herceg (稚日本根子彦大日日尊) (Kaika császár)
Jamatototohime hercegnő (倭迹迹姫命)
Ikagasikome (伊香色謎命),  Óheszoki lánya (大綜麻杵)
Hikofucuosinomakoto (彦太忍信命), Takeucsi no Szukune nagyapja(武内宿禰)
Hanijaszuhime hercegnő (埴安媛), Kawacsi no Aotamakake lánya (河内青玉繋)
Takehanijaszuhiko herceg (武埴安彦命)

Források
Asakawa, Kan'ichi. (1903). The Early Institutional Life of Japan. Tokyo: Shueisha. OCLC 4427686; see online, multi-formatted, full-text book at openlibrary.org
Aston, William. (1896). Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697. London: Kegan Paul, Trench, Trubner. OCLC 448337491
Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). Gukanshō: The Future and the Past. Berkeley: University of California Press. ; OCLC 251325323
Chamberlain, Basil Hall. (1920). The Kojiki. Read before the Asiatic Society of Japan on April 12, May 10, and June 21, 1882; reprinted, May, 1919. OCLC 1882339
Nussbaum, Louis-Frédéric and Käthe Roth. (2005). Japan encyclopedia. Cambridge: Harvard University Press. ; OCLC 58053128
Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). The Imperial House of Japan. Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
Titsingh, Isaac. (1834). Nihon Ōdai Ichiran; ou, Annales des empereurs du Japon. Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
Varley, H. Paul. (1980). Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns. New York: Columbia University Press. ; OCLC 59145842

Fordítás

Az i. e. 270-es években született személyek
Az i. e. 150-es években elhunyt személyek
Japán uralkodók
Kógen császár ( 孝元天皇 ; Hepburn-átírással : Kōgen-tennō ) más néven Ójamatonekohikokunikuru no Mikoto , Japán nyolcadik császára volt a hagyományos császári lista szerint . Nincs biztos dátum , amely a császár életét és uralkodását jelölné , de a hagyomány uralkodását i. e.és i. e.közé teszi . A Kōgen-tennō nevet halála után kapta . Élete A tudósok megkérdőjelezik az első kilenc császár , így Kógen létezését is , a Kojikiben és a Nihonsokiban csak a neve és a leszármazottai vannak feljegyezve . „ Legendás császárnak” tekintik , aki a " nyolc nem dokumentált uralkodó " ( 欠史八代 , Kesshi-hachidai ) közé tartozik , ugyanis nem áll rendelkezésre elegendő feljegyzés létezésének bizonyításához és életének tanulmányozásához . A japánok hagyományosan elfogadják ezen uralkodók létezését , és egy jelenleg is fenntartott császári miszaszagija vagy síremléke is van Kógennek . A hagyomány szerinti leszármazottja , Szudzsin császár az első , aki valóban létezhetett . Kimmei571 ) , a császár az első , akinek uralkodási időpontjai a korabeli feljegyzések alapján igazolhatóak . Ugyanakkor a korai császárok nevei és uralkodási idejük egészen Kammu császár806 ) , a Jamato dinasztia uralkodójának uralkodásáig nem számítottak „ hagyományosnak” . Jien feljegyzi , hogy Kógen volt Kórei császár legidősebb fia és ő kormányozta a Szakaihara-no-mija-palotát Karuban , amely Jamato tartományként vált ismertté . Az Abe klán állítólag Kógen császár egyik fiának a leszármazottja . Úgy hitték , az apját követte a trónon , őt magát pedig a fia váltotta fel uralkodóként . A Kógen posztumusz név . Vitathatatlan , hogy ez az azonosulás formájában kínai és közvetve buddhista , amely azt sejteti , hogy a nevet évszázadokkal Kógen élete után tették törvényessé , valószínűleg abban az időszakban , mikor a ma Kodzsikiként ismert krónikába összegyűjtötték a Jamato dinasztia kezdetéről szóló legendákat . Kógen valódi sírjának helye nem ismert , a japánok hagyományosan a narai sintó szentélyben ( hivatalos nevén Curugi no ike no sima no e no miszaszagi ) róják le iránta tiszteletüket . A Császári Udvari Ügynökség ezt a helyet jelölte ki Kógen mauzóleumának . Feleségei és gyermekei Császárnő \ : Ucusikome ( 欝色謎命 ) , Ucusikó ( 欝色雄命 ) húga Óhiko herceg ( 大彦命 ) Abe no Omi ( 阿倍臣 ) , Kasiwade no Omi ( 膳臣 ) , Ahe no Omi ( 阿閉臣 ) , Szaszakiyama no Kimi ( 狭狭城山君 ) , Cukushi no Kuni no Mijacuko ( 筑紫国造 ) őse Szukunaokokoro herceg ( 少彦男心命 ) Wakajamatonekohikóbi herceg ( 稚日本根子彦大日日尊 ) ( Kaika császár ) Jamatototohime hercegnő ( 倭迹迹姫命 ) Ikagasikome ( 伊香色謎命 ) , Óheszoki lánya ( 大綜麻杵 ) Hikofucuosinomakoto ( 彦太忍信命 ) , Takeucsi no Szukune nagyapja ( 武内宿禰 ) Hanijaszuhime hercegnő ( 埴安媛 ) , Kawacsi no Aotamakake lánya ( 河内青玉繋 ) Takehanijaszuhiko herceg ( 武埴安彦命 ) Források Asakawa , Kan'ichi . The Early Institutional Life of Japan . Tokyo : Shueisha . OCLC see online , multi-formatted , full-text book at openlibrary.org Aston , William . Nihongi : Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. London : Kegan Paul , Trench , Trubner . OCLC Brown , Delmer M. and Ichirō Ishida , eds . Gukanshō : The Future and the Past . Berkeley : University of California Press . ; OCLC Chamberlain , Basil Hall . The Kojiki . Read before the Asiatic Society of Japan on April May and June reprinted , May , OCLC Nussbaum , Louis-Frédéric and Käthe Roth . Japan encyclopedia . Cambridge : Harvard University Press . ; OCLC Ponsonby-Fane , Richard Arthur Brabazon . The Imperial House of Japan . Kyoto : Ponsonby Memorial Society . OCLC Titsingh , Isaac . Nihon Ōdai Ichiran ; ou , Annales des empereurs du Japon . Paris : Royal Asiatic Society , Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland . OCLC Varley , H. Paul . Jinnō Shōtōki : A Chronicle of Gods and Sovereigns . New York : Columbia University Press . ; OCLC Fordítás Az i. e.es években született személyek Az i. e.es években elhunyt személyek Japán uralkodók