Weiz
Weiz osztrák város, Stájerország Weizi járásának központja. 2018 januárjában 11627 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Weiz a kelet-stájerországi régióban fekszik, a Weizbach (a Rába mellékfolyója) mentén, kb. 25 km-re északkeletre Graztól. Az önkormányzat 7 települést egyesít: Büchl (277 lakos 2018-ban), Farcha (97), Krottendorf (871), Nöstl (292), Preding (768), Regerstätten (101) és Weiz (9221).

A környező önkormányzatok: északra Thannhausen, délkeletre Sankt Ruprecht an der Raab, délnyugatra Mitterdorf an der Raab, nyugatra Mortantsch, északnyugatra Naas.

Története
Weiz várát 1130 körül építette II. Liutolt von St. Dionysen-Waldstein. A vár 1147-ben szerepel először a dokumentumokban, uradalmához ekkor már egy malom és egy fogadó is tartozott. 1188-ban először szerepel egy oklevélben a Szt. Tamás-bazilika és Weiz ("Widis") település, amelyet feltehetően III. Liutold alapított 1173-ban, mint mezővárost. 1288-ban akkori tulajdonosa mind Weizet, mind Gutenberg várát 1200 ezüstmárkáért eladta a Stubenbergeknek; a város egészen 1848-ig a család birtokában maradt. Weiz első névről ismert tisztviselője az 1330-ban említett Rapot bíró. A mezőváros ekkor saját űrmértéket használt, a weizi mérőt (metz). 1435-ben már vashámor működött a településen. 1499-ben a város megszerezte Freienberg am Kulm falut, melynek jövedelmeit a templom javára fordították. 1556-ban a Szt. Tamás-templomot megerődítették (ún. Tabor-rá alakították), hogy támadás esetén a polgárok ide menekülhessenek.

1560-ban I. Ferdinánd császár címert adományozott Weiznek; a címer a erődtemplomot ábrázolta, amelyet azonban 1580 körül protestáns templommá alakítottak át. 1600-ban az ellenreformáció során a weizi polgárokat visszatérítették a katolikus egyházba és a templomot is újraszentelték.

1757-ben lerakták az új, barokk templom alapkövét a Weizbergen; az épületet 1776-ban szentelték fel. 1783-ban a város megvásárolta Radmannsdorf kastélyét a thannhauseni uradalomtól.

1850-ben megalakult a helyi önkormányzat és Weiz ekkor vált járási központtá. 1869-ben megnyílt a helyi takarékbank, 1872-ben tűzoltóegylet alakult. 1884-ben elkészült a mezővárostól északra fekvő Weiz-szurdokon átvezető út, amely fontos szállítási útvonalat nyitott meg. 1892-ben Franz Pichler Weizben építette meg a Monarchia első, 80 kW-ot kibocsátó, többfázisú vízierőművét. 1932-ben Weizet városi státuszra emelték.

A második világháborúban 1944. október 11-én bombatámadás érte a várost, amelynek 19 halálos áldozata volt. A háború végén előbb szovjet, majd 1945 júliusától brit katonák szállták meg Weizet.

A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Krottendorf községet a városhoz csatolták.

Lakosság
A város népességének változása:

A weizi önkormányzat területén 2018 januárjában 11627 fő élt. A lakosságszám 1869 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 90,6%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,2% a régi (2004 előtti), 5,2% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,8% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,1% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 81,6%-a római katolikusnak, 3,3% evangélikusnak, 1,4% ortodoxnak, 2,2% mohamedánnak, 9,9% pedig pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 26 magyar élt a városban. A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német mellett a horvátok alkották 1,1%-kal.

Látnivalók

a Canterburyi Szent Tamásnak szentelt Tabor-templom a 14. században épült, 1644-ben barokk stílusban kibővítették.
A Weizbergen álló barokk Szűz Mária-bazilika egy 80 m magas dombon áll. A mai épületet 1757-ben kezdték építeni
a modern Művészetek Háza (Kunsthaus Weiz) 2005-ben épült
a 2001-es tartományi kiállításra készített, futurisztikus, napenergiával működő Gemini-ház. 
a Radmannsdorf-kastély 1550 körül épült reneszánsz stílusban. Ma a járásbíróság székhelye.
a Feistritztalbahn keskenyvágányú nosztalgiavasút
kovácsmúzeum
helyi gasztronómiai különlegesség a mulbratl (három hétig fűszerekkel pácolt és bükkfán füstölt sertéskaraj) és a weizi almás trüffel (almapálinka ízesítésű csokoládégolyó)

Testvértelepülések
 Ajka, Magyarország
 Offenburg, Németország
 Grodzisk Mazowiecki, Lengyelország

Források 
 A település honlapja
 61766 – Weiz. Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Stájerország települései
Weiz osztrák város , Stájerország Weizi járásának központja.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Weiz a kelet-stájerországi régióban fekszik , a Weizbach ( a Rába mellékfolyója ) mentén , kb.km -re északkeletre Graztól . Az önkormányzattelepülést egyesít : Büchllakosban ) , Farcha Krottendorf Nöstl Preding Regerstättenés Weiz A környező önkormányzatok : északra Thannhausen , délkeletre Sankt Ruprecht an der Raab , délnyugatra Mitterdorf an der Raab , nyugatra Mortantsch , északnyugatra Naas . Története Weiz várátkörül építette II. Liutolt von St . Dionysen-Waldstein . A várben szerepel először a dokumentumokban , uradalmához ekkor már egy malom és egy fogadó is tartozott.ban először szerepel egy oklevélben a Szt . Tamás-bazilika és Weiz ( " Widis " ) település , amelyet feltehetően III. Liutold alapítottban , mint mezővárost.ban akkori tulajdonosa mind Weizet , mind Gutenberg várátezüstmárkáért eladta a Stubenbergeknek ; a város egészenig a család birtokában maradt . Weiz első névről ismert tisztviselője azban említett Rapot bíró . A mezőváros ekkor saját űrmértéket használt , a weizi mérőt ( metz ) .ben már vashámor működött a településen.ben a város megszerezte Freienberg am Kulm falut , melynek jövedelmeit a templom javára fordították.ban a Szt . Tamás-templomot megerődítették ( ún . Tabor-rá alakították ) , hogy támadás esetén a polgárok ide menekülhessenek . 1560-ban I. Ferdinánd császár címert adományozott Weiznek ; a címer a erődtemplomot ábrázolta , amelyet azonbankörül protestáns templommá alakítottak át.ban az ellenreformáció során a weizi polgárokat visszatérítették a katolikus egyházba és a templomot is újraszentelték . 1757-ben lerakták az új , barokk templom alapkövét a Weizbergen ; az épületetban szentelték fel.ban a város megvásárolta Radmannsdorf kastélyét a thannhauseni uradalomtól . 1850-ben megalakult a helyi önkormányzat és Weiz ekkor vált járási központtá.ben megnyílt a helyi takarékbank, ben tűzoltóegylet alakult.ben elkészült a mezővárostól északra fekvő Weiz-szurdokon átvezető út , amely fontos szállítási útvonalat nyitott meg.ben Franz Pichler Weizben építette meg a Monarchia első,kW-ot kibocsátó , többfázisú vízierőművét.ben Weizet városi státuszra emelték . A második világháborúban októberén bombatámadás érte a várost , amelynekhalálos áldozata volt . A háború végén előbb szovjet , majdjúliusától brit katonák szállták meg Weizet . Aös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Krottendorf községet a városhoz csatolták . Lakosság A város népességének változása : A weizi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben a helybeliek6%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül2 % a régielőtti ) ,2 % az új EU-tagállamokból érkezett.8 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,1 % egyéb országok polgára.ben a lakosok6%-a római katolikusnak,3 % evangélikusnak,4 % ortodoxnak,2 % mohamedánnak,9 % pedig pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban . A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német mellett a horvátok alkották1%-kal . Látnivalók a Canterburyi Szent Tamásnak szentelt Tabor-templom a században épült,ben barokk stílusban kibővítették . A Weizbergen álló barokk Szűz Mária-bazilika egym magas dombon áll . A mai épületetben kezdték építeni a modern Művészetek Háza ( Kunsthaus Weiz) ben épült aes tartományi kiállításra készített , futurisztikus , napenergiával működő Gemini-ház. a Radmannsdorf-kastélykörül épült reneszánsz stílusban . Ma a járásbíróság székhelye. a Feistritztalbahn keskenyvágányú nosztalgiavasút kovácsmúzeum helyi gasztronómiai különlegesség a mulbratl ( három hétig fűszerekkel pácolt és bükkfán füstölt sertéskaraj ) és a weizi almás trüffel ( almapálinka ízesítésű csokoládégolyó ) Testvértelepülések Ajka , Magyarország Offenburg , Németország Grodzisk Mazowiecki , Lengyelország Források A település honlapja – Weiz . Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Stájerország települései