Aucklandi vulkáni mező
Az Aucklandi vulkáni mező Új-Zéland legnagyobb városa és közvetlen környéke alatt fekszik. Egyes vulkánjai jól felismerhetők a városon belül is, másokat az épített környezet már eltakar. Az egykori tűzhányók területe, veszélyessége miatt, folyamatos kutatás tárgya, a róla szóló ismeretek folyamatosan bővülnek. 2011-re körülbelül 53 régi vulkán nyomait azonosították itt. A kutatás során az egyértelmű vulkáni kúpok mellett meghatározásra kerültek különböző tufagyűrűk,  maarok, salakárak (scoria) és lávafolyások. A legtöbb itteni tűzhányó csak egyszer tört ki, néhány hetestől több évig terjedő időszakig működött, és a következő kitörésre már más helyen került sor. A Rangitoto-szigeten több kitörés nyomait is sikerült kimutatni. A tűzhányó-mezőben bazaltos magma tör felszínre, eltérően az Északi-sziget központi vidékén a szubdukció eredményeként kialakult andezitvulkánoktól, mint például a Mount Ruapehu és a Taupói-tó. A földtörténeti múlt elemzése révén megállapítható, hogy a jelenleg „alvó” állapotban lévő tűzhányó-mezőn a következő néhány száz vagy ezer évben – geológiai értelemben véve nagyon rövid időn belül – bármikor új kitörés kezdődhet.

Földrajza
A vulkáni mező mintegy 360 négyzetkilométert foglal el az új-zélandi Északi-sziget északi nyúlványát és déli területeit összekötő keskeny földszoroson, ahol Auckland városa is található, illetve a közeli szigeteken. Az északi North Shore elővárosban található, maar jellegű Pupuke-tótól 30 kilométeren át húzódik a déli Manukau City elővárosig, magába foglalva a Csendes-óceánra nyíló Hauraki-öbölben található Rangitoto-szigetet, valamint a Tasman-tengerre nyíló Manukau Harbour öbölben fekvő Puketutu-szigetet.

A mező legészakibb elemei a Pupuke-tó és a Rangitoto-sziget, legdélibb tagja a Matukutururu (Wiri Mountain), nyugaton a Mount Albert, keleten a Pigeon Mountain (Új-Zéland).

A vulkánok alacsonyak: a legfiatalabb Rangitoto egyúttal a legmagasabb is a maga 260 méterével. Auckland belterületén a legmagasabb a  Mount Eden 196 méterrel.

A mező lávafolyásai az aucklandi földszoros nagy részét beborítják. Az egyik leghosszabb a Mount Saint Johnból északra induló lávafolyam, ami csaknem keresztezi a Waitemata Harbour öblét, létrehozva a Meola Reef sziklazátonyt. A területen csaknem 50 lávaalagút és más lávabarlang ismeretes, ezekben a forró anyag külső kérge megszilárdult, miközben a belső folyékony láva továbbhaladt, és üreget hagyott maga után. Ilyen a 290 méter hosszú Wiri Lava Cave.

Története
A kutatások szerint e területen először az Onepoto vulkán tört ki  ±  évvel ezelőtt. Az eddigi utolsó kitörés körülbelül 600 évvel ezelőtt volt, amikor a Rangitoto-sziget keletkezett, ezt az eseményt a maori lakosság már megőrizte a történelmi emlékezetében. A kitörések nagysága az idők folyamán egyre nőtt, a Rangitoto által felszínre hozott anyag tömege az egész terület vulkáni anyagának 60%-át teszi ki.

A lávamező eddigi negyedmillió éves működése során a Föld nagyrészt jégkorszaki állapotban volt, a mainál lényegesen alacsonyabb tengerszinttel. Ezért a mező legtöbb vulkánja szárazföldön tört ki, kivéve a Rangitoto-sziget vulkánját.

A maorik letelepedése, majd a törzsi háborúk gyakorivá válása után a terület vulkáni kúpjait erődített települések, úgynevezett pák építésére használták. A fából készült palánkok mellett ezek fő jellegzetességei a harci célokra kialakított teraszok voltak, amik gyakran ma is láthatók.

Az európaiak betelepedése után a vulkáni kúpok egy részét kőbányának használták, bár már a 20. század elején törvénnyel próbálták ezt megakadályozni. Csak a 20. század végére szűnt meg teljesen az effajta munka, a megmaradt vulkáni maradványok védelem alá kerültek, gyakran parkokat alakítottak ki rajtuk, mint az Auckland Domain vagy a Myers Park.

Veszélyek
A terület vulkánossága nem tekinthető lezártnak, ezért számítani kell arra, hogy a vulkáni aktivitás bármikor újra kezdődhet, bár a kitöréses periódusok közötti időszak évszázadokra vagy évezredekre is rúghat. Egy új kitörés súlyos károkat okozhat, és hetekig, hónapokig, esetleg évekig is elhúzódhat. Legsúlyosabb következménye lakóterületek, ipari létesítmények elpusztítása, a közlekedési infrastruktúra (kikötők, autópályák, repülőterek) lerombolása lehet. Egyszerre több vulkán kitörése is lehetséges; a kutatások szerint körülbelül 32 000 évvel ezelőtt egy ötvenéves időszakban nagyjából egyszerre 5 vulkán is működött a területen.

Mivel a vulkánkitörések a mai technika eszközeivel – a földrengésektől eltérően – viszonylag jól előre jelezhetők, komoly monitoring rendszert építettek ki a hatóságok a város területén és polgári védelmi terveket dolgoztak ki, főleg a lakosság kitelepítésére.

Szakértői tanulmányok egy új kitörés valószínűségét a területen évente 1:1000-re teszik. Emellett a város távolabb környezetében, az Északi-sziget más nagy vulkánjainak (Ruapehu, White-sziget) esetleges nagyobb kitörései is veszélyeket jelenthetnek Auckland városára. A lakosságot ezért igyekeznek részletesen tájékoztatni és a felkészíteni az ilyen esetben szükséges teendőkre.

A vulkáni mező eddig azonosított tűzhányóinak listája

Megjegyzés: az 50-53-as sorszámú vulkánokat 2011-ben fedezték fel.

Jegyzetek

Fordítás

Források

Volcanic hazards, Auckland Council
City of volcanoes , Auckland Museum

Vulkanizmus, magmatizmus
Új-Zéland földrajza
Auckland
Az Aucklandi vulkáni mező Új-Zéland legnagyobb városa és közvetlen környéke alatt fekszik . Egyes vulkánjai jól felismerhetők a városon belül is , másokat az épített környezet már eltakar . Az egykori tűzhányók területe , veszélyessége miatt , folyamatos kutatás tárgya , a róla szóló ismeretek folyamatosan bővülnek. re körülbelülrégi vulkán nyomait azonosították itt . A kutatás során az egyértelmű vulkáni kúpok mellett meghatározásra kerültek különböző tufagyűrűk , maarok , salakárak ( scoria ) és lávafolyások . A legtöbb itteni tűzhányó csak egyszer tört ki , néhány hetestől több évig terjedő időszakig működött , és a következő kitörésre már más helyen került sor . A Rangitoto-szigeten több kitörés nyomait is sikerült kimutatni . A tűzhányó-mezőben bazaltos magma tör felszínre , eltérően az Északi-sziget központi vidékén a szubdukció eredményeként kialakult andezitvulkánoktól , mint például a Mount Ruapehu és a Taupói-tó . A földtörténeti múlt elemzése révén megállapítható , hogy a jelenleg „ alvó” állapotban lévő tűzhányó-mezőn a következő néhány száz vagy ezer évben – geológiai értelemben véve nagyon rövid időn belül – bármikor új kitörés kezdődhet . Földrajza A vulkáni mező mintegynégyzetkilométert foglal el az új-zélandi Északi-sziget északi nyúlványát és déli területeit összekötő keskeny földszoroson , ahol Auckland városa is található , illetve a közeli szigeteken . Az északi North Shore elővárosban található , maar jellegű Pupuke-tótólkilométeren át húzódik a déli Manukau City elővárosig , magába foglalva a Csendes-óceánra nyíló Hauraki-öbölben található Rangitoto-szigetet , valamint a Tasman-tengerre nyíló Manukau Harbour öbölben fekvő Puketutu-szigetet . A mező legészakibb elemei a Pupuke-tó és a Rangitoto-sziget , legdélibb tagja a Matukutururu ( Wiri Mountain ) , nyugaton a Mount Albert , keleten a Pigeon Mountain ( Új-Zéland ) . A vulkánok alacsonyak : a legfiatalabb Rangitoto egyúttal a legmagasabb is a magaméterével . Auckland belterületén a legmagasabb a Mount Edenméterrel . A mező lávafolyásai az aucklandi földszoros nagy részét beborítják . Az egyik leghosszabb a Mount Saint Johnból északra induló lávafolyam , ami csaknem keresztezi a Waitemata Harbour öblét , létrehozva a Meola Reef sziklazátonyt . A területen csaknemlávaalagút és más lávabarlang ismeretes , ezekben a forró anyag külső kérge megszilárdult , miközben a belső folyékony láva továbbhaladt , és üreget hagyott maga után . Ilyen améter hosszú Wiri Lava Cave . Története A kutatások szerint e területen először az Onepoto vulkán tört ki ± évvel ezelőtt . Az eddigi utolsó kitörés körülbelülévvel ezelőtt volt , amikor a Rangitoto-sziget keletkezett , ezt az eseményt a maori lakosság már megőrizte a történelmi emlékezetében . A kitörések nagysága az idők folyamán egyre nőtt , a Rangitoto által felszínre hozott anyag tömege az egész terület vulkáni anyagának-át teszi ki . A lávamező eddigi negyedmillió éves működése során a Föld nagyrészt jégkorszaki állapotban volt , a mainál lényegesen alacsonyabb tengerszinttel . Ezért a mező legtöbb vulkánja szárazföldön tört ki , kivéve a Rangitoto-sziget vulkánját . A maorik letelepedése , majd a törzsi háborúk gyakorivá válása után a terület vulkáni kúpjait erődített települések , úgynevezett pák építésére használták . A fából készült palánkok mellett ezek fő jellegzetességei a harci célokra kialakított teraszok voltak , amik gyakran ma is láthatók . Az európaiak betelepedése után a vulkáni kúpok egy részét kőbányának használták , bár már a század elején törvénnyel próbálták ezt megakadályozni . Csak a század végére szűnt meg teljesen az effajta munka , a megmaradt vulkáni maradványok védelem alá kerültek , gyakran parkokat alakítottak ki rajtuk , mint az Auckland Domain vagy a Myers Park . Veszélyek A terület vulkánossága nem tekinthető lezártnak , ezért számítani kell arra , hogy a vulkáni aktivitás bármikor újra kezdődhet , bár a kitöréses periódusok közötti időszak évszázadokra vagy évezredekre is rúghat . Egy új kitörés súlyos károkat okozhat , és hetekig , hónapokig , esetleg évekig is elhúzódhat . Legsúlyosabb következménye lakóterületek , ipari létesítmények elpusztítása , a közlekedési infrastruktúra ( kikötők , autópályák , repülőterek ) lerombolása lehet . Egyszerre több vulkán kitörése is lehetséges ; a kutatások szerint körülbelül000 évvel ezelőtt egy ötvenéves időszakban nagyjából egyszerrevulkán is működött a területen . Mivel a vulkánkitörések a mai technika eszközeivel – a földrengésektől eltérően – viszonylag jól előre jelezhetők , komoly monitoring rendszert építettek ki a hatóságok a város területén és polgári védelmi terveket dolgoztak ki , főleg a lakosság kitelepítésére . Szakértői tanulmányok egy új kitörés valószínűségét a területen évente1000-re teszik . Emellett a város távolabb környezetében , az Északi-sziget más nagy vulkánjainak ( Ruapehu , White-sziget ) esetleges nagyobb kitörései is veszélyeket jelenthetnek Auckland városára . A lakosságot ezért igyekeznek részletesen tájékoztatni és a felkészíteni az ilyen esetben szükséges teendőkre . A vulkáni mező eddig azonosított tűzhányóinak listája Megjegyzés : azas sorszámú vulkánokatben fedezték fel . Jegyzetek Fordítás Források Volcanic hazards , Auckland Council City of volcanoes , Auckland Museum Vulkanizmus , magmatizmus Új-Zéland földrajza Auckland