Ostrvica (Omiš)
Ostrvica falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Omišhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 25, közúton 30 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 4, közúton 10 km-re északkeletre, Poljica középső részén, a Mosor-hegység déli lábnál és a Cetina északi partja felett elterülő nyugat-keleti irányú festői völgykatlan nyugati részén, a 70-es számú főút mellett fekszik.

Története 
Ostrvica területe már az ókorban lakott volt, ezt igazolják az itt található illír halomsírok. A római korból egy villa rustica maradványai találhatók, mely azt igazolja, hogy a település továbbra is lakott volt. A középkorban része volt a 13. században alapított, úgynevezett Poljicai Köztársaságnak, mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt. Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok, majd 1444-től a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott. Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára. Jogi berendezkedését az 1490-ben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg, mely egyúttal rögzítette határait is. Plébániája már a török hódítás előtt, a 15. században is megvolt. Erről beszél Jure Krcatović plébános 1625. január 25-én az egyházlátogatás során Ivan Mrnavićnak Gardazori érsek megbízottjának. Ezt arra alapozta, hogy a Szent Miklós templomot már 1452-ben említik. A 16. század első felében került török uralom alá, ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett. Garzadoni érsek 1625-ben meglátogatta a helyi plébániát, ekkor történik a helyi plébánia első írásos említése. A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól, melyet 1699-ben a karlócai béke szentesített, de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte. Poljica önállóságát 1807-ben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg. Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban a Habsburgoké lett. A településnek 1857-ben 297, 1910-ben 182 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1942. október 1-jén lerombolták a megszálló olasz és csetnik csapatok. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az 1960-as évek óta lakossága a fiatalok elvándorlása miatt folyamatosan csökkent. 2011-ben a településnek 196 lakosa volt.

Lakosság 

(1869-ben lakosságát Čisla településhez számították.)

Nevezetességei 
Szent Miklós tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1452-ben épült a falu melletti nagy sziklára. Az évszám a főbejárat fölé van bevésve. A falak eltérő építési módja arra enged következtetni, hogy több átalakításon esett át. Három részből áll, a hajóból, a szentélyből és a félköríves apszisból, melyek kívülről nézve is jól elkülönülnek. A homlokzat felett emelkedik a pengefalú harangtorony, benne három haranggal. A homlokzat közepén szép nyolcágú kőrozetta látható. Az ablakok közepes nagyságúak, félköríves záródásúak. Utolsó felújítása az 1980-as években volt, amikor új tetőt, kórust és padokat is kapott. Az új kórus mellvédjére a cseh Rudy Novotny festette meg Ostrvica panorámaképét a plébánia védőszentjének képével együtt. A templomnak három oltára van, két mellékoltára Szűz Mária és Szent Miklós tiszteletére van szentelve. A magaslaton álló templomhoz lépcsősor vezet fel.
A falutól délre áll a Szent Antal templom, melyet Páduai Szent Antalnak és Remete Szent Antalnak szenteltek. 1708-ban építették faragott kövekből dongaboltozattal és négyszögletes apszissal. Homlokzatán nyolcágú rozetta, legfelül pengefalú harangtorony látható, benne egy haranggal. 1985-ben felújították és tetejét betonlapokkal fedték. Egy oltára van melyen két védőszentjének szobra áll. A templom vélhetően egy korábbi szakrális épület alapjain épült.
A Szent Rókus templom a zvečanjei határ mellett áll. Fogadalmi templom, melyet Ostrvica és Zcečanje hívei 1920-ban közösen építettek a járványok ellen védelmező szent tiszteletére. A helyén is templom állt, mely a török alóli felszabadulás idején a 17. század végén épült. A két plébánia közösen újíttatta fel 1986-ban.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Omiš város hivatalos oldala  
Omiš város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Ostrvica falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Omišhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Poljica középső részén , a Mosor-hegység déli lábnál és a Cetina északi partja felett elterülő nyugat-keleti irányú festői völgykatlan nyugati részén , aes számú főút mellett fekszik . Története Ostrvica területe már az ókorban lakott volt , ezt igazolják az itt található illír halomsírok . A római korból egy villa rustica maradványai találhatók , mely azt igazolja , hogy a település továbbra is lakott volt . A középkorban része volt a században alapított , úgynevezett Poljicai Köztársaságnak , mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt . Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok , majdtől a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott . Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára . Jogi berendezkedését azben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg , mely egyúttal rögzítette határait is . Plébániája már a török hódítás előtt , a században is megvolt . Erről beszél Jure Krcatović plébános januárén az egyházlátogatás során Ivan Mrnavićnak Gardazori érsek megbízottjának . Ezt arra alapozta , hogy a Szent Miklós templomot márben említik . A század első felében került török uralom alá , ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett . Garzadoni érsekben meglátogatta a helyi plébániát , ekkor történik a helyi plébánia első írásos említése . A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól , melyetben a karlócai béke szentesített , de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte . Poljica önállóságátben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg . Napóleon lipcsei veresége utánban a Habsburgoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett. októberjén lerombolták a megszálló olasz és csetnik csapatok . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . Azas évek óta lakossága a fiatalok elvándorlása miatt folyamatosan csökkent.ben a településneklakosa volt . Lakosság ( 1869-ben lakosságát Čisla településhez számították . ) Nevezetességei Szent Miklós tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaben épült a falu melletti nagy sziklára . Az évszám a főbejárat fölé van bevésve . A falak eltérő építési módja arra enged következtetni , hogy több átalakításon esett át . Három részből áll , a hajóból , a szentélyből és a félköríves apszisból , melyek kívülről nézve is jól elkülönülnek . A homlokzat felett emelkedik a pengefalú harangtorony , benne három haranggal . A homlokzat közepén szép nyolcágú kőrozetta látható . Az ablakok közepes nagyságúak , félköríves záródásúak . Utolsó felújítása azas években volt , amikor új tetőt , kórust és padokat is kapott . Az új kórus mellvédjére a cseh Rudy Novotny festette meg Ostrvica panorámaképét a plébánia védőszentjének képével együtt . A templomnak három oltára van , két mellékoltára Szűz Mária és Szent Miklós tiszteletére van szentelve . A magaslaton álló templomhoz lépcsősor vezet fel . A falutól délre áll a Szent Antal templom , melyet Páduai Szent Antalnak és Remete Szent Antalnak szenteltek.ban építették faragott kövekből dongaboltozattal és négyszögletes apszissal . Homlokzatán nyolcágú rozetta , legfelül pengefalú harangtorony látható , benne egy haranggal.ben felújították és tetejét betonlapokkal fedték . Egy oltára van melyen két védőszentjének szobra áll . A templom vélhetően egy korábbi szakrális épület alapjain épült . A Szent Rókus templom a zvečanjei határ mellett áll . Fogadalmi templom , melyet Ostrvica és Zcečanje híveiban közösen építettek a járványok ellen védelmező szent tiszteletére . A helyén is templom állt , mely a török alóli felszabadulás idején a század végén épült . A két plébánia közösen újíttatta felban . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Omiš város hivatalos oldala Omiš város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései