Crivac
Crivac falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 29, közúton 48 km-re északra, községközpontjától légvonalban 10, közúton 14 km-re északnyugatra, a Dalmát Zagora központi részén, a Moseć és a Svilaja hegységek között, a Crivac-hegy déli lejtőin, az 56-os számú főúttól északra, a megyehatárnál fekszik.

Története 
A település egy itt honos növénynévből. Az ikavi (más néven „déli-ča”) nyelvjárásban crijevacnak nevezett, a szegfűfélék családjába tartozó csillaghúr növényről kapta a nevét.  Ennek leggyakoribb képviselője a tyúkhúr (Stellaria media) Magyarországon is ismert. Crivac első említése 1470-ből, a Klisszai szandzsák defteréből ismert. 1604-ben „Crivče” néven szerepel a török összeírásban 13 családdal. 1685 körül szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően a ferencesek Boszniából és Hercegovinából érkezett katolikusokkal telepítették be. Az 1711-ben összeállított első velencei kataszterben lakossága még a Pribude név alatt szerepel. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A település eredetileg egyházilag az ogorjei plébániához tartozott, melytől 1882-ben szakadt el és a zlopoljei plébánia része lett. 1982-ben megalapították az önálló crivac-ramljanei plébániát, melynek itt van a központja. A falunak 1857-ben 438, 1910-ben 590 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Lakossága 2011-ben 310 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Márk evangélista tiszteletére szentelt plébániatemplomát, amint az a bejárat felett is olvasható „Isten, Szűz Mária és Szent Márk dicsőségére a crivaciak segítségével és Ivan Danil vezetésével 1893-ban építették.” A homlokzat feletti harangtoronyban két harang található. A márvány főoltár 1916-ban készült, rajta Szent Márk tiroli faragású szobrával. A két mellékoltáron A Rózsafüzér királynője és Páduai Szent Antal szobra állt. Ezeket az 1964-es felújítás idején a hajó oldalfalában kialakított fülkékbe helyezték át. A templomnak két fából faragott feszülete és egy ezüst körmeneti keresztje is van. Az épület utolsó felújítása 1988-ban történt. Körülötte temető fekszik.
A régi Szent Márk templom a mai templomtól valamivel keletebbre állt és közvetlenül a török előli felszabadítás után építették. 1721-ben rozzant állapotban volt, de 1757-ben megújították és bővítették. Ekkor építették harangtornyát is. 
Az út mellett még egy kis Szent Antal kápolna is áll.

További információk 
Muć község hivatalos oldala 
Ogorje.net:Ramljane 
A crivac-ramljanei plébánia története

Jegyzetek 

Split-Dalmácia megye települései
Crivac falu Muć községben Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , a Dalmát Zagora központi részén , a Moseć és a Svilaja hegységek között , a Crivac-hegy déli lejtőin , azos számú főúttól északra , a megyehatárnál fekszik . Története A település egy itt honos növénynévből . Az ikavi ( más néven „ déli-ča” ) nyelvjárásban crijevacnak nevezett , a szegfűfélék családjába tartozó csillaghúr növényről kapta a nevét . Ennek leggyakoribb képviselője a tyúkhúr ( Stellaria media ) Magyarországon is ismert . Crivac első említéseből , a Klisszai szandzsák defteréből ismert.ben „ Crivče” néven szerepel a török összeírásbancsaláddal.körül szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően a ferencesek Boszniából és Hercegovinából érkezett katolikusokkal telepítették be . Azben összeállított első velencei kataszterben lakossága még a Pribude név alatt szerepel.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A település eredetileg egyházilag az ogorjei plébániához tartozott , melytőlben szakadt el és a zlopoljei plébánia része lett.ben megalapították az önálló crivac-ramljanei plébániát , melynek itt van a központja . A falunakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Szent Márk evangélista tiszteletére szentelt plébániatemplomát , amint az a bejárat felett is olvasható „ Isten , Szűz Mária és Szent Márk dicsőségére a crivaciak segítségével és Ivan Danil vezetésévelban építették.” A homlokzat feletti harangtoronyban két harang található . A márvány főoltárban készült , rajta Szent Márk tiroli faragású szobrával . A két mellékoltáron A Rózsafüzér királynője és Páduai Szent Antal szobra állt . Ezeket azes felújítás idején a hajó oldalfalában kialakított fülkékbe helyezték át . A templomnak két fából faragott feszülete és egy ezüst körmeneti keresztje is van . Az épület utolsó felújításaban történt . Körülötte temető fekszik . A régi Szent Márk templom a mai templomtól valamivel keletebbre állt és közvetlenül a török előli felszabadítás után építették.ben rozzant állapotban volt , deben megújították és bővítették . Ekkor építették harangtornyát is . Az út mellett még egy kis Szent Antal kápolna is áll . További információk Muć község hivatalos oldala Ogorje.net: Ramljane A crivac-ramljanei plébánia története Jegyzetek Split-Dalmácia megye települései