Nádory Nándor
Nádory Nándor, Schumandl (Pest, 1835. október 18. – Budapest, 1908. december 24.) műszaki tanácsos.

Élete

Nádory Mátyás és Bartek Anna építész-iparos szülők fia. Az alreáliskolát végezte és 1851-től 1854-ig a kőműves mesterséget gyakorlatilag megtanulta; a téli hónapokban pedig magántanítóktól rajzolni és matematikát tanult. Technikai tanulmányait a budai József-műegyetemen 1854-től 1860-ig végezte. 1861-ben Pólába ment, ahol Hauser Antal vállalkozónál nyert alkalmazást a hadi tengerészet számára épített nyolc nagy lakóház építésénél. 1863-ban a Szentpéter-fiumei országút építésénél volt alkalmazva. 1864-ben ismét visszakerült Pólába, ahol mint mérnök az első nagy száraz dokkot építette, mely építés 1870-ig tartott, mely idő alatt főnökétől Heider J. Ede lovag mérnöktől szerezte legfőbb tapasztalatait. 1871 tavaszán a közmunka és közlekedési minisztérium mint I. osztályú mérnököt Fiuméba küldte és megbízta őt a fiumei új kikötő tervezetének kidolgozásával. Ezután III. osztályú főmérnök lett. A kikötő építését mint főnök vezette.

Az 1873. évi krach következtében az év végén elbocsáttatott hivatalából és két évig a közoktatásügyi minisztérium IX. építési osztályában és háromig mint magánvállalkozó működött. A szegedi katasztrófa után 1880. április 11-én a közmunka és közlekedési minisztérium I. osztályú királyi mérnökké nevezte ki a szolnoki királyi folyammérnöki hivatalhoz, 1882. április 2-án a Háromszék megyei magyar királyi államépítészeti hivatal vezetésével bízta meg és 1883. szeptemberben ismét Szolnokra helyezte át. 1884-ben III. osztályú királyi főmérnök, 1886-ban II. osztályú, 1889-ben I. osztályú, 1890-ben miniszteri főmérnök, 1897-ben III. osztályú, 1900-ban II. osztályú műszaki tanácsos lett.

Szolnokon 1888-ig dolgozott mint hivatalfőnök; azután a Kőrös-Tisza-Maros öblözet ártérfejlesztésének ellenőrzése végett egy évig Szentesen, azután 1891. januárig Pozsonyban volt a királyi folyammérnöki hivatal vezetője. 1891-től szolgálattételre az országos vízépitési igazgatósághoz volt beosztva Budapesten. Darányi Ignác földművelésügyi miniszter 1898. december 20-án kiküldte tanulmányútra, két mérnök társával, a Pó völgye ármentesítésének tanulmányozása és annak a Tisza völgyével való összehasonlítása céljából. Beszélt és írt a magyaron kívül németül, olaszul és franciául.

Írásai
Cikkei a Magyar Mérnök és Építészegylet Közlönyében (1870. A cs. kir. tengerészet számára Polában épített nagy száraz dock, 1880. A fiumei kikötő építésénél használt santorin-zömök leírása, ábrákkal, 1883. Válasz a Wochenschrift des Östr. Ing. & Architekten-Verein 1883. 2. számában megjelent: Egy tengerészeti tanulmány a fiumei kikötőről cz. czikkre, 1895. A trieszti és fiumei kikötők, válasz az osztrák mérnökegylet közlönyében megjelent czikkre, Budapest lakásviszonyairól, 1896. Még egyszer a trieszti és fiumei kikötők, ez különnyomatban is. 1898. A vízálló habarcsok viselkedése a tengervízben. Ezen czikkek nagy része megjelent a külföldi német szaklapokban is); a Központi Vasúti és Közlekedési Közlönyben (1875. A fiumei kikötő, ellenbírálat); a Magyar Tisztviselőben (1883. A mi bajaink); a Magyar Mérnök- és Építészegylet Heti Értesítőjében (1891. Az adómentesség befolyása Budapest építkezéseinek fejlődésére, 1899. Budapest kövezetei és egyéb burkolatai); a Vízügyi Közleményekben (1902. Jelentés az olaszországi tanulmányútról, két mérnök társával együtt).

Források

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.

Magyar mérnökök
Pestiek
1835-ben született személyek
1908-ban elhunyt személyek
Nádory Nándor , Schumandl ( Pest , október – Budapest , december ) műszaki tanácsos . Élete Nádory Mátyás és Bartek Anna építész-iparos szülők fia . Az alreáliskolát végezte éstőlig a kőműves mesterséget gyakorlatilag megtanulta ; a téli hónapokban pedig magántanítóktól rajzolni és matematikát tanult . Technikai tanulmányait a budai József-műegyetementőlig végezte.ben Pólába ment , ahol Hauser Antal vállalkozónál nyert alkalmazást a hadi tengerészet számára épített nyolc nagy lakóház építésénél.ban a Szentpéter-fiumei országút építésénél volt alkalmazva.ben ismét visszakerült Pólába , ahol mint mérnök az első nagy száraz dokkot építette , mely építésig tartott , mely idő alatt főnökétől Heider J. Ede lovag mérnöktől szerezte legfőbb tapasztalatait.tavasz án a közmunka és közlekedési minisztérium mint I. osztályú mérnököt Fiuméba küldte és megbízta őt a fiumei új kikötő tervezetének kidolgozásával . Ezután III. osztályú főmérnök lett . A kikötő építését mint főnök vezette . Az évi krach következtében az év végén elbocsáttatott hivatalából és két évig a közoktatásügyi minisztérium IX. építési osztályában és háromig mint magánvállalkozó működött . A szegedi katasztrófa után áprilisén a közmunka és közlekedési minisztérium I. osztályú királyi mérnökké nevezte ki a szolnoki királyi folyammérnöki hivatalhoz , áprilisán a Háromszék megyei magyar királyi államépítészeti hivatal vezetésével bízta meg és szeptemberben ismét Szolnokra helyezte át.ben III. osztályú királyi főmérnök, ban II. osztályú, ben I. osztályú, ben miniszteri főmérnök, ben III. osztályú, ban II. osztályú műszaki tanácsos lett . Szolnokonig dolgozott mint hivatalfőnök ; azután a Kőrös-Tisza-Maros öblözet ártérfejlesztésének ellenőrzése végett egy évig Szentesen , azután januárig Pozsonyban volt a királyi folyammérnöki hivatal vezetője.től szolgálattételre az országos vízépitési igazgatósághoz volt beosztva Budapesten . Darányi Ignác földművelésügyi miniszter decemberán kiküldte tanulmányútra , két mérnök társával , a Pó völgye ármentesítésének tanulmányozása és annak a Tisza völgyével való összehasonlítása céljából . Beszélt és írt a magyaron kívül németül , olaszul és franciául . Írásai Cikkei a Magyar Mérnök és Építészegylet Közlönyében A cs. kir. tengerészet számára Polában épített nagy száraz dock , A fiumei kikötő építésénél használt santorin-zömök leírása , ábrákkal , Válasz a Wochenschrift des Östr . Ing . & Architekten-Verein számában megjelent : Egy tengerészeti tanulmány a fiumei kikötőről cz. czikkre , A trieszti és fiumei kikötők , válasz az osztrák mérnökegylet közlönyében megjelent czikkre, Budapest lakásviszonyairól , Még egyszer a trieszti és fiumei kikötők , ez különnyomatban is . A vízálló habarcsok viselkedése a tengervízben . Ezen czikkek nagy része megjelent a külföldi német szaklapokban is ) ; a Központi Vasúti és Közlekedési Közlönyben A fiumei kikötő , ellenbírálat ) ; a Magyar Tisztviselőben A mi bajaink ) ; a Magyar Mérnök- és Építészegylet Heti Értesítőjében Az adómentesség befolyása Budapest építkezéseinek fejlődésére , Budapest kövezetei és egyéb burkolatai ) ; a Vízügyi Közleményekben Jelentés az olaszországi tanulmányútról , két mérnök társával együtt ) . Források További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar mérnökök Pestiek 1835-ben született személyek 1908-ban elhunyt személyek