Közrend
A közrend az állami és társadalmi békesség, ami egy ország írott és íratlan szabályainak betartásában nyilvánul meg.
A  bíróságok jogalkalmazása a közrend megszilárdítására törekszik.

Magánjogi felfogás 
A magánjogi gondolkodás a közrend fogalmát igen szűken értelmezi, abban a jogrendszer alapjait képező legfontosabb elvek és intézmények feltétlen érvényesülését látja.

Az egyik felfogás lényege, hogy a közrend fogalma alá vonható intézményeket és elveket a jog feltétlenül meg kívánja védeni, érvényre akarja juttatni az – adott esetben alkalmazandó – idegen (külföldi) polgári (családi stb.) jog eltérő eredményre vezető hatásával szemben.

Egy másik meghatározás lényege szerint a (belföldi) közrend az adott állam jogrendszerének alapelveire, alapintézményeire, alapvető értékeire vezethető vissza.

A nemzetközi magánjogban a közrend  fogalmát azon állam joga szerint kell vizsgálni, ahol a határozat végrehajtását kérik. Az Európai Közösségek Bíróságának a közrendi záradékba ütközéssel kapcsolatosan kifejtett álláspontja szerint (Krombach ügy C-7/1998), a közrendi záradékba ütközés fogalma szűken értelmezendő, az csak kivételes esetekben alkalmazható. A bíróság állandó joggyakorlata alapján a közrend sérelmével jár az alapjogok vagy az általános jogelvek, különösen az emberi jogok védelmére vonatkozó nemzetközi egyezményekben szereplő jogok sérelme. Ide tartozik a tisztességes tárgyaláshoz, eljáráshoz való alapjog, melynek megsértése, s az így hozott határozat végrehajtatása elfogadhatatlan mértékben ellentétes lehet a végrehajtás szerinti állam közrendjével.

A magyar büntetőjogban 
Bár általánosságban valamennyi bűncselekmény sérti vagy veszélyezteti a közrendet, vannak olyan bűncselekmények, amelyeknél az elsődleges jogvédett érdek maga közrend és nem pl. az állam alkotmányos rendje, vagy biztonsága. Az ilyen  bűncselekményeket a korábbi magyar Btk. egyetlen fejezetben helyezte el.

A már nem hatályos 1978. évi IV. törvényben 

A korábbi Btk., az 1978. évi IV. törvény XVI. fejezete ("A közrend elleni bűncselekmények") alá a következő címek tartoztak:
 I. cím: A közbiztonság elleni bűncselekmények
 II. cím: A köznyugalom elleni bűncselekmények
 III. cím: A közbizalom elleni bűncselekmények
 IV. cím: A közegészség elleni bűncselekmények

A hatályos büntetőjogban 
A hatályos 2012. évi C. törvény nem használja ugyan a korábbi fejezetcímet, ám a korábbi címek most is megmaradtak.

Források 
1978. évi IV. törvény
2012. évi C. törvény

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző megjelölések
 Az 1978. évi IV. törvény szerkezete

További információk 
helsinki.hu

Jog
A közrend az állami és társadalmi békesség , ami egy ország írott és íratlan szabályainak betartásában nyilvánul meg . A bíróságok jogalkalmazása a közrend megszilárdítására törekszik . Magánjogi felfogás A magánjogi gondolkodás a közrend fogalmát igen szűken értelmezi , abban a jogrendszer alapjait képező legfontosabb elvek és intézmények feltétlen érvényesülését látja . Az egyik felfogás lényege , hogy a közrend fogalma alá vonható intézményeket és elveket a jog feltétlenül meg kívánja védeni , érvényre akarja juttatni az – adott esetben alkalmazandó – idegen ( külföldi ) polgári ( családi stb. ) jog eltérő eredményre vezető hatásával szemben . Egy másik meghatározás lényege szerint a ( belföldi ) közrend az adott állam jogrendszerének alapelveire , alapintézményeire , alapvető értékeire vezethető vissza . A nemzetközi magánjogban a közrend fogalmát azon állam joga szerint kell vizsgálni , ahol a határozat végrehajtását kérik . Az Európai Közösségek Bíróságának a közrendi záradékba ütközéssel kapcsolatosan kifejtett álláspontja szerint ( Krombach ügy C-7/1998 ) , a közrendi záradékba ütközés fogalma szűken értelmezendő , az csak kivételes esetekben alkalmazható . A bíróság állandó joggyakorlata alapján a közrend sérelmével jár az alapjogok vagy az általános jogelvek , különösen az emberi jogok védelmére vonatkozó nemzetközi egyezményekben szereplő jogok sérelme . Ide tartozik a tisztességes tárgyaláshoz , eljáráshoz való alapjog , melynek megsértése , s az így hozott határozat végrehajtatása elfogadhatatlan mértékben ellentétes lehet a végrehajtás szerinti állam közrendjével . A magyar büntetőjogban Bár általánosságban valamennyi bűncselekmény sérti vagy veszélyezteti a közrendet , vannak olyan bűncselekmények , amelyeknél az elsődleges jogvédett érdek maga közrend és nem pl . az állam alkotmányos rendje , vagy biztonsága . Az ilyen bűncselekményeket a korábbi magyar Btk. egyetlen fejezetben helyezte el . A már nem hatályos évi IV. törvényben A korábbi Btk . , az évi IV. törvény XVI. fejezete ( "A közrend elleni bűncselekmények " ) alá a következő címek tartoztak : I. cím : A közbiztonság elleni bűncselekmények II. cím : A köznyugalom elleni bűncselekmények III. cím : A közbizalom elleni bűncselekmények IV. cím : A közegészség elleni bűncselekmények A hatályos büntetőjogban A hatályos évi C. törvény nem használja ugyan a korábbi fejezetcímet , ám a korábbi címek most is megmaradtak . Források 1978. évi IV. törvény 2012. évi C. törvény Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző megjelölések Az évi IV. törvény szerkezete További információk helsinki.hu Jog