2015-ös milánói világkiállítás
Az EXPO 2015 világkiállítást 2015. május 1. – október 31. között, Milánóban rendezték, a „Nutrire il pianeta, energia per la vita” olasz, illetve „Feeding the Planet, Energy for Life” angol nyelvű mottó köré szervezve (a mottó jelentése magyarul: táplálni a világot, energiát adni az életnek). Ez a második milánói világkiállítás; az elsőre 1906-ban került sor.
Milánó a rendezés jogát 2008-ban a törökországi İzmirrel szemben nyerte el.

Részt vevő országok 
A részt vevő országok listája:

Magyar vonatkozások

Koncepció és programok 
A magyar pavilon jelmondata: „From the Purest Sources” (a. m. a legtisztább forrás(ok)ból).
A magyar részvétel központi koncepciója „az egészséges élelmiszer és életmód kölcsönhatása, a magas minőségű fizikai és szellemi táplálék elválaszthatatlan szimbiózisa”; a biológiai sokféleség fenntartása mellett a jó ételekre, egészséges életmódra és az élelmiszerbiztonságra alapult. A magyar jelenlét három fő téma köré szerveződött: az egészséges hagyományok, a vizek országa és a jövő öröksége. 

A kiállítás ideje alatt minden hónapnak speciális tematikát határoztak meg: május az „egészséges hagyományok”, június a víz, július az örökségvédelem, augusztus és szeptember a magyar teljesítmények, október pedig a magyar–olasz kapcsolatok hónapja volt. 

A pavilon programsorozatát konferenciák, mezőgazdasági, innovációs és élelmiszer-bemutatók, táncelőadások és táncházak, koncertek, művészeti kiállítások, népművészeti bemutatók és egyéb programok alkották. A pavilonban bemutatták az újonnan kifejlesztett Bogányi-zongora második prototípusát. A helyszínen magyar termékeket és ételeket is kóstolhattak a látogatók. Bemutatták a hazai természetes, ásvány- és termálvizeket, a hungarikumokat, Magyarország GMO-mentességét és a magyar élelmiszertermékek eredetének nyomonkövetésére szolgáló informatikai rendszer erényeit.

A magyar pavilon 3 szinten, 1910 m2 alapterületen várta a látogatókat, az expo területének egyik frekventált helyszínén. A pavilonban 2015. május 1-jén, az expo központi megnyitójától kezdve elindultak a programok, de a hivatalos megnyitót csak 2015. június 5-én tartották.

Pavilon 

A világkiállítás magyar pavilonjának tervezésére Szőcs Géza, a miniszterelnök főtanácsadója, a világkiállításért felelős kormánybiztos írt ki ötletpályázatot, amire több mint 40 látványterv érkezett. A szakmai zsűri által kiválasztott legjobb pályaművekre a közönség is szavazhatott az interneten. 2014 januárjában végül a zsűri a „A Malom” fantázianevű tervet (Getto Tamás és dr. Hutter Ákos munkáját) nevezte meg győztesként, a második díjjal az „Alakor” jeligéjű pályázatot jutalmazták. Az „Alakor” koncepció készítői Sárkány Sándor képzőművész, Ertsey Attila építész és Herczeg Ágnes kert- és tájépítész voltak. 

Az eredmény ellenére 2014 nyarán a zsűri elnöke, Szőcs Géza egy személyben úgy döntött, hogy a második helyezett terv alapján építik meg a magyar pavilont Milánóban. Később a döntést azzal indokolta, hogy a nyertes terv a gyakorlatban nem megvalósítható, többek között a rendelkezésre álló idő rövidsége miatt. A döntés és az eljárás széles körű tiltakozást váltott ki szakmai körökben, a tervtől az építészkamara is elhatárolodótt.

A pavilon kialakításával különböző magyar kulturális szimbólumokat, a mezőgazdasági-tájművelési örökség elemeit és a természeti értékeket kívánta megjeleníteni, természetes anyagok felhasználásával, környezetbarát módon. A tervezés egyik alapelve volt, hogy az épület a kiállítást követően szétszerelhető és újrahasznosítható legyen. A pavilon három részre tagolódott, két álló és köztük egy fekvő sámándob alakú részből állt, a középső részen tetőterasszal, az álló dobokon életfa motívummal. Formája miatt a köztudatba is „Sámándob”-ként került be a terv, illetve az épület. Hivatalos megnevezése Milánóban „Életkert” volt.  

A pavilon végül a korábbi tervekhez képest módosított formában, csökkentett tartalommal valósult meg a világkiállítás helyszínén, a becslések szerint 2,3 milliárd forintból. Visszaélésgyanús kifizetések miatt ellenzéki pártok feljelentést tettek hűtlen kezelés miatt. A fél évig tartó expót követően a kormány a pavilon Magyarországra szállításáról és Karcagon történő újbóli felállításáról döntött. Azonban a magyar fél és az olasz építőcég közötti pénzügyi viták miatt az is felmerült, hogy az építmény Olaszországban marad; végül a tényleges bontásra és hazaszállításra csak 2 évvel a kiállítás után került sor.  Sárkány Sándor szerint az épület fából készült részei időközben teljesen tönkrementek.  

A szerkezet hazahozott részeit egy karcagi telephelyen tárolták több éven keresztül, mivel forráshiány miatt az építkezés sokáig nem tudott elindulni. Az újjáépítésre közbeszerzést írtak ki, ami először eredménytelenül zárult a túl magas árajánlatok miatt. Később a kormány célzott pluszforrást biztosított a karcagi önkormányzatnak az építkezésre, de a tartós használatra átalakított Sámándob várhatóan csak 2023-ban fog elkészülni. Az épület pontos funkciója nem ismert, korábban sztyeppemúzeumot terveztek kialakítani benne, 2023-ban rendezvényközpontként, közösségi térként hivatkoztak rá.   

Az újjáépítés 3,8 milliárd forintba került. A tervező Sárkány Sándor többször is a hatóságokhoz fordult, 2019-ben többek között hűtlen kezelés miatt tett feljelentést, 2023-ban az Integritás Hatóságtól kérte az ügy kivizsgálását. 2023 őszén a projekt újabb 270 millió forint állami támogatást kapott, amivel az újrahasznosítás teljes összege már meghaladja a 4 milliárdot.

Egyéb 
2015. október 23-án Magyar Nappal ünnepelte az 1956-os magyar forradalmat az EXPO 2015.

Az expo zárása után a két legnépszerűbb kiállítást Budapesten is bemutatta az Országos Széchényi Könyvtár. Így a magyar közönségnek is alkalma volt megtekinteni a Bíró László feltaláló előtt tisztelgő, illetve a Harry Houdinit megidéző kiállításokat.

Jegyzetek 

Világkiállítások
milánóivilágkiállítás
Milánó
Az EXPOvilágkiállítást május – október között , Milánóban rendezték , a „ Nutrire il pianeta , energia per la vita” olasz , illetve „ Feeding the Planet , Energy for Life” angol nyelvű mottó köré szervezve ( a mottó jelentése magyarul : táplálni a világot , energiát adni az életnek ) . Ez a második milánói világkiállítás ; az elsőreban került sor . Milánó a rendezés jogátban a törökországi İzmirrel szemben nyerte el . Részt vevő országok A részt vevő országok listája : Magyar vonatkozások Koncepció és programok A magyar pavilon jelmondata : „ From the Purest Sources” ( a. m. a legtisztább forrás( ok) ból ) . A magyar részvétel központi koncepciója „ az egészséges élelmiszer és életmód kölcsönhatása , a magas minőségű fizikai és szellemi táplálék elválaszthatatlan szimbiózisa” ; a biológiai sokféleség fenntartása mellett a jó ételekre , egészséges életmódra és az élelmiszerbiztonságra alapult . A magyar jelenlét három fő téma köré szerveződött : az egészséges hagyományok , a vizek országa és a jövő öröksége . A kiállítás ideje alatt minden hónapnak speciális tematikát határoztak meg : május az „ egészséges hagyományok” , június a víz , július az örökségvédelem , augusztus és szeptember a magyar teljesítmények , október pedig a magyar–olasz kapcsolatok hónapja volt . A pavilon programsorozatát konferenciák , mezőgazdasági , innovációs és élelmiszer-bemutatók , táncelőadások és táncházak , koncertek , művészeti kiállítások , népművészeti bemutatók és egyéb programok alkották . A pavilonban bemutatták az újonnan kifejlesztett Bogányi-zongora második prototípusát . A helyszínen magyar termékeket és ételeket is kóstolhattak a látogatók . Bemutatták a hazai természetes , ásvány- és termálvizeket , a hungarikumokat , Magyarország GMO-mentességét és a magyar élelmiszertermékek eredetének nyomonkövetésére szolgáló informatikai rendszer erényeit . A magyar pavilonszinten , 1910 m2 alapterületen várta a látogatókat , az expo területének egyik frekventált helyszínén . A pavilonban májusjén , az expo központi megnyitójától kezdve elindultak a programok , de a hivatalos megnyitót csak júniusén tartották . Pavilon A világkiállítás magyar pavilonjának tervezésére Szőcs Géza , a miniszterelnök főtanácsadója , a világkiállításért felelős kormánybiztos írt ki ötletpályázatot , amire több mintlátványterv érkezett . A szakmai zsűri által kiválasztott legjobb pályaművekre a közönség is szavazhatott az interneten.janu árjában végül a zsűri a „ A Malom” fantázianevű tervet ( Getto Tamás és dr. Hutter Ákos munkáját ) nevezte meg győztesként , a második díjjal az „ Alakor” jeligéjű pályázatot jutalmazták . Az „ Alakor” koncepció készítői Sárkány Sándor képzőművész , Ertsey Attila építész és Herczeg Ágnes kert- és tájépítész voltak . Az eredmény ellenérenyarán a zsűri elnöke , Szőcs Géza egy személyben úgy döntött , hogy a második helyezett terv alapján építik meg a magyar pavilont Milánóban . Később a döntést azzal indokolta , hogy a nyertes terv a gyakorlatban nem megvalósítható , többek között a rendelkezésre álló idő rövidsége miatt . A döntés és az eljárás széles körű tiltakozást váltott ki szakmai körökben , a tervtől az építészkamara is elhatárolodótt . A pavilon kialakításával különböző magyar kulturális szimbólumokat , a mezőgazdasági-tájművelési örökség elemeit és a természeti értékeket kívánta megjeleníteni , természetes anyagok felhasználásával , környezetbarát módon . A tervezés egyik alapelve volt , hogy az épület a kiállítást követően szétszerelhető és újrahasznosítható legyen . A pavilon három részre tagolódott , két álló és köztük egy fekvő sámándob alakú részből állt , a középső részen tetőterasszal , az álló dobokon életfa motívummal . Formája miatt a köztudatba is „ Sámándob”-ként került be a terv , illetve az épület . Hivatalos megnevezése Milánóban „ Életkert” volt . A pavilon végül a korábbi tervekhez képest módosított formában , csökkentett tartalommal valósult meg a világkiállítás helyszínén , a becslések szerint3 milliárd forintból . Visszaélésgyanús kifizetések miatt ellenzéki pártok feljelentést tettek hűtlen kezelés miatt . A fél évig tartó expót követően a kormány a pavilon Magyarországra szállításáról és Karcagon történő újbóli felállításáról döntött . Azonban a magyar fél és az olasz építőcég közötti pénzügyi viták miatt az is felmerült , hogy az építmény Olaszországban marad ; végül a tényleges bontásra és hazaszállításra csakévvel a kiállítás után került sor . Sárkány Sándor szerint az épület fából készült részei időközben teljesen tönkrementek . A szerkezet hazahozott részeit egy karcagi telephelyen tárolták több éven keresztül , mivel forráshiány miatt az építkezés sokáig nem tudott elindulni . Az újjáépítésre közbeszerzést írtak ki , ami először eredménytelenül zárult a túl magas árajánlatok miatt . Később a kormány célzott pluszforrást biztosított a karcagi önkormányzatnak az építkezésre , de a tartós használatra átalakított Sámándob várhatóan csakban fog elkészülni . Az épület pontos funkciója nem ismert , korábban sztyeppemúzeumot terveztek kialakítani benne, ban rendezvényközpontként , közösségi térként hivatkoztak rá . Az újjáépítés8 milliárd forintba került . A tervező Sárkány Sándor többször is a hatóságokhoz fordult, ben többek között hűtlen kezelés miatt tett feljelentést, ban az Integritás Hatóságtól kérte az ügy kivizsgálását.őszén a projekt újabbmillió forint állami támogatást kapott , amivel az újrahasznosítás teljes összege már meghaladja amilliárdot . Egyéb 2015. októberán Magyar Nappal ünnepelte azos magyar forradalmat az EXPO Az expo zárása után a két legnépszerűbb kiállítást Budapesten is bemutatta az Országos Széchényi Könyvtár . Így a magyar közönségnek is alkalma volt megtekinteni a Bíró László feltaláló előtt tisztelgő , illetve a Harry Houdinit megidéző kiállításokat . Jegyzetek Világkiállítások milánóivilágkiállítás Milánó