Žirje (Šibenik)
Žirje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 21 km-re délnyugatra, Dalmácia középső részén, az azonos nevű sziget északkeleti partján, a Muna-öbölben fekszik. Žirje szigetének területe 15,08 km2, hosszúsága 12 km, partvonalának hossza 41,8 km. A mészkőből álló sziget középső részén nagy kiterjedésű, 108 hektáros termékeny mező található, mely a teljes sziget terültének kétharmadát foglalja el.  A sziegeten nyolc barlang is található. Legmagasabb pontja a Kapić 131 méter magas, melyen egy történelem előtti erődített település falai találhatók. A Vela glava nevű magaslatot középkori vár romjai uralják.

Története 
A szigetet egykor valószínűleg kiterjedt tölgyerdők borították, melyek termése a makk (horvátul: žir) lett a sziget névadója. Az ember már az ősidől óta megtelepedett itt, melyet két történelem előtti erődített település maradványa is jelez. Egyikük a sziget legmagasabb pontján a Kapićon, a másik a Stražán állt. Római villagazdaság romjai találhatók a sziget déli részéba nyúló Stupica-öbölben fekvő Šandrikov mul területén. A sziget stratégiai fekvése a 6. században arra ösztönözte I. Justinianus bizánci császárt, hogy a Stupica-öböl feletti Gradinán és a Mala Stupica-öböl feletti Gusternán várat építtessen. 1059-ben IV. Krešimir horvát király a szigetet a bencés szerzeteseknek adományozta. Ezt követően a bribiri grófok voltak a birtokosai, akik Murterrel együtt átengedték Zára városának, de lakói 1323-ban visszatértek Šibenik oltalma alá. Šibenik városával együtt 1412-ben szerezte meg a Velencei Köztársaság, miután még 1409-ben Nápolyi László magyar ellenkirály egész Dalmáciával együtt százezer aranydukátért eladta. A velencei uralom idején šibeniki nemes családok birtoka volt. 1572-ben a török teljesen elpusztította. Később jelentős katonai támaszponttá vált. Zvizdulje és a vela glavai támaszpont még az Osztrák–Magyar Monarchia idejében épült. A településnek 1857-ben 341, 1910-ben 661 lakosa volt. A település az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az olaszok a második világháború idején a Straža-hegyen építettek támaszpontot.  Az itt folyt harcokról és a sziget jelentőségéről az emlékművek tanúskodnak. A jugoszláv néphadsereg 1950-ben itt, a Koromašna-öbölbeli ütegek feletti Mikuljicin létesített parancsnokságot. A sziget lakossága a délszláv háború idején is jelentős szerepet játszott. 1991. szeptember 16-án kitört a šibeniki hídért folyó csata. A JNA csapatai tankokkal és repülőgépekkel támadtak. A védők ellátásában az egész település lakossága részt vett. Lőszert, élelmiszert szállítottak, benzint vittek az agregátorokhoz. A bevetések során nemcsak a harcteret, de magát a falut is támadták a repülőgépek. A szigeten öt helyen is tűz pusztított. Az oltásban a szomszédos Kaprije lakossága is részt vett, majd később a sziget védelmére osztagokat alakítottak belőlük az ágyúk kezelésére. A településnek 2011-ben 103 lakosa volt, akik főként a turizmusból éltek, de sokan foglalkoztak halászattal is.

Lakosság

Nevezetességei 
Szűz Mária tiszteletére szentelt plébániatemploma 1480-ban épült. Ez a legrégebbi rész a mai templom apszisát képezi. A templom mai formájában 1891-ben épült, 1906-ban szentelték fel, 1964-ben megújították. Egyhajós épület, téglalap alakú apszissal, nyugat-keleti tájolással. A homlokzaton a portált kőkerettel látták el, amelyen gótikus díszítés látható, a profilozott áthidalón pedig egy félkör alakú párnára emlékeztető palmettát faragtak. A portál felett rozetta, felette az oromzatban egy kis kerek ablak található. A homlokzat tetején az oromzaton kétszintes, háromnyílású harangdúc található. 
A sziget két 6. századi bizánci erődje a Gradinán és a Gušternán áll. Utóbbit nem fejezték be teljesen, csak a ciszterna és a körítőfalak maradtak meg belőle. Mindkettőn feltárás előtti állagmegóvási munkákat végeztek. 
A plébániatemplom mellett négy kápolna is áll a szigeten: A Szent Miklós kápolna a Mikavica-öbölben, a Kisboldogasszony kápolna a Muna-öbölben, a Hétfájdalmú Szűzanya kápolna a Polje végében és egy kis kápolna a Mala Nozdra-öbölben található. 
A település búcsúünnepe Nagyboldogasszony (augusztus 15.), amikor a Szűzanya képét körmenetben viszik végig Žirjén. 
Az utóbbi időkben végzett régészeti feltárások során gazdag leletek (főként amforák) kerültek elő a Muna és a Koromašna-öböl közötti parti területről.
A Koromačna-öböltől északnyugatra a tengerben egy jó állapotban megmaradt ősi hajóroncs található, jelentős amfora rakománnyal. A roncs sziklás lejtős tengerfenéken helyezkedik el 38–44 méter mélységben, lelőhely 17 x 8 méter nagyságú. Különösen fontos a lelőhely az amforák egyedi típusai miatt. A régészeti dokumentáció során 300 amforát találtak. A helyet teljes mértékben dokumentálták és védőhálóval védik.
A Kamešnjak Mali-szigettől keletre, Kakanj közelében, 9 – 28 m mélységben, egy részben sziklás lejtőn, részben homokos fenéken található lelőhelyen egy hajótörés maradványa található. Lambogia 2 típusú törött amforák két nagyobb csoportja es a hajószerkezet részei. A hajótörés az i. e. 1. században történt.
Žirjétől délnyugatra, az azonos nevű szigeten áll a Blitvenica-világítótorony. A tornyot 1872-ben szabályosan faragott kőtömbökből építették. Földszintből, első emeletből és tetőtérből, valamint a délnyugati homlokzaton álló toronyból áll, amely nyolcszögletű csonka piramis alakjában magasodik ki a világítótorony épülete felett. Teteje profilozott kőtalapzattal végződik, amelyen fémből készített laternából áramlik a fény. A világítótorony kőkerítéssel van elkerítve.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A megyei turisztikai egyesület honlapja 
 A šibeniki püspökség honlapja 
 Otok Kaprije – oaza bez automobila

Fordítás 

Šibenik-Knin megye települései
Žirje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalbankm-re délnyugatra , Dalmácia középső részén , az azonos nevű sziget északkeleti partján , a Muna-öbölben fekszik . Žirje szigetének területe08 km2 , hosszúságakm , partvonalának hossza8 km . A mészkőből álló sziget középső részén nagy kiterjedésű , hektáros termékeny mező található , mely a teljes sziget terültének kétharmadát foglalja el . A sziegeten nyolc barlang is található . Legmagasabb pontja a Kapićméter magas , melyen egy történelem előtti erődített település falai találhatók . A Vela glava nevű magaslatot középkori vár romjai uralják . Története A szigetet egykor valószínűleg kiterjedt tölgyerdők borították , melyek termése a makk ( horvátul : žir ) lett a sziget névadója . Az ember már az ősidől óta megtelepedett itt , melyet két történelem előtti erődített település maradványa is jelez . Egyikük a sziget legmagasabb pontján a Kapićon , a másik a Stražán állt . Római villagazdaság romjai találhatók a sziget déli részéba nyúló Stupica-öbölben fekvő Šandrikov mul területén . A sziget stratégiai fekvése a században arra ösztönözte I. Justinianus bizánci császárt , hogy a Stupica-öböl feletti Gradinán és a Mala Stupica-öböl feletti Gusternán várat építtessen.ben IV . Krešimir horvát király a szigetet a bencés szerzeteseknek adományozta . Ezt követően a bribiri grófok voltak a birtokosai , akik Murterrel együtt átengedték Zára városának , de lakóiban visszatértek Šibenik oltalma alá . Šibenik városával együttben szerezte meg a Velencei Köztársaság , miután mégben Nápolyi László magyar ellenkirály egész Dalmáciával együtt százezer aranydukátért eladta . A velencei uralom idején šibeniki nemes családok birtoka volt.ben a török teljesen elpusztította . Később jelentős katonai támaszponttá vált . Zvizdulje és a vela glavai támaszpont még az Osztrák–Magyar Monarchia idejében épült . A településnekbenbenlakosa volt . A település az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Az olaszok a második világháború idején a Straža-hegyen építettek támaszpontot . Az itt folyt harcokról és a sziget jelentőségéről az emlékművek tanúskodnak . A jugoszláv néphadseregben itt , a Koromašna-öbölbeli ütegek feletti Mikuljicin létesített parancsnokságot . A sziget lakossága a délszláv háború idején is jelentős szerepet játszott. szeptemberán kitört a šibeniki hídért folyó csata . A JNA csapatai tankokkal és repülőgépekkel támadtak . A védők ellátásában az egész település lakossága részt vett . Lőszert , élelmiszert szállítottak , benzint vittek az agregátorokhoz . A bevetések során nemcsak a harcteret , de magát a falut is támadták a repülőgépek . A szigeten öt helyen is tűz pusztított . Az oltásban a szomszédos Kaprije lakossága is részt vett , majd később a sziget védelmére osztagokat alakítottak belőlük az ágyúk kezelésére . A településnekbenlakosa volt , akik főként a turizmusból éltek , de sokan foglalkoztak halászattal is . Lakosság Nevezetességei Szűz Mária tiszteletére szentelt plébániatemplomaban épült . Ez a legrégebbi rész a mai templom apszisát képezi . A templom mai formájábanben épült, ban szentelték fel, ben megújították . Egyhajós épület , téglalap alakú apszissal , nyugat-keleti tájolással . A homlokzaton a portált kőkerettel látták el , amelyen gótikus díszítés látható , a profilozott áthidalón pedig egy félkör alakú párnára emlékeztető palmettát faragtak . A portál felett rozetta , felette az oromzatban egy kis kerek ablak található . A homlokzat tetején az oromzaton kétszintes , háromnyílású harangdúc található . A sziget két századi bizánci erődje a Gradinán és a Gušternán áll . Utóbbit nem fejezték be teljesen , csak a ciszterna és a körítőfalak maradtak meg belőle . Mindkettőn feltárás előtti állagmegóvási munkákat végeztek . A plébániatemplom mellett négy kápolna is áll a szigeten : A Szent Miklós kápolna a Mikavica-öbölben , a Kisboldogasszony kápolna a Muna-öbölben , a Hétfájdalmú Szűzanya kápolna a Polje végében és egy kis kápolna a Mala Nozdra-öbölben található . A település búcsúünnepe Nagyboldogasszony ( augusztus ) , amikor a Szűzanya képét körmenetben viszik végig Žirjén . Az utóbbi időkben végzett régészeti feltárások során gazdag leletek ( főként amforák ) kerültek elő a Muna és a Koromašna-öböl közötti parti területről . A Koromačna-öböltől északnyugatra a tengerben egy jó állapotban megmaradt ősi hajóroncs található , jelentős amfora rakománnyal . A roncs sziklás lejtős tengerfenéken helyezkedik el44 méter mélységben , lelőhelyxméter nagyságú . Különösen fontos a lelőhely az amforák egyedi típusai miatt . A régészeti dokumentáció soránamforát találtak . A helyet teljes mértékben dokumentálták és védőhálóval védik . A Kamešnjak Mali-szigettől keletre , Kakanj közelében,–m mélységben , egy részben sziklás lejtőn , részben homokos fenéken található lelőhelyen egy hajótörés maradványa található . Lambogiatípusú törött amforák két nagyobb csoportja es a hajószerkezet részei . A hajótörés az i . e. században történt . Žirjétől délnyugatra , az azonos nevű szigeten áll a Blitvenica-világítótorony . A tornyotben szabályosan faragott kőtömbökből építették . Földszintből , első emeletből és tetőtérből , valamint a délnyugati homlokzaton álló toronyból áll , amely nyolcszögletű csonka piramis alakjában magasodik ki a világítótorony épülete felett . Teteje profilozott kőtalapzattal végződik , amelyen fémből készített laternából áramlik a fény . A világítótorony kőkerítéssel van elkerítve . Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala A megyei turisztikai egyesület honlapja A šibeniki püspökség honlapja Otok Kaprije – oaza bez automobila Fordítás Šibenik-Knin megye települései