Sziki csiperke
A sziki csiperke (Agaricus bernardii) szürkésfehér színű, alacsony, széles és lapos kalapú, a csiperkefélék családjába tartozó gombafaj. Ehető, bár nyersen kellemetlen szagú lehet. Európában, Ázsiában, Észak-Amerikában és Új-Zélandon fordul elő a tengerpartokon, szikes réteken, legelőkön, ahol a talajnak magas a sótartalma.

Megjelenése

A sziki csiperke termőtestének kalapja fiatalon domború, amely idővel kilaposodik. Átmérője többnyire 5–15 cm között van, de kivételes esetben 30 cm-esre is megnőhet. Felülete sima és száraz; színe szürkésfehér vagy halvány barnássárga árnyalatú, idővel barna foltok jelenhetnek meg rajta. Bőre vastag, lehúzható. A fiatal példány kalapjának széle erősen begöngyölt. Az idősebb gomba felszíne táblásan, pogácsaszerűen felrepedezik. Húsa vastag, merev; fehér színű, de vágásra, nyomásra előbb vörösbarna-narancsvörösre változik ami később halványszürke, szürkésbarnás lesz. A színváltás eléggé lassú is lehet. Szaga enyhén sós, de lehet kellemetlen is. Lemezei sűrűn állóak, nem nőttek a tönkhöz. A lemezek fiatalon hússzínűek, szürkésrózsaszínek, ami a spórák érésével vörösbarnává majd csokoládébarnává sötétedik. Tönkje belül tömör, vaskos, zömök: 4–10 cm magas és 2–4 cm vastag. A fiatal gomba lemezeit vékony hártya takarja, ami ahogy nő, felszakadozik és maradványai fehér gallért alkotnak a tönk közepe táján.

Kissé kellemetlen szaga ellenére ehető, jóízű gomba. Íze az ízletes csiperkéhez hasonlít, csak kissé rágósabb és sósabb lehet. Szaga a sütés, főzés során eltűnik. Nem ajánlott nagy mennyiségben fogyasztani, mert emésztési zavarokat okozhat.

Spórapora sötétbarna. A spórák sima felületűek, oválisak, 6-7,5 mikrométer hosszúak és 5-6 mikrométer szélesek. A bunkó formájú, 14–25 mikrométer hosszú és 4–7 mikrométer széles spóratermő bazídiumokon négy spóra érik.

Hasonló fajok
A szintén ehető ízletes csiperke (Agaricus bitorquis) hasonlít a sziki csiperkéhez, de neki kettős gallérja van, nincs kellemetlen halszaga, húsa nem vörösödő és kalapja nem repedezik fel táblásan. 1975-ben a Hortobágyon leírták az Agaricus bernardiiformist, amelyik kisebb spórái és nem vörösödő húsa különböztet meg a sziki csiperkétől; ezt azonban a MycoBank nem ismeri el különálló fajnak.

Valamennyi csiperkefajnál gondolni kell a gyilkos galócával való összetéveszthetőségre, különösen a fiatal példányok esetén. A sziki csiperkénél a rózsaszín lemezek, a bocskor hiánya és a termőhely (erdő helyett réteken, legelőkön) különböztetik meg tőle.

Elterjedése és élőhelye
A sziki csiperke Európában, Ázsiában, Észak-Amerikában (beleértve Mexikót) és Új-Zélandon fordul elő. Magyarországon az Alföldön, főleg a Hortobágyon gyakori, helyenként tömeges is lehet.

Homokos talajú, szikes réteken, legelőkön, vagy a tengerpartokon nő, ahol a sókoncentráció viszonylag magas. Terjedőben van az utak mentén, ahol a téli jégmentesítéshez sót szórtak ki és az kimosódott a környező talajba. Júniustól októberig egyesével vagy csoportosan; legelőkön boszorkánykörben is nő. Egy csehországi vizsgálat kimutatta, hogy a nehézfémmel szennyezett talajból felveszi az ezüstionokat. Míg a talajban az ezüst koncentrációja alig érte el az 1 mg/kg-ot, a szárított gombakalapokban mennyisége 544 mg/kg-ra rúgott (a tönkben kb. feleennyi).

Taxonómiája
A sziki csiperkét Lucien Quélet francia mikológus írta le először 1879-ben Psalliota bernardi néven. Tudományos nevét G. Bernardról kapta, aki a kutatásban felhasznált példányokat gyűjtötte La Rochelle mellett. Pier Andrea Saccardo 1887-ben átsorolta az Agaricus nemzetségbe. A sziki csiperke egyéb szinonimái: Pratella bernardii, Fungus bernardii, Agaricus campestris subsp. bernardii.

Kapcsolódó cikkek
Magyarország nagygombafajainak listája

Források

Agaricus bernardii (Quél.)Sacc. Sziki csiperke TERRA Alapítvány
Sziki csiperke Gombakedvelők honlapja
Agaricus bernardii - Sziki csiperke Miskolci Gombász Egyesület

Fordítás

Jegyzetek 

Gombafajok
Csiperkék
Ehető gombák
Magyarország gombái
Európa gombái
Észak-Amerika gombái
Ázsia gombái
Ausztrália és Óceánia gombái
A sziki csiperke ( Agaricus bernardii ) szürkésfehér színű , alacsony , széles és lapos kalapú , a csiperkefélék családjába tartozó gombafaj. Ehető , bár nyersen kellemetlen szagú lehet . Európában , Ázsiában , Észak-Amerikában és Új-Zélandon fordul elő a tengerpartokon , szikes réteken , legelőkön , ahol a talajnak magas a sótartalma . Megjelenése A sziki csiperke termőtestének kalapja fiatalon domború , amely idővel kilaposodik . Átmérője többnyire15 cm között van , de kivételes esetbencm-esre is megnőhet . Felülete sima és száraz ; színe szürkésfehér vagy halvány barnássárga árnyalatú , idővel barna foltok jelenhetnek meg rajta . Bőre vastag , lehúzható . A fiatal példány kalapjának széle erősen begöngyölt . Az idősebb gomba felszíne táblásan , pogácsaszerűen felrepedezik . Húsa vastag , merev ; fehér színű , de vágásra , nyomásra előbb vörösbarna-narancsvörösre változik ami később halványszürke , szürkésbarnás lesz . A színváltás eléggé lassú is lehet . Szaga enyhén sós , de lehet kellemetlen is . Lemezei sűrűn állóak , nem nőttek a tönkhöz . A lemezek fiatalon hússzínűek , szürkésrózsaszínek , ami a spórák érésével vörösbarnává majd csokoládébarnává sötétedik . Tönkje belül tömör , vaskos , zömök : 10 cm magas és4 cm vastag . A fiatal gomba lemezeit vékony hártya takarja , ami ahogy nő , felszakadozik és maradványai fehér gallért alkotnak a tönk közepe táján . Kissé kellemetlen szaga ellenére ehető , jóízű gomba . Íze az ízletes csiperkéhez hasonlít , csak kissé rágósabb és sósabb lehet . Szaga a sütés , főzés során eltűnik . Nem ajánlott nagy mennyiségben fogyasztani , mert emésztési zavarokat okozhat . Spórapora sötétbarna . A spórák sima felületűek , oválisak,5 mikrométer hosszúak ésmikrométer szélesek . A bunkó formájú,25 mikrométer hosszú és7 mikrométer széles spóratermő bazídiumokon négy spóra érik . Hasonló fajok A szintén ehető ízletes csiperke ( Agaricus bitorquis ) hasonlít a sziki csiperkéhez , de neki kettős gallérja van , nincs kellemetlen halszaga , húsa nem vörösödő és kalapja nem repedezik fel táblásan.ben a Hortobágyon leírták az Agaricus bernardiiformist , amelyik kisebb spórái és nem vörösödő húsa különböztet meg a sziki csiperkétől ; ezt azonban a MycoBank nem ismeri el különálló fajnak . Valamennyi csiperkefajnál gondolni kell a gyilkos galócával való összetéveszthetőségre , különösen a fiatal példányok esetén . A sziki csiperkénél a rózsaszín lemezek , a bocskor hiánya és a termőhely ( erdő helyett réteken , legelőkön ) különböztetik meg tőle . Elterjedése és élőhelye A sziki csiperke Európában , Ázsiában , Észak-Amerikában ( beleértve Mexikót ) és Új-Zélandon fordul elő . Magyarországon az Alföldön , főleg a Hortobágyon gyakori , helyenként tömeges is lehet . Homokos talajú , szikes réteken , legelőkön , vagy a tengerpartokon nő , ahol a sókoncentráció viszonylag magas . Terjedőben van az utak mentén , ahol a téli jégmentesítéshez sót szórtak ki és az kimosódott a környező talajba . Júniustól októberig egyesével vagy csoportosan ; legelőkön boszorkánykörben is nő . Egy csehországi vizsgálat kimutatta , hogy a nehézfémmel szennyezett talajból felveszi az ezüstionokat . Míg a talajban az ezüst koncentrációja alig érte el azmg/kg-ot , a szárított gombakalapokban mennyiségemg/ kg-ra rúgott ( a tönkben kb . feleennyi ) . Taxonómiája A sziki csiperkét Lucien Quélet francia mikológus írta le előszörben Psalliota bernardi néven . Tudományos nevét G. Bernardról kapta , aki a kutatásban felhasznált példányokat gyűjtötte La Rochelle mellett . Pier Andrea Saccardoben átsorolta az Agaricus nemzetségbe . A sziki csiperke egyéb szinonimái : Pratella bernardii , Fungus bernardii , Agaricus campestris subsp. bernardii . Kapcsolódó cikkek Magyarország nagygombafajainak listája Források Agaricus bernardii ( Quél.) Sacc . Sziki csiperke TERRA Alapítvány Sziki csiperke Gombakedvelők honlapja Agaricus bernardii - Sziki csiperke Miskolci Gombász Egyesület Fordítás Jegyzetek Gombafajok Csiperkék Ehető gombák Magyarország gombái Európa gombái Észak-Amerika gombái Ázsia gombái Ausztrália és Óceánia gombái