Zsombékosok és magassásrétek
A zsombékosok és magassásrétek a magassásosok (Magnocaricetalia Pignatti 1953) növénytársulástani rendjének egyetlen, Magyarországról is leírt társuláscsoportja 18, három alcsoportba sorolt társulással.

Némely szerzők ebbe a csoportba sorolnak néhány további asszociációt is:
 télisásos (Cladietum marisci, nádas jellegű),
 továbbá a  gyepes sásos (Caricetum cespitosae) és bánsági sásos (Caricetum buekii) — mocsárrét jellegű.

Elterjedésük 

Európától Szibériáig (és a Távol-Keletig) általánosan előfordulnak. Magyarországon általánosan elterjedtek még úgy is, hogy a vízrendezések miatt eredeti területük a töredékére csökkent.

Megjelenésük, fajösszetételük 

Zsombékoló vagy a terepet szőnyegszerűen takaró állományaik középmagas–magas növényekből állnak.

A társuláscsoport fajkészlete viszonylag kicsiny, ráadásul nagy átfedésekkel, ezért egyes szakírók ezeket az asszociációkat egyetlen társulásba (Magnocaricetum) foglalják össze. Elkülönítésük alapja egyrészt az, hogy az alább sorra vett társulások többségében egy-egy faj dominál, másrészt az, hogy ez a domináns faj zsombék-semlyék komplexet vagy pedig összefüggő, szőnyegszerű sásrétet alkot-e.

Domináns fajok:
 zsombéksás (Carex elata),
 bugás sás (Carex paniculata),
 rostos tövű sás (Carex appropinquata),
 villás sás (Carex pseudocyperus),
 csőrös sás (Carex rostrata),
 hólyagos sás (Carex vesicaria),
 mocsári sás (Carex acutiformis),
 parti sás (Carex riparia),
 éles sás (Carex gracilis),
 kétsoros sás (Carex disticha),
 rókasás (Carex vulpina),
 berki sás (Carex otrubae),
 bókoló sás (Carex melanostachya),
 dárdás nádtippan (Calamagrostis canescens),
 lápi nádtippan (Calamagrostis neglecta),
 pántlikafű (Phalaroides arundinacea).

Szinte mindenhol előforduló kísérő növények:
 mocsári galaj (Galium palustre),
 közönséges lizinka (Lysimachia vulgaris),
 réti füzény (Lythrum salicaria),
 vízmelléki csukóka (Scutellaria galericulata).

Életmódjuk, termőhelyük 

Feltöltődő édesvizekben alakulnak ki olyan helyeken, amelyeket télen többé-kevésbé tartósan magas víz borít:
 tavak parti zónájában,
 kisvizekben,
 láposodó vagy már síkláppá alakult mélyedésekben (pl. buckaközökben, ősi folyómedrekben),
 tőzegmohás átmeneti lápok (Caricion lasiocarpae) peremén,
 patakmedrekben,
 lecsapoló árkokban,
 feltöltődő holtágakban,
 egyéb, mélyebben fekvő ártéri területeken,
 a kiirtott láperdők helyén.

Társulástani felosztásuk 

A társulásokat Borhidi Attila három alcsoportba sorolja:
 zsombékosok (Caricenion rostratae) alcsoportja (Bal.-Tul. 1963) Oberd. et al. 1967) 8 társulással:
 zsombéksásos (Caricetum elatae) Koch 1926,
 bugás sásos (Caricetum paniculatae) Wangerin ex von Rochow 1951,
 rostos tövű sásos (Caricetum paradoxae) Soó in Aszód 1935,
 csőrös sásos (Equiseto limosi — Caricetum rostratae) Zumpfe 1929,
 gyapjas magvú sásos zsombékos (Caricetum elato—lasiocarpae) Lájer 1997,
 lápi nádtippanos (Calamagrostietum neglectae) Soó 1938,
 dárdás nádtippanos (Calamagrostetum canescentis) Simon 1960,
 tengerparti szittyós (Schoenoplecto — Juncetum maritimi) Soó (1930) 1971;

 semlyéksásosok (Caricenion pseudocyperi) alcsoportja (Borhidi, 2003) 3 társulással:
 csomorikás villás sásos (Cicuto — Caricetum pseudocyperi) Boer et Sissingh 1942,
 semlyéksásos (Carici pseudocyperi — Menyanthetum) Soó 1955,
 dunántúli semlyéksásos (Ludwigio — Caricetum pseudocyperi) Borhidi & Járai-Komlódi (1959) in Borhidi 1996

 magassásrétek (Caricenion gracilis) alcsoportja (Neuhäusl 1959, Oberd. et al. 1967) 9 társulással:
 mocsári sásos (Caricetum acutiformis) Eggler 1933,
 parti sásos (Galio palustris — Caricetum ripariae) Bal.-Tul. et al. 1993,
 éles sásos (Caricetum gracilis) Almquist 1929,
 hólyagos sásos (Caricetum vesicariae) Br.-Bl. & Denis 1926,
 kétsoros sásos (Caricetum distichae) Steffen 1931,
 bókoló sásos (Caricetum melanostachyae) Balázs 1943,
 pántlikafüves (Carici gracilis — Phalaridetum) (Kovács & Máthé 1967) Soó 1971 corr. Borhidi 1996,
 rókasásos (Caricetum vulpinae) Soó 1927,
 zsurlós sásrét (Carici appropinquatae — Equisetetum variegati) (Kovács M. 1962) Borhidi 2001.

A zsombékosok (Caricenion rostratae) közé  a hűvösebb, csapadékosabb klímán, disztróf vagy inkább mezotróf vizekben élő és zsombékos szerkezetű társulások tartoznak, míg a  magassásrétekhez (Caricenion gracilis) a szárazabb-melegebb, kontinentálisabb klímán és eutrófabb jellegű vizekben kialakuló magassásos rétek.

Források 

 Borhidi, 2003: Borhidi Attila, 2003: Magyarország növénytársulásai. 7.5. Rend: Magnocaricetalia Pignatti 1953

Magyarország növénytársulásai
A zsombékosok és magassásrétek a magassásosok ( Magnocaricetalia Pignattinövénytársulástani rendjének egyetlen , Magyarországról is leírt társuláscsoportja három alcsoportba sorolt társulással . Némely szerzők ebbe a csoportba sorolnak néhány további asszociációt is : télisásos ( Cladietum marisci , nádas jellegű ) , továbbá a gyepes sásos ( Caricetum cespitosae ) és bánsági sásos ( Caricetum buekii ) — mocsárrét jellegű . Elterjedésük Európától Szibériáig ( és a Távol-Keletig ) általánosan előfordulnak . Magyarországon általánosan elterjedtek még úgy is , hogy a vízrendezések miatt eredeti területük a töredékére csökkent . Megjelenésük , fajösszetételük Zsombékoló vagy a terepet szőnyegszerűen takaró állományaik középmagas–magas növényekből állnak . A társuláscsoport fajkészlete viszonylag kicsiny , ráadásul nagy átfedésekkel , ezért egyes szakírók ezeket az asszociációkat egyetlen társulásba ( Magnocaricetum ) foglalják össze . Elkülönítésük alapja egyrészt az , hogy az alább sorra vett társulások többségében egy-egy faj dominál , másrészt az , hogy ez a domináns faj zsombék-semlyék komplexet vagy pedig összefüggő , szőnyegszerű sásrétet alkot-e . Domináns fajok : zsombéksás ( Carex elata ) , bugás sás ( Carex paniculata ) , rostos tövű sás ( Carex appropinquata ) , villás sás ( Carex pseudocyperus ) , csőrös sás ( Carex rostrata ) , hólyagos sás ( Carex vesicaria ) , mocsári sás ( Carex acutiformis ) , parti sás ( Carex riparia ) , éles sás ( Carex gracilis ) , kétsoros sás ( Carex disticha ) , rókasás ( Carex vulpina ) , berki sás ( Carex otrubae ) , bókoló sás ( Carex melanostachya ) , dárdás nádtippan ( Calamagrostis canescens ) , lápi nádtippan ( Calamagrostis neglecta ) , pántlikafű ( Phalaroides arundinacea ) . Szinte mindenhol előforduló kísérő növények : mocsári galaj ( Galium palustre ) , közönséges lizinka ( Lysimachia vulgaris ) , réti füzény ( Lythrum salicaria ) , vízmelléki csukóka ( Scutellaria galericulata ) . Életmódjuk , termőhelyük Feltöltődő édesvizekben alakulnak ki olyan helyeken , amelyeket télen többé-kevésbé tartósan magas víz borít : tavak parti zónájában , kisvizekben , láposodó vagy már síkláppá alakult mélyedésekben ( pl. buckaközökben , ősi folyómedrekben ) , tőzegmohás átmeneti lápok ( Caricion lasiocarpae ) peremén , patakmedrekben , lecsapoló árkokban , feltöltődő holtágakban , egyéb , mélyebben fekvő ártéri területeken , a kiirtott láperdők helyén . Társulástani felosztásuk A társulásokat Borhidi Attila három alcsoportba sorolja : zsombékosok ( Caricenion rostratae ) alcsoportja ( Bal.-Tul.Oberd. et al.8 társulással : zsombéksásos ( Caricetum elatae ) Koch bugás sásos ( Caricetum paniculatae ) Wangerin ex von Rochow rostos tövű sásos ( Caricetum paradoxae ) Soó in Aszód csőrös sásos ( Equiseto limosi — Caricetum rostratae ) Zumpfe gyapjas magvú sásos zsombékos ( Caricetum elato—lasiocarpae ) Lájer lápi nádtippanos ( Calamagrostietum neglectae ) Soó dárdás nádtippanos ( Calamagrostetum canescentis ) Simon tengerparti szittyós ( Schoenoplecto — Juncetum maritimi ) Soó1971 ; semlyéksásosok ( Caricenion pseudocyperi ) alcsoportja ( Borhidi,3 társulással : csomorikás villás sásos ( Cicuto — Caricetum pseudocyperi ) Boer et Sissingh semlyéksásos ( Carici pseudocyperi — Menyanthetum ) Soó dunántúli semlyéksásos ( Ludwigio — Caricetum pseudocyperi ) Borhidi & Járai-Komlódiin Borhidi magassásrétek ( Caricenion gracilis ) alcsoportja ( Neuhäusl Oberd. et al.9 társulással : mocsári sásos ( Caricetum acutiformis ) Eggler parti sásos ( Galio palustris — Caricetum ripariae ) Bal.-Tul. et al. éles sásos ( Caricetum gracilis ) Almquist hólyagos sásos ( Caricetum vesicariae) Br.-Bl . & Denis kétsoros sásos ( Caricetum distichae ) Steffen bókoló sásos ( Caricetum melanostachyae ) Balázs pántlikafüves ( Carici gracilis — Phalaridetum ) ( Kovács & MáthéSoócorr . Borhidi rókasásos ( Caricetum vulpinae ) Soó zsurlós sásrét ( Carici appropinquatae — Equisetetum variegati ) ( Kovács M.Borhidi A zsombékosok ( Caricenion rostratae ) közé a hűvösebb , csapadékosabb klímán , disztróf vagy inkább mezotróf vizekben élő és zsombékos szerkezetű társulások tartoznak , míg a magassásrétekhez ( Caricenion gracilis ) a szárazabb-melegebb , kontinentálisabb klímán és eutrófabb jellegű vizekben kialakuló magassásos rétek . Források Borhidi , Borhidi Attila , Magyarország növénytársulásai.5. Rend : Magnocaricetalia Pignatti Magyarország növénytársulásai