Sedramić
Sedramić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 23, közúton 35 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 7, közúton 11 km-re délre, Dalmácia középső részén, a Moseć-hegység lábánál fekszik. Nyugati részén halad át a Drnišről Trogirba menő út és a Zágráb-Split vasútvonal.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az újkőkorban is lakott volt. Elnevezése a kelta „sedra” (várföld) szóból származik, melyhez az „m” végződés járult. Első írásos említése 1298-ban történt , amikor a žitnići plébániához tartozott. Neve 1434-ben is felbukkan a gazdag horvát főnemes Ivaniš Nepilič birtokaként. A környező településekkel együtt 1522-ben szállta meg a török és csak a 17. század végén szabadították fel a velencei seregek. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 486, 1910-ben 619 lakosa volt. Az I. világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága horvát nemzetiségű volt. A csendes falu 1991-ben a délszláv háború harcainak közepében találta magát. Tőle közvetlenül északra húzódott a Krajinai Szerb Köztársaság határa. A honvédő harcokban több mint száz helybeli lakos vett részt. A folyamatos szerb ágyúzásnak három helyi polgári lakos esett áldozatul egy személy pedig eltűnt. A településnek 2011-ben 206 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Szentháromság tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1876-ban épült egy barokk kápolna bővítésével, melyet már 1757-ben említenek. Egyhajós épület négyszögletes apszissal, amely egyúttal a régi kápolna megmaradt része. Harangtornyát 1967-1968-ban építették a homlokzat elé. A délszláv háború során a szerb ágyúzás következtében súlyos károkat szenvedett. A háború után harangtornyát újjáépítették, belsejét teljesen felújították. A drniši plébániához tartozik. Misét csak egyszer egy évben tartanak benne, gondozását a žitnići Szent György Testvériség látja el.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A drniši plébánia honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Sedramić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre , Dalmácia középső részén , a Moseć-hegység lábánál fekszik . Nyugati részén halad át a Drnišről Trogirba menő út és a Zágráb-Split vasútvonal . Története A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az újkőkorban is lakott volt . Elnevezése a kelta „ sedra” ( várföld ) szóból származik , melyhez az „ m” végződés járult . Első írásos említéseban történt , amikor a žitnići plébániához tartozott . Neveben is felbukkan a gazdag horvát főnemes Ivaniš Nepilič birtokaként . A környező településekkel együttben szállta meg a török és csak a század végén szabadították fel a velencei seregek.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága horvát nemzetiségű volt . A csendes faluben a délszláv háború harcainak közepében találta magát . Tőle közvetlenül északra húzódott a Krajinai Szerb Köztársaság határa . A honvédő harcokban több mint száz helybeli lakos vett részt . A folyamatos szerb ágyúzásnak három helyi polgári lakos esett áldozatul egy személy pedig eltűnt . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Szentháromság tiszteletére szentelt római katolikus templomaban épült egy barokk kápolna bővítésével , melyet márben említenek . Egyhajós épület négyszögletes apszissal , amely egyúttal a régi kápolna megmaradt része . Harangtornyátban építették a homlokzat elé . A délszláv háború során a szerb ágyúzás következtében súlyos károkat szenvedett . A háború után harangtornyát újjáépítették , belsejét teljesen felújították . A drniši plébániához tartozik . Misét csak egyszer egy évben tartanak benne , gondozását a žitnići Szent György Testvériség látja el . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A drniši plébánia honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései