Jókai liget (Kaposvár)
A kaposvári Jókai liget (régebbi nevén, az 1920-as évek közepéig Sétatér vagy Sétakert) a város legrégebbi közparkja. A 21. század elejére már nem tartozott Kaposvár leglátványosabb zöldterületei közé, de 2021–2022-ben felújították és átépítették.

Elhelyezkedése
A Jókai liget a Donner nevű városrész északi részén, a várost kettészelő Dombóvár–Gyékényes-vasútvonal és a Kapos folyó között helyezkedik el. A körülbelül 3 hektáros, nagyjából téglalap alakú parkot nyugat–északnyugat felől a Bartók Béla utca, észak–északkelet felől a Csik Ferenc sétány és azon túl a vasút, dél–délnyugat felől a Kapos, kelet–délkelet felől pedig a Virágfürdő határolja.

Története
1833. június 3-án Czindery László alispán kezdeményezésére a vármegye úgy döntött, parkot létesít Kaposváron, méghozzá mivel a Kapos folyó városi szakaszának 19. század elején történt szabályozása során többek között a Gilice utca névadója, a Gilice-malom is használhatatlanná vált, ezért ennek a malomnak a Zsibagyöpnek nevezett, libalegelőként használt földjén. (A Malom-árkot végül csak az 1980-as években temették be.) A kezdetben Sétatérnek vagy Sétakertnek nevezett zöldterület fenntartása a vármegyei szolgabírói hivatal feladata volt, majd 1857-től a városhoz került. 1872-ben nyílt meg a park melletti vasút, amelyhez a földet a liget területéből sajátították ki. Egy 1870-es évekbeli várostérképen már látható, hogy ebben az időben a parkban rendezett sétányok húzódtak.

1875. november 11-én a város történetének talán legnagyobb vihara (vannak, akik a leírások alapján tornádóra következtetnek) nagy fákat tövestül kiszaggatva végzett pusztítást a Sétatéren is, majd 1876 nyarán újabb hatalmas vihar törte ketté az előző évben még állva maradt nyárfák némelyikét. 

1888-ban Ladányi György felügyeletével egy fából készült arénát építettek ide, amely színielőadásoknak is helyt adott, de tartottak a parkban népünnepélyeket és cirkuszi előadásokat is. 1889-ben Ujváry Ferenc apátplébános vezetésével létrejött a Kaposvári Jótékony Célú Sétatér Szépítési Egylet nevű szervezet, amely gondját viselte a parknak. Ugyanebben az évben, júniusban Pulszky Ferenc tartott előadást az arénában, 1900-ban pedig a nagyváradi színház vendégszerepelt itt. 1912. április 17-én azonban tűz ütött ki az arénában, amely teljesen leégett. Egy helyi újság a következőképpen írt az esetről: „Tündéries látványt nyújtott a recsegve, ropogva égő hatalmas fatákolmány: az öreg aréna még egyszer és utoljára elsőrangú élvezetet nyújtott Kaposvár város közönségének.”

1895-ben Babochay Kálmán, a Fő utcai Arany Oroszlán Gyógyszertár tulajdonosa fenyőfákkal ültette be a parkot. Amikor 1913-ban megalakult a város első cserkészcsapata, a Sasok raja, a Jókai ligetben tartották rendszeres rejtőzködő és életmentő gyakorlataikat és táboraikat, 1928. június 10-én pedig, miután a belvárosban Albert főherceg részvételével nagyszabású cserkészünnepélyt tartottak, délután itt rendezték meg a rendezvényhez kapcsolódó cserkészversenyt. 1947-ben a kerékpározó Sáfrán család szórakoztatóparkot épített fel a ligetben, ahol működött céllövölde és hajóhinta, valamint tartozott hozzá egy színpad is. Ez a létesítmény az 1950-es évekig működött, ma már nyoma sincs.

A park mai nevét az 1920-as évek közepén kapta: 1925-ben, amikor országszerte Jókai Mór születésének száz éves évfordulóját ünnepelték, a Városi Mérnökök Országos Szövetsége Kaposvárt is megkereste, hogy örökítsék meg itt is az író emlékét. Ennek a felkérésnek eleget téve a tanács javasolta, hogy a Sétatér neve ezentúl Jókai liget legyen, a javaslatot pedig 1925 novemberében a képviselő-testület el is fogadta.

A parkon keresztülvezető fő sétányt egészen a 20. század végéig két oldalról is nagy nyárfák szegélyezték, de az 1990-es évek elején kivágták őket, mivel nagyon elöregedtek. Helyükre magas kőriseket ültettek, emellett jellemző fafajok még a platán és a különböző hársak.

1993. október 30-án avatták fel a liget Kapos folyó felőli oldalán Fusz György alkotását, egy második világháborús emlékművet, amelyet a Mártírok és Hősök Közalapítvány kezdeményezésére 2015. augusztus 18-án áthelyeztek a Hősök temploma mellé.

A park Bartók utca felőli végén található, 1990 körül épült kicsi, építészetileg igénytelen pavilonsorban az idők során trafik, varroda, zöldséges és élelmiszerbolt is üzemelt, majd 2021 tavaszán, amikor megkezdődött a park felújítása, teljesen lebontották.

Képek

Jegyzetek

Források
 
 
 
 
 

Kaposvár utcái és terei
Magyarország parkjai
A kaposvári Jókai liget ( régebbi nevén , azas évek közepéig Sétatér vagy Sétakert ) a város legrégebbi közparkja . A század elejére már nem tartozott Kaposvár leglátványosabb zöldterületei közé , de2022-ben felújították és átépítették . Elhelyezkedése A Jókai liget a Donner nevű városrész északi részén , a várost kettészelő Dombóvár–Gyékényes-vasútvonal és a Kapos folyó között helyezkedik el . A körülbelülhektáros , nagyjából téglalap alakú parkot nyugat–északnyugat felől a Bartók Béla utca , észak–északkelet felől a Csik Ferenc sétány és azon túl a vasút , dél–délnyugat felől a Kapos , kelet–délkelet felől pedig a Virágfürdő határolja . Története 1833. júniusán Czindery László alispán kezdeményezésére a vármegye úgy döntött , parkot létesít Kaposváron , méghozzá mivel a Kapos folyó városi szakaszának század elején történt szabályozása során többek között a Gilice utca névadója , a Gilice-malom is használhatatlanná vált , ezért ennek a malomnak a Zsibagyöpnek nevezett , libalegelőként használt földjén . ( A Malom-árkot végül csak azas években temették be . ) A kezdetben Sétatérnek vagy Sétakertnek nevezett zöldterület fenntartása a vármegyei szolgabírói hivatal feladata volt , majdtől a városhoz került.ben nyílt meg a park melletti vasút , amelyhez a földet a liget területéből sajátították ki . Egyes évekbeli várostérképen már látható , hogy ebben az időben a parkban rendezett sétányok húzódtak . 1875. novemberén a város történetének talán legnagyobb vihara ( vannak , akik a leírások alapján tornádóra következtetnek ) nagy fákat tövestül kiszaggatva végzett pusztítást a Sétatéren is , majdnyarán újabb hatalmas vihar törte ketté az előző évben még állva maradt nyárfák némelyikét . 1888-ban Ladányi György felügyeletével egy fából készült arénát építettek ide , amely színielőadásoknak is helyt adott , de tartottak a parkban népünnepélyeket és cirkuszi előadásokat is.ben Ujváry Ferenc apátplébános vezetésével létrejött a Kaposvári Jótékony Célú Sétatér Szépítési Egylet nevű szervezet , amely gondját viselte a parknak . Ugyanebben az évben , júniusban Pulszky Ferenc tartott előadást az arénában, ban pedig a nagyváradi színház vendégszerepelt itt. áprilisén azonban tűz ütött ki az arénában , amely teljesen leégett . Egy helyi újság a következőképpen írt az esetről : „ Tündéries látványt nyújtott a recsegve , ropogva égő hatalmas fatákolmány : az öreg aréna még egyszer és utoljára elsőrangú élvezetet nyújtott Kaposvár város közönségének.” 1895-ben Babochay Kálmán , a Fő utcai Arany Oroszlán Gyógyszertár tulajdonosa fenyőfákkal ültette be a parkot . Amikorban megalakult a város első cserkészcsapata , a Sasok raja , a Jókai ligetben tartották rendszeres rejtőzködő és életmentő gyakorlataikat és táboraikat , júniusén pedig , miután a belvárosban Albert főherceg részvételével nagyszabású cserkészünnepélyt tartottak , délután itt rendezték meg a rendezvényhez kapcsolódó cserkészversenyt.ben a kerékpározó Sáfrán család szórakoztatóparkot épített fel a ligetben , ahol működött céllövölde és hajóhinta , valamint tartozott hozzá egy színpad is . Ez a létesítmény azes évekig működött , ma már nyoma sincs . A park mai nevét azas évek közepén kapta: ben , amikor országszerte Jókai Mór születésének száz éves évfordulóját ünnepelték , a Városi Mérnökök Országos Szövetsége Kaposvárt is megkereste , hogy örökítsék meg itt is az író emlékét . Ennek a felkérésnek eleget téve a tanács javasolta , hogy a Sétatér neve ezentúl Jókai liget legyen , a javaslatot pedignovemberében a képviselő-testület el is fogadta . A parkon keresztülvezető fő sétányt egészen a század végéig két oldalról is nagy nyárfák szegélyezték , de azes évek elején kivágták őket , mivel nagyon elöregedtek . Helyükre magas kőriseket ültettek , emellett jellemző fafajok még a platán és a különböző hársak . 1993. októberán avatták fel a liget Kapos folyó felőli oldalán Fusz György alkotását , egy második világháborús emlékművet , amelyet a Mártírok és Hősök Közalapítvány kezdeményezésére augusztusán áthelyeztek a Hősök temploma mellé . A park Bartók utca felőli végén található, körül épült kicsi , építészetileg igénytelen pavilonsorban az idők során trafik , varroda , zöldséges és élelmiszerbolt is üzemelt , majdtavaszán , amikor megkezdődött a park felújítása , teljesen lebontották . Képek Jegyzetek Források Kaposvár utcái és terei Magyarország parkjai