THAAD
A THAAD (, , korábban Theater High Altitude Area Defense) amerikai fejlesztésű, mobil rakétalégvédelmi rendszer, melyet az amerikai haderő alkalmaz. Feladata a rövid-, közepes és nagy hatótávolságú ballisztikus rakéta repülési végfázis közbeni megsemmisítése, közvetlen találattal (az úgynevezett „hit-to-kill” megközelítés). Az alkalmazott légvédelmi rakétának nincs robbanó elveken működő harci része, a rakéta mint lövedék saját kinetikus energiáját alkalmazza a célrakéta megsemmisítésére, nagy pontosságú végfázis-vezérléssel. Ezzel a típusú rombolással érhető el a legkisebb kockázata annak, hogy a célrakéta hagyományos robbanószerekkel felszerelt harci részét, vagy a nukleáris harci részt detonálja. A vegyi és biológiai harci részek esetében ez a veszély továbbra is fenn áll, vagy a kockázat megnő, hiszen a szennyező anyagok magasabb légköri rétegekben jobban, nagyobb távolságokba terülnek szét és onnan lekerülhetnek a földfelszínre is. A THAAD a szovjet Scud és hasonló kategóriájú, harcászati ballisztikus rakétarendszerek ellen lett kifejlesztve.

A rendszer indítójárműve a 8×8 hajtásképletű M1120 HEMTT LHS nyolc indítótubussal. A rendszer komponensei továbbá egy THAAD radar és egy tűzvezető és kommunikációs támogató egység (TFCC; THAAD Fire Control and Communications support equipment), valamint a pót-indítótubusok szállítójárművei. A globális légvédelmi feladatok ellátása érdekében az MDA megépített egy „X-hullámsávon” üzemelő, úszóképes radarkomplexumot is.

Elsődleges fejlesztője a Lockheed Martin Space Systems, azonban számos más alvállalkozó beszállítója a rendszernek. Ilyenek a Raytheon, a Boeing, az Aerojet, a Rocketdyne, a Honeywell, a BAE Systems, az Oshkosh Defense, a MiltonCAT, és az Oliver Capital Consortium.

Eredetileg az Egyesült Államok hadseregének programjaként indult, de ma már része lett a nemzeti rakétavédelmi stratégiának, a Rakétavédelmi Ügynökség (Missile Defense Agency, MDA) egyik védelmi eszköze. Hasonló rendszert alkalmaz az amerikai haditengerészet is Aegis BMD néven, melynek van parti, telepített változata is (Aegis Ashore). Eredetileg 2012-ben állt volna szolgálatba, azonban a fejlesztések előrehaladtával már 2008 májusában üzembe helyezték az első egységeket. 2012 október 24-én sikeresen hajtottak végre egy kombinált éleslövészeti tesztet, melyben három eltérő képességű ellenrakéta-rendszer hajtott végre rakétaelfogást: egy THAAD, egy PAC–3 és egy Aegis komplexum. Mindhárom rendszer közösen, öt különböző célt küzdött le. A THAAD részére egy C–17-ből egy E-LRALT (Extended Long Range Air Launch Target)-t, közép-hatótávolságú ballisztikusrakéta-imitátort indítottak. A Hadsereg elemzései szerint egy „minimális indítási képességgel” (minimum launch capability) rendelkező alegység – mely egy rádiólokátort, két indítójárművet és húsz rakétát tartalmaz – kitelepítése egy adott területre, hét C–5 Galaxy, vagy kilenc C–17 Globemaster III járattal elvégezhető.

Több ország is érdeklődik a rakétarendszer iránt, Omán, Dél-Korea és Japán, köztük az Egyesült Arab Emírségek írt alá vásárlási szerződést. Az amerikai haderő több hadszíntéri parancsnokágának – az európai EUCOM és a közel-keleti CENTCOM – alakulatai is szolgálatba állították. Guamon 2013. április 3-a óta áll rendszerben az AN/TPY–2 radarrendszerrel együtt.

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 THAAD Deployment – globalsecurity.org 
 Terminal High Altitude Area Defense – lockheedmartin.com

További információk 
Koreai fenyegetés: Amerika újabb rakétakísérlettel tesztel (MTI/Hvg.hu, 2017-07-23)

Hidegháborús fegyverzet
Rakétavédelmi rendszerek
Amerikai rakétafegyverek
A THAAD ( , , korábban Theater High Altitude Area Defense ) amerikai fejlesztésű , mobil rakétalégvédelmi rendszer , melyet az amerikai haderő alkalmaz . Feladata a rövid- , közepes és nagy hatótávolságú ballisztikus rakéta repülési végfázis közbeni megsemmisítése , közvetlen találattal ( az úgynevezett „ hit-to-kill” megközelítés ) . Az alkalmazott légvédelmi rakétának nincs robbanó elveken működő harci része , a rakéta mint lövedék saját kinetikus energiáját alkalmazza a célrakéta megsemmisítésére , nagy pontosságú végfázis-vezérléssel . Ezzel a típusú rombolással érhető el a legkisebb kockázata annak , hogy a célrakéta hagyományos robbanószerekkel felszerelt harci részét , vagy a nukleáris harci részt detonálja . A vegyi és biológiai harci részek esetében ez a veszély továbbra is fenn áll , vagy a kockázat megnő , hiszen a szennyező anyagok magasabb légköri rétegekben jobban , nagyobb távolságokba terülnek szét és onnan lekerülhetnek a földfelszínre is . A THAAD a szovjet Scud és hasonló kategóriájú , harcászati ballisztikus rakétarendszerek ellen lett kifejlesztve . A rendszer indítójárműve a8 hajtásképletű M1120 HEMTT LHS nyolc indítótubussal . A rendszer komponensei továbbá egy THAAD radar és egy tűzvezető és kommunikációs támogató egység ( TFCC ; THAAD Fire Control and Communications support equipment ) , valamint a pót-indítótubusok szállítójárművei . A globális légvédelmi feladatok ellátása érdekében az MDA megépített egy „ X-hullámsávon” üzemelő , úszóképes radarkomplexumot is . Elsődleges fejlesztője a Lockheed Martin Space Systems , azonban számos más alvállalkozó beszállítója a rendszernek . Ilyenek a Raytheon , a Boeing , az Aerojet , a Rocketdyne , a Honeywell , a BAE Systems , az Oshkosh Defense , a MiltonCAT , és az Oliver Capital Consortium . Eredetileg az Egyesült Államok hadseregének programjaként indult , de ma már része lett a nemzeti rakétavédelmi stratégiának , a Rakétavédelmi Ügynökség ( Missile Defense Agency , MDA ) egyik védelmi eszköze . Hasonló rendszert alkalmaz az amerikai haditengerészet is Aegis BMD néven , melynek van parti , telepített változata is ( Aegis Ashore ) . Eredetilegben állt volna szolgálatba , azonban a fejlesztések előrehaladtával mármájusában üzembe helyezték az első egységeket.októberén sikeresen hajtottak végre egy kombinált éleslövészeti tesztet , melyben három eltérő képességű ellenrakéta-rendszer hajtott végre rakétaelfogást : egy THAAD , egy PAC–3 és egy Aegis komplexum . Mindhárom rendszer közösen , öt különböző célt küzdött le . A THAAD részére egy C–17-ből egy E-LRALT ( Extended Long Range Air Launch Target)-t , közép-hatótávolságú ballisztikusrakéta-imitátort indítottak . A Hadsereg elemzései szerint egy „ minimális indítási képességgel” ( minimum launch capability ) rendelkező alegység – mely egy rádiólokátort , két indítójárművet és húsz rakétát tartalmaz – kitelepítése egy adott területre , hét C–5 Galaxy , vagy kilenc C–17 Globemaster III járattal elvégezhető . Több ország is érdeklődik a rakétarendszer iránt , Omán , Dél-Korea és Japán , köztük az Egyesült Arab Emírségek írt alá vásárlási szerződést . Az amerikai haderő több hadszíntéri parancsnokágának – az európai EUCOM és a közel-keleti CENTCOM – alakulatai is szolgálatba állították . Guamon áprilisa óta áll rendszerben az AN/TPY–2 radarrendszerrel együtt . Jegyzetek Fordítás Források THAAD Deployment – globalsecurity.org Terminal High Altitude Area Defense – lockheedmartin.com További információk Koreai fenyegetés : Amerika újabb rakétakísérlettel tesztel ( MTI/Hvg.hu,23 ) Hidegháborús fegyverzet Rakétavédelmi rendszerek Amerikai rakétafegyverek