Visoka (Unešić)
Visoka falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Unešićhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 26, közúton 38 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 6, közúton 10 km-re délre Dalmácia középső részén a Zagorán a déli megyehatáron fekszik.

Története 
A település neve 1434-ben bukkan fel először, amikor a megemlítik a Magyar Királyság és a Velencei Köztársaság közötti határ megerősítésekor. 1415-ben a török először rabolta ki Šibenik környékének falvait, köztük Visokát is. 1432-ben és 1468-ban újabb török betörések történtek, melyek során fiatal nőket és férfiakat vittek el rabszolgának.  1499 és 1502 között háború dúlt az Oszmán Birodalom és a Velencei Köztársaság között, mely során újra lerombolták. 1522-ben a török a környező falvakkal együtt elfoglalta és a 17. század végéig uralma alatt maradt. A török uralom idején 1537-től a Klisszai szandzsák része volt. 1570 és 1573 között a ciprusi háború során ismét elpusztult. A török uralom idején a lakosság pótlására Boszniából és Hercegovinából újabb telepesek érkeztek. A település Zagora területével együtt 1684 és 1699 között a moreiai háború során szabadult fel végleg a török uralom alól. 1686-ban újraalapították a nevesti Szűz Mária plébániát, melyhez a szomszédos Visoka is hozzá tartozott. 1715 és 1715 között Boszniából és Hercegovinából telepítettek be újabb vlachokat. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. Fejlődésére kedvezően hatott, hogy 1874-ben megkezdődött és 1877-ben befejeződött a šibeniki vasútvonal építése. 1925-re egészen Splitig megépült a pályatest. A falunak 1857-ben 244, 1910-ben 352 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 52 lakosa volt, akik főként földműveléssel foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1686-ban épült egy kisebb magaslaton. 1757-ben az egyházlátogatáskor említik felszerelését, melyek között egy ezüst kehely is található. Az 1860-as években felépült harangtornya. 1881-ben az egész templomot megújították. A templom márvány főoltárát 1903-ban építették, rajta a Mindenszentek oltárképével. A hajó Nagyboldogasszony és Keresztelő Szent János fa oltárait is márvány oltárokra cserélték. A  falon a Szűzanya képe és két feszület látható. A templomot 1935-ben festette ki J. Podlovski. Az 1999-es felújításnál új márvány padozatot kapott, átrendezték a sekrestyét, új kórust és hozzá új csigalépcsőt építettek. 2000-ben a templom környezetét aszfaltozták. Segeti kőből új harangtornyot építettek, templom köré támfal és járda készült. 2002-ben elkészült sz új keresztút, 2003-ban pedig új tölgyfa padok készültek. 2004-ben a hopmlokzatot fugázták újra, körülötte járda épült és parkolóhelyeket alakítottak ki. 2005-ben elkészült az új tölgyfa bejárati kapu. A templom körül található a falu temetője.
A falu régi plébániaháza és a mellette állt Hétfájdalmú Szűzanya kápolna a második világháborúban leégett.
A Kulica nevű magaslaton 1995-ben hat méter magas fa keresztet állítottak II. János Pál pápa horvátországi látogatásának emlékére. A keresztnél minden év húsvét hétfőjén tartanak szentmisét.

Jegyzetek

További információk
 Unešić község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Cera és Nevest települések weboldala 

Šibenik-Knin megye települései
Visoka falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Unešićhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre Dalmácia középső részén a Zagorán a déli megyehatáron fekszik . Története A település neveben bukkan fel először , amikor a megemlítik a Magyar Királyság és a Velencei Köztársaság közötti határ megerősítésekor.ben a török először rabolta ki Šibenik környékének falvait , köztük Visokát is.ben ésban újabb török betörések történtek , melyek során fiatal nőket és férfiakat vittek el rabszolgának. ésközött háború dúlt az Oszmán Birodalom és a Velencei Köztársaság között , mely során újra lerombolták.ben a török a környező falvakkal együtt elfoglalta és a század végéig uralma alatt maradt . A török uralom idejéntől a Klisszai szandzsák része volt.ésközött a ciprusi háború során ismét elpusztult . A török uralom idején a lakosság pótlására Boszniából és Hercegovinából újabb telepesek érkeztek . A település Zagora területével együttésközött a moreiai háború során szabadult fel végleg a török uralom alól.ban újraalapították a nevesti Szűz Mária plébániát , melyhez a szomszédos Visoka is hozzá tartozott.ésközött Boszniából és Hercegovinából telepítettek be újabb vlachokat . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . Fejlődésére kedvezően hatott , hogyben megkezdődött ésben befejeződött a šibeniki vasútvonal építése. re egészen Splitig megépült a pályatest . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt , akik főként földműveléssel foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus templomaban épült egy kisebb magaslaton.ben az egyházlátogatáskor említik felszerelését , melyek között egy ezüst kehely is található . Azas években felépült harangtornya.ben az egész templomot megújították . A templom márvány főoltárátban építették , rajta a Mindenszentek oltárképével . A hajó Nagyboldogasszony és Keresztelő Szent János fa oltárait is márvány oltárokra cserélték . A falon a Szűzanya képe és két feszület látható . A templomotben festette ki J. Podlovski . Azes felújításnál új márvány padozatot kapott , átrendezték a sekrestyét , új kórust és hozzá új csigalépcsőt építettek.ben a templom környezetét aszfaltozták . Segeti kőből új harangtornyot építettek , templom köré támfal és járda készült.ben elkészült sz új keresztút, ban pedig új tölgyfa padok készültek.ben a hopmlokzatot fugázták újra , körülötte járda épült és parkolóhelyeket alakítottak ki.ben elkészült az új tölgyfa bejárati kapu . A templom körül található a falu temetője . A falu régi plébániaháza és a mellette állt Hétfájdalmú Szűzanya kápolna a második világháborúban leégett . A Kulica nevű magaslatonben hat méter magas fa keresztet állítottak II. János Pál pápa horvátországi látogatásának emlékére . A keresztnél minden év húsvét hétfőjén tartanak szentmisét . Jegyzetek További információk Unešić község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Cera és Nevest települések weboldala Šibenik-Knin megye települései