Modern fizika
A modern fizika a fizika „Newton utáni” felfogása. Arra utal, hogy jelenségek klasszikus leírása hiányos, és a természet egy pontosabb, "modern" leírásához szükség van olyan elméletekre, amelyek magukba foglalják a kvantummechanika vagy Einstein relativitáselméletének, vagy mindkettőnek az elemeit. A kifejezést általában a 20. század elején vagy azt követően kifejlődött bármely fizikai tudományágra, vagy a 20. század eleji fizika által nagyban befolyásolt altudományra való hivatkozásként használjuk.

A kis sebességek és a nagy távolságok általában a klasszikus fizika területe. A modern fizika azonban gyakran szélsőséges körülményekről szól: a kvantumhatások jellemzően az atomokhoz mérhető távolságokhoz kapcsolódnak (durván 10−9 m), míg a relativisztikus hatások jellemzően a fénysebességgel összemérhető sebességekkel vannak összefüggésben (durván 108 m/s). A kvantum- és relativisztikus hatások általában minden léptékben léteznek, bár hatásuk a mindennapi életben elenyésző lehet.

Áttekintés

A szó szoros értelmében a modern fizika naprakész fizikát jelent. Ebben az értelemben az ún. klasszikus fizika jelentős része modern. Azonban körülbelül 1890 óta az új felfedezések jelentős paradigmaváltást okoztak: a kvantummechanika (QM) és Einstein relativitáselméletének (ER) eljövetelét. A fizikát, amely vagy a QM, vagy az ER (vagy mindkettő) elemeit magába foglalja, modern fizikának mondjuk. Ez utóbbi értelem az, ami alapján a kifejezés általában használatos.

A modern fizikával gyakran találkozunk, ha szélsőséges körülményekkel van dolgunk. A kvantummechanikai hatások úgy tűnik akkor lépnek fel, ha "mélységekkel" (alacsony hőmérséklet, kis távolság) van dolgunk, míg a relativisztikus hatások akkor, ha "magasságokkal" (nagy sebességek, nagy távolságok), így a "közép" a klasszikus viselkedés. Például, ha egy gáz viselkedését vizsgáljuk szobahőmérsékleten, a legtöbb jelenség a (klasszikus) Maxwell–Boltzmann-eloszlást fogja magába foglalni. Azonban az abszolút nulla fok közelében a Maxwell–Boltzmann eloszlás nem felel meg a gáz megfigyelt viselkedésének, és helyette a (modern) Fermi–Dirac vagy Bose–Einstein eloszlásokat kell használni.

Gyakran lehetséges megtalálni - vagy visszanyerni - a klasszikus viselkedést a modern leírásból a modern leírás elemzésével alacsony sebességek és nagy távolságok esetén (határérték figyelembe vételével, vagy közelítés alkalmazásával). Ha így teszünk, az eredmény a klasszikus határérték.

Vívmányok

A következő témákat tekintjük a modern fizika alapvető "magjának":

Atomelmélet és általánosságban az atommodell fejlődése
Feketetest-sugárzás
Olajcseppkísérlet
Franck–Hertz-kísérlet
Geiger–Marsden-kísérlet (Rutherford kísérlete)
Gravitációs lencse
Michelson–Morley-kísérlet
Fényelektromos jelenség

Kvantum termodinamika
Radioaktivitás általánosságban
A Merkúr perihéliumának precessziója
Stern–Gerlach-kísérlet
Hullám-részecske kettősség
Szilárdtestfizika

Kapcsolódó szócikkek
 A fizika története
 Klasszikus fizika
 Kvantummechanika
 Relativitáselmélet
 Kvantum mezőelmélet

Hivatkozások

Irodalom

Fordítás 

Fizika
A modern fizika a fizika „ Newton utáni” felfogása . Arra utal , hogy jelenségek klasszikus leírása hiányos , és a természet egy pontosabb , " modern " leírásához szükség van olyan elméletekre , amelyek magukba foglalják a kvantummechanika vagy Einstein relativitáselméletének , vagy mindkettőnek az elemeit . A kifejezést általában a század elején vagy azt követően kifejlődött bármely fizikai tudományágra , vagy a század eleji fizika által nagyban befolyásolt altudományra való hivatkozásként használjuk . A kis sebességek és a nagy távolságok általában a klasszikus fizika területe . A modern fizika azonban gyakran szélsőséges körülményekről szól : a kvantumhatások jellemzően az atomokhoz mérhető távolságokhoz kapcsolódnak ( durván9 m ) , míg a relativisztikus hatások jellemzően a fénysebességgel összemérhető sebességekkel vannak összefüggésben ( durvánm/s ) . A kvantum- és relativisztikus hatások általában minden léptékben léteznek , bár hatásuk a mindennapi életben elenyésző lehet . Áttekintés A szó szoros értelmében a modern fizika naprakész fizikát jelent . Ebben az értelemben az ún. klasszikus fizika jelentős része modern . Azonban körülbelülóta az új felfedezések jelentős paradigmaváltást okoztak : a kvantummechanika ( QM ) és Einstein relativitáselméletének ( ER) eljövetelét . A fizikát , amely vagy a QM , vagy az ER ( vagy mindkettő ) elemeit magába foglalja , modern fizikának mondjuk . Ez utóbbi értelem az , ami alapján a kifejezés általában használatos . A modern fizikával gyakran találkozunk , ha szélsőséges körülményekkel van dolgunk . A kvantummechanikai hatások úgy tűnik akkor lépnek fel , ha " mélységekkel " ( alacsony hőmérséklet , kis távolság ) van dolgunk , míg a relativisztikus hatások akkor , ha " magasságokkal " ( nagy sebességek , nagy távolságok ) , így a " közép " a klasszikus viselkedés . Például , ha egy gáz viselkedését vizsgáljuk szobahőmérsékleten , a legtöbb jelenség a ( klasszikus ) Maxwell–Boltzmann-eloszlást fogja magába foglalni . Azonban az abszolút nulla fok közelében a Maxwell–Boltzmann eloszlás nem felel meg a gáz megfigyelt viselkedésének , és helyette a ( modern ) Fermi–Dirac vagy Bose–Einstein eloszlásokat kell használni . Gyakran lehetséges megtalálni - vagy visszanyerni - a klasszikus viselkedést a modern leírásból a modern leírás elemzésével alacsony sebességek és nagy távolságok esetén ( határérték figyelembe vételével , vagy közelítés alkalmazásával ) . Ha így teszünk , az eredmény a klasszikus határérték . Vívmányok A következő témákat tekintjük a modern fizika alapvető " magjának " : Atomelmélet és általánosságban az atommodell fejlődése Feketetest-sugárzás Olajcseppkísérlet Franck–Hertz-kísérlet Geiger–Marsden-kísérlet ( Rutherford kísérlete ) Gravitációs lencse Michelson–Morley-kísérlet Fényelektromos jelenség Kvantum termodinamika Radioaktivitás általánosságban A Merkúr perihéliumának precessziója Stern–Gerlach-kísérlet Hullám-részecske kettősség Szilárdtestfizika Kapcsolódó szócikkek A fizika története Klasszikus fizika Kvantummechanika Relativitáselmélet Kvantum mezőelmélet Hivatkozások Irodalom Fordítás Fizika