A tizenkét pátriárka testamentuma
A tizenkét pátriárka testamentuma ószövetségi apokrif irat, amely Jákob pátriárka tizenkét fiának állítólag utolsó szavait tartalmazza.

Keletkezési ideje, nyelve 
Sokan nem fogadják el hitelesnek, és keletkezési idejét a Kr. e. 2. vagy 1. századra, mások a Kr. u. 2. századra teszik keletkezését.

Szövege örmény és szláv változatban maradt fenn, de a kumráni iratok közül is előkerült a műben lévő Lévi testamentumának több arám nyelvű töredéke is. A félrefordítások arra engednek következteni, hogy az eredeti szöveg héber nyelvű volt, de felvetődött az egyiptomi, esetleg keresztény eredet is. A könyv szemléletmódja azonban ellentmond az utóbbinak.

A könyv ismeretes volt Órigenész, Szent Jeromos, és Tertullianus előtt. Nyugat Európában csak a 13. században vált ismertté.

Tartalma, nézetei 
A műben Jákob pátriárka 12 fia végrendelkezik. A Ter:49-hez hasonlóan Jákob maga is tesz testamentumot, ahol saját és törzse életét meséli el. A fiak végrendeletében a zsidó nép jövendő sorsa is feltárul, néhány szövegrészt a prófétai és a királyi Messiás-várást jelzi.

Az ember esendő voltáról szólva a szerző a benne lakó gonoszléleknek tulajdonítja. Az univerzumot három részből állónak véli: vízből, fényből és Isten világából. Fontos szerepet ad az angyaloknak, és szellemtanával egyfajta dualizmust jelenít meg az igazság és a tévedés lelke között. Etikai nézetei hasonlítanak az Újszövetségi gondolatokhoz (szeretet fontossága), de kiemeli a törvénynek való engedelmességet is.

Jegyzetek

A tizenkét pátriárka testamentuma magyar nyelven 
 A XII pátriárka végrendeletei (ford. Ladocsi Gáspár) IN: Apokrifek (szerk. Vanyó László), Bp., Szent István Társulat, 1980, , 167–262. o.

Források 
 
 

Apokrif ószövetségi testamentumok
A tizenkét pátriárka testamentuma ószövetségi apokrif irat , amely Jákob pátriárka tizenkét fiának állítólag utolsó szavait tartalmazza . Keletkezési ideje , nyelve Sokan nem fogadják el hitelesnek , és keletkezési idejét a Kr. e. vagy századra , mások a Kr. u. századra teszik keletkezését . Szövege örmény és szláv változatban maradt fenn , de a kumráni iratok közül is előkerült a műben lévő Lévi testamentumának több arám nyelvű töredéke is . A félrefordítások arra engednek következteni , hogy az eredeti szöveg héber nyelvű volt , de felvetődött az egyiptomi , esetleg keresztény eredet is . A könyv szemléletmódja azonban ellentmond az utóbbinak . A könyv ismeretes volt Órigenész , Szent Jeromos , és Tertullianus előtt . Nyugat Európában csak a században vált ismertté . Tartalma , nézetei A műben Jákob pátriárkafia végrendelkezik . A Ter: 49-hez hasonlóan Jákob maga is tesz testamentumot , ahol saját és törzse életét meséli el . A fiak végrendeletében a zsidó nép jövendő sorsa is feltárul , néhány szövegrészt a prófétai és a királyi Messiás-várást jelzi . Az ember esendő voltáról szólva a szerző a benne lakó gonoszléleknek tulajdonítja . Az univerzumot három részből állónak véli : vízből , fényből és Isten világából . Fontos szerepet ad az angyaloknak , és szellemtanával egyfajta dualizmust jelenít meg az igazság és a tévedés lelke között . Etikai nézetei hasonlítanak az Újszövetségi gondolatokhoz ( szeretet fontossága ) , de kiemeli a törvénynek való engedelmességet is . Jegyzetek A tizenkét pátriárka testamentuma magyar nyelven A XII pátriárka végrendeletei ( ford . Ladocsi Gáspár ) IN : Apokrifek ( szerk . Vanyó László ) , Bp. , Szent István Társulat,,262. o . Források Apokrif ószövetségi testamentumok