Hangutánzó szó
A hangutánzó szó állati, emberi vagy természeti hangjelenséget felidéző lexikális elem.

Nem tévesztendő össze a hangjelenség tulajdonképpeni, nem nyelvi utánzása a hangutánzó szóval, ugyanis az utóbbi beilleszkedik a nyelv fonológiai rendszerébe, és olykor a grammatikai rendszerébe is.

Jellegzetes vonása a hangutánzó szónak az, hogy természetes motivációja lévén, kivételt képez azon szabály alól, mely szerint a nyelvi jel általában önkényes, azaz nincs kapcsolat a hangtani alak és aközött, amit jelent.

A hangutánzó szó körülhatárolása 

A hangutánzó szó körülhatárolása nem egységes különböző nyelvek grammatikáiban és különböző nyelvészeknél.

A magyar nyelv grammatikáiban megtalálható egyrészt a „hangutánzó mondatszó” terminus, másrészt a „hangutánzó szó”, amely alatt a hangjelenségeket felidéző igéket, főneveket és más szófajokhoz tartozó szavakat értik.

Más nyelvekben a „hangutánzó mondatszó”-nak a görög ὀνοματοποιία, az angol nyelvben onomatopoeia alakban használt szó felel meg, de alatta nemcsak mondatszót értenek, hanem a mondatszó alakjával mondatba illeszthető szót is.

Egyes grammatikákban a hangutánzó mondatszót az indulatszó egyik kategóriájának tekintik, például a francia nyelv grammatikáiban, a horvát nyelvéiben, a szerb nyelvéiben, a román nyelvéiben. Magyar grammatikákban ingadozás tapasztalható a kérdésben. Például Gerstner 2006 megemlít hangutánzó indulatszavakat a hangutánzó szavakról szóló alfejezetében, mely ilyen igékről és főnevekről szól, de nem foglalkozik velük az indulatszavakról szóló alfejezetében. A. Jászó 2007 külön mondatszó-kategóriákként kezeli az indulatszavakat és a hangutánzó mondatszókat, de nála is megjelenik a „hangutánzó indulatszó” terminus a gyermeknyelvről szóló fejezetben. Több nyelvészeti szótárban is látszik ilyen ingadozás. Például Bussmann 1998 azt állítja, hogy „az indulatszavaknak gyakran hangutánzó jellegzetességeik vannak”, de a hangutánzó mondatszót nem határozza meg mint az indulatszó egyik kategóriáját. Dubois 2002-ben sem jelenik meg a hangutánzó mondatszó az indulatszó egyik kategóriájaként, viszont az „interjection” szócikkben megemlíti, hogy egyes indulatszavak hangutánzó mondatszókból származnak. Crystal 2008-ban nincs szócikk a hangutánzó mondatszóról, és az „interjection” szócikkben sem említi meg.

Nem tisztázott, hogy az indulatszavak közé tartoznak-e olyan emberi artikulálatlan hangos megnyilvánulások, amelyek más szófajokhoz tartozó szavakkal kifejezett mondatszók szinonimái, például az írásban ühüm-ként visszaadott igen értékű. Balogh 1971 az ilyeneket hangutánzó szavaknak tekinti, A. Jászó 2007 pedig az indulatszókkal rokonoknak nevezi.

A körülhatárolás kérdéséhez tartozik az állatok hívására, terelésére és űzésére használt szavak státusza is. Egyesek az indulatszókhoz sorolják őket: sicc, / šic,  zât. Gerstner 2006 szerint ezek „az indulatszavak és a hangutánzó szavak […] sajátos csoportját alkotják”.

Felidézett hangok 

A hangutánzó mondatszók a következő kategóriákba tartozó hangokat adják vissza:
 állati hangok: kikirikí, nyihaha, miau;
 emberi artikulálatlan hangok: cupp, hapci, hukk;
 természeti hangok: bumm, durr, puff, kipp-kopp.

A hangutánzó mondatszókat gyakran használják ismételten ugyanabban az alakban vagy kisebb változásokkal: pí-pí-pí, kipp-kopp. Egyes nyelvészek ezeket összetett szavaknak tekintik:  gogâlț-gogâlț (nyelés hangjának utánzása), pif-paf-puf.

Több nyelvben a hangokat azonosan vagy hasonlóan adják vissza, de nem mindegyikben, és olykor a különbségek nagyon jelentősek, annak dacára, hogy a hangutánzó szavaknak természetes motivációjuk van. Példák a kakas hangjára:

Az onomatopoeia mondattani viselkedése 

Általában mondatszói alakjában a hangutánzó szó nem illeszkedik bele a mondatba, de vannak kivételek. Egyes nyelvekben mondattani funkció nélkül jellennek meg mondatban, például  Tous les insectes ça fait crac quand on les écrase ’Minden bogár a krakk hangot hallatja, amikor rátaposnak’.

Ritkábban az onomatopoeia mondatrészként is előfordul. Példák:
 állítmány:  Cioc în ușă! (szó szerint ’Kopp az ajtón!’),  Și el, bâldâbâc în apă (szó szerint ’Ő meg [vízbe esés hangja] a vízbe’);
 alany:  Se-auzea câte un […] trosc, pleosc […] ’Egy-egy […] reccs, loccs […] hallatszott’;
 tárgy:  Cloșca cum l-a văzut a început să strige cârr clonc clonc ’A kotló, ahogy meglátta, ezkezdett kárálni és kotyogni’;
 módhatározó:  A intrat pâș-pâș în cameră (szó szerint ’Bement [könnyed lépések hangja] a szobába’).

Egy olyan nyelv, mint például az angol, amellett, hogy több hangutánzó mondatszót produkál, mint például a francia, könnyebben is illeszti őket eredeti alakjukban a grammatikai rendszerbe. Ez szófajváltással történik, ami következtében a szó a mondattani rendszerbe is beilleszkedik. Például a splash fröcskölést utánzó szóból a splash ’fröcskölés’ főnév és a to splash ’fröcsköl’ ige keletkezik. A magyarban így keletkezett néhány állatnév, mint a csér és a kakukk. Másféle hangutánzó mondatszó is válhat főnévvé, például az óra tiktakja szókapcsolatban.

Hangutánzó szavak alkotása 

Hangutánzó szavak többnyire szóképzéssel keletkeztek, és ezek főleg igék. Gerstner 2006 szerint a magyar nyelvben ezek nem előzőleg létező szavakból jöttek létre, hanem egy hangutánzó előrész és egy képző egyidejű összetapadása útján. Ilyenek például a nyekken, recseg, fütyül, durrog igék. A képzők elhomályosulásával ezekből később a nyekk, reccs, fütty, illetve durr hangutánzó indulatszókat következtették ki.

A hangutánzó igéket is lehet a felidézett hangfélék szerint osztályozni:
 állati hangok: mekeg, röfög;
 állati és emberi hangok: csámcsog, hörög;
 emberi hangok: dadog, nyafog;
 természeti hangok, zörejek: csobog, loccsan.

A legtöbb hangutánzó névszó a hangutánzó igékből képzett, például mindegyik olyan főnév, amely az illető ige cselekvését nevezi meg: mekegés, dadogás stb. Más főnevek létrejöhettek:
 igéből elvonással: lötty, korty;
 az ige képzőjének tudatos kicserélésével: robaj, zörej;
 hangutánzó előrészből és képzőből (állatnevek): cinege, pacsirta.

Más grammatikákban úgy vélik, hogy hangutánzó mondatszókból képezhetők egyéb hangutánzó szavak:  poc > a pocni ’pattan, pattint, pattog’, vâj > a vâjâi ’zúg, süvölt’,  splash > splashy ’befröcskölt’, splasher ’kerékpár sárhányója’.

Jegyzetek

Források 

 A. Jászó Anna (szerk.) A magyar nyelv könyve. 8. kiadás. Budapest: Trezor. 2007a. . (Hozzáférés: 2017. április 25)
  Abbott, Derek. Animal Sounds (Állatok hangjai). School of Electrical & Electronic Engineering. The University of Adelaide. 2004 (Hozzáférés: 2017. április 25)
  Avram, Mioara. Gramatica pentru toți (Nyelvtan mindenkinek). Bukarest: Humanitas. 1997. 
  Barić, Eugenija et al. Hrvatska gramatika (Horvát grammatika). 2. kiadás. Zágráb: Školska knjiga. 1997. 
  Bărbuță, Ion et al. Gramatica uzuală a limbii române (A román nyelv mindennapi grammatikája). Chișinău: Litera. 2000.  (Hozzáférés: 2017. április 25)
  Bussmann, Hadumod (szerk.) Dictionary of Language and Linguistics  (A nyelv és a nyelvészet szótára). London – New York: Routledge. 1998.  (Hozzáférés: 2016. március 18)
  Dexonline (Hozzáférés: 2017. április 25)
  Dubois, Jean et al. Dictionnaire de linguistique (Nyelvészeti szótár). Párizs: Larousse-Bordas/VUEF. 2002 (Hozzáférés: 2023. május 17.)
  Forăscu, Narcisa. Dificultăți gramaticale ale limbii române (Román nyelvi nehézségek). eBooks – Humán tudományok – Bölcsészet, Bukaresti Egyetem. 2002 (Hozzáférés: 2017. április 25)
 Gerstner Károly. A magyar nyelv szókészlete. Kiefer Ferenc (szerk.) Magyar nyelv. Budapest: Akadémiai Kiadó. 2006. 437–480. o. 
 Kálmán László – Trón Viktor. Bevezetés a nyelvtudományba. 2. kiadás. Budapest: Tinta. 2007 (Hozzáférés: 2017. április 25)
  Klajn, Ivan. Gramatika srpskog jezika (A szerb nyelv grammatikája). Belgrád: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva. 2005.  (Hozzáférés: 2023. május 17.)

További információk 

 Nemzetközi Kutyaugatás Szótár, avagy mit mondanak a kutyák külföldön? (Hozzáférés: 2017. április 25)

Kapcsolódó szócikkek 

 Hangutánzás
 Indulatszó

Szófajok
A hangutánzó szó állati , emberi vagy természeti hangjelenséget felidéző lexikális elem . Nem tévesztendő össze a hangjelenség tulajdonképpeni , nem nyelvi utánzása a hangutánzó szóval , ugyanis az utóbbi beilleszkedik a nyelv fonológiai rendszerébe , és olykor a grammatikai rendszerébe is . Jellegzetes vonása a hangutánzó szónak az , hogy természetes motivációja lévén , kivételt képez azon szabály alól , mely szerint a nyelvi jel általában önkényes , azaz nincs kapcsolat a hangtani alak és aközött , amit jelent . A hangutánzó szó körülhatárolása A hangutánzó szó körülhatárolása nem egységes különböző nyelvek grammatikáiban és különböző nyelvészeknél . A magyar nyelv grammatikáiban megtalálható egyrészt a „ hangutánzó mondatszó” terminus , másrészt a „ hangutánzó szó” , amely alatt a hangjelenségeket felidéző igéket , főneveket és más szófajokhoz tartozó szavakat értik . Más nyelvekben a „ hangutánzó mondatszó”-nak a görög ὀνοματοποιία , az angol nyelvben onomatopoeia alakban használt szó felel meg , de alatta nemcsak mondatszót értenek , hanem a mondatszó alakjával mondatba illeszthető szót is . Egyes grammatikákban a hangutánzó mondatszót az indulatszó egyik kategóriájának tekintik , például a francia nyelv grammatikáiban , a horvát nyelvéiben , a szerb nyelvéiben , a román nyelvéiben . Magyar grammatikákban ingadozás tapasztalható a kérdésben . Például Gerstnermegemlít hangutánzó indulatszavakat a hangutánzó szavakról szóló alfejezetében , mely ilyen igékről és főnevekről szól , de nem foglalkozik velük az indulatszavakról szóló alfejezetében . A . Jászókülön mondatszó-kategóriákként kezeli az indulatszavakat és a hangutánzó mondatszókat , de nála is megjelenik a „ hangutánzó indulatszó” terminus a gyermeknyelvről szóló fejezetben . Több nyelvészeti szótárban is látszik ilyen ingadozás . Például Bussmannazt állítja , hogy „ az indulatszavaknak gyakran hangutánzó jellegzetességeik vannak” , de a hangutánzó mondatszót nem határozza meg mint az indulatszó egyik kategóriáját . Duboisben sem jelenik meg a hangutánzó mondatszó az indulatszó egyik kategóriájaként , viszont az „ interjection” szócikkben megemlíti , hogy egyes indulatszavak hangutánzó mondatszókból származnak . Crystalban nincs szócikk a hangutánzó mondatszóról , és az „ interjection” szócikkben sem említi meg . Nem tisztázott , hogy az indulatszavak közé tartoznak-e olyan emberi artikulálatlan hangos megnyilvánulások , amelyek más szófajokhoz tartozó szavakkal kifejezett mondatszók szinonimái , például az írásban ühüm-ként visszaadott igen értékű . Baloghaz ilyeneket hangutánzó szavaknak tekinti , A . Jászópedig az indulatszókkal rokonoknak nevezi . A körülhatárolás kérdéséhez tartozik az állatok hívására , terelésére és űzésére használt szavak státusza is . Egyesek az indulatszókhoz sorolják őket : sicc , / šic , zât . Gerstnerszerint ezek „ az indulatszavak és a hangutánzó szavak [ … ] sajátos csoportját alkotják” . Felidézett hangok A hangutánzó mondatszók a következő kategóriákba tartozó hangokat adják vissza : állati hangok : kikirikí , nyihaha , miau ; emberi artikulálatlan hangok : cupp , hapci , hukk ; természeti hangok : bumm , durr , puff , kipp-kopp . A hangutánzó mondatszókat gyakran használják ismételten ugyanabban az alakban vagy kisebb változásokkal : pí-pí-pí , kipp-kopp . Egyes nyelvészek ezeket összetett szavaknak tekintik : gogâlț-gogâlț ( nyelés hangjának utánzása ) , pif-paf-puf . Több nyelvben a hangokat azonosan vagy hasonlóan adják vissza , de nem mindegyikben , és olykor a különbségek nagyon jelentősek , annak dacára , hogy a hangutánzó szavaknak természetes motivációjuk van . Példák a kakas hangjára : Az onomatopoeia mondattani viselkedése Általában mondatszói alakjában a hangutánzó szó nem illeszkedik bele a mondatba , de vannak kivételek . Egyes nyelvekben mondattani funkció nélkül jellennek meg mondatban , például Tous les insectes ça fait crac quand on les écrase ’Minden bogár a krakk hangot hallatja , amikor rátaposnak’ . Ritkábban az onomatopoeia mondatrészként is előfordul . Példák : állítmány : Cioc în ușă ! ( szó szerint ’Kopp az ajtón ! ’ ) , Și el , bâldâbâc în apă ( szó szerint ’Ő meg [ vízbe esés hangja ] a vízbe’ ) ; alany : Se-auzea câte un [ … ] trosc , pleosc [ … ] ’Egy-egy [ … ] reccs , loccs [ … ] hallatszott’ ; tárgy : Cloșca cum l-a văzut a început să strige cârr clonc clonc ’A kotló , ahogy meglátta , ezkezdett kárálni és kotyogni’ ; módhatározó : A intrat pâș-pâș în cameră ( szó szerint ’Bement [ könnyed lépések hangja ] a szobába’ ) . Egy olyan nyelv , mint például az angol , amellett , hogy több hangutánzó mondatszót produkál , mint például a francia , könnyebben is illeszti őket eredeti alakjukban a grammatikai rendszerbe . Ez szófajváltással történik , ami következtében a szó a mondattani rendszerbe is beilleszkedik . Például a splash fröcskölést utánzó szóból a splash ’fröcskölés’ főnév és a to splash ’fröcsköl’ ige keletkezik . A magyarban így keletkezett néhány állatnév , mint a csér és a kakukk . Másféle hangutánzó mondatszó is válhat főnévvé , például az óra tiktakja szókapcsolatban . Hangutánzó szavak alkotása Hangutánzó szavak többnyire szóképzéssel keletkeztek , és ezek főleg igék . Gerstnerszerint a magyar nyelvben ezek nem előzőleg létező szavakból jöttek létre , hanem egy hangutánzó előrész és egy képző egyidejű összetapadása útján . Ilyenek például a nyekken , recseg , fütyül , durrog igék . A képzők elhomályosulásával ezekből később a nyekk , reccs , fütty , illetve durr hangutánzó indulatszókat következtették ki . A hangutánzó igéket is lehet a felidézett hangfélék szerint osztályozni : állati hangok : mekeg , röfög ; állati és emberi hangok : csámcsog , hörög ; emberi hangok : dadog , nyafog ; természeti hangok , zörejek : csobog , loccsan . A legtöbb hangutánzó névszó a hangutánzó igékből képzett , például mindegyik olyan főnév , amely az illető ige cselekvését nevezi meg : mekegés , dadogás stb . Más főnevek létrejöhettek : igéből elvonással : lötty , korty ; az ige képzőjének tudatos kicserélésével : robaj , zörej ; hangutánzó előrészből és képzőből ( állatnevek ) : cinege , pacsirta . Más grammatikákban úgy vélik , hogy hangutánzó mondatszókból képezhetők egyéb hangutánzó szavak : poc > a pocni ’pattan , pattint , pattog’ , vâj > a vâjâi ’zúg , süvölt’ , splash > splashy ’befröcskölt’ , splasher ’kerékpár sárhányója’ . Jegyzetek Források A . Jászó Anna ( szerk . ) A magyar nyelv könyve. kiadás . Budapest : Trezor.. \ . ( Hozzáférés : április Abbott , Derek . Animal Sounds ( Állatok hangjai ) . School of Electrical & Electronic Engineering . The University of Adelaide.( Hozzáférés : április Avram , Mioara . Gramatica pentru toți ( Nyelvtan mindenkinek ) . Bukarest : Humanitas . Barić , Eugenija et al . Hrvatska gramatika ( Horvát grammatika) . kiadás . Zágráb : Školska knjiga . Bărbuță , Ion et al . Gramatica uzuală a limbii române ( A román nyelv mindennapi grammatikája ) . Chișinău : Litera . ( Hozzáférés : április Bussmann , Hadumod ( szerk . ) Dictionary of Language and Linguistics ( A nyelv és a nyelvészet szótára ) . London – New York : Routledge . ( Hozzáférés : március Dexonline ( Hozzáférés : április Dubois , Jean et al . Dictionnaire de linguistique ( Nyelvészeti szótár ) . Párizs : Larousse-Bordas/VUEF.( Hozzáférés : május ) Forăscu , Narcisa . Dificultăți gramaticale ale limbii române ( Román nyelvi nehézségek ) . eBooks – Humán tudományok – Bölcsészet , Bukaresti Egyetem.( Hozzáférés : április Gerstner Károly . A magyar nyelv szókészlete . Kiefer Ferenc ( szerk . ) Magyar nyelv . Budapest : Akadémiai Kiadó.480. o . Kálmán László – Trón Viktor . Bevezetés a nyelvtudományba. kiadás . Budapest : Tinta.( Hozzáférés : április Klajn , Ivan . Gramatika srpskog jezika ( A szerb nyelv grammatikája) . Belgrád : Zavod za udžbenike i nastavna sredstva . ( Hozzáférés : május ) További információk Nemzetközi Kutyaugatás Szótár , avagy mit mondanak a kutyák külföldön ? ( Hozzáférés : április Kapcsolódó szócikkek Hangutánzás Indulatszó Szófajok