Abdzsad
Az abdzsad (/ˈæbdʒæd/, arabul: أبجد; más néven abgad) olyan írásrendszer, amelyben csak a mássalhangzókat jelölik, a magánhangzókat az olvasónak kell következtetnie. Ez ellentétben áll más ábécékkel, amelyek mind a mássalhangzók, mind a magánhangzók jeleit tartalmazzák. A kifejezést 1990-ben Peter T. Daniels vezette be. 1990-ben ugyanerre a fogalomra más kifejezések is születtek: részleges fonémikus írás, szegmentálisan lineáris hibás fonográfiai írás, konszonánsírás, konszonáns írás és konszonáns ábécé
A nem tisztán abdzsad írásjelek magánhangzóit vagy opcionális diakritikus jelekkel, vagy korlátozott számú különálló magánhangzójelekkel, vagy mindkettővel ábrázolják. Az abdzsad elnevezés az arab ábécé első (eredeti sorrendjében) négy betűjén alapul - amelyek az a, b, dzs, d betűknek felelnek meg -, hogy a „nyugati sémi” kategóriába sorolt írásmódok családjának leírásakor a "mássalhangzós" és "mássalhangzós ábécé" elterjedtebb kifejezéseket helyettesítse.

A név eredete 
A hangjelölő írásokat ábécének (A-B-C), vagy alfabétának (α-β) nevezik, az első betűk sorrendje szerint. A sémi ábécék első négy betűje általában az alif-b-g-d (arabul: د-ج-ب-ا, latin átiratban a-b-g-d, vagy a-b-j-d), azaz kiolvasva abdzsad.

Eredete 
A nyelvészek vitatkoznak rajta, hogy az egyiptomi hieroglifáktól, vagy a sumer ékírástól származik-e az abjad, de biztosra vehető, hogy valamilyen képírásból ered. Ezek ugyanis túl bonyolultak voltak ahhoz, hogy a hétköznapokban használják őket, csak a vezető réteg írnokai dolgozták ki részletesen a szöveget. Az átlagemberek csak a legjellemzőbb vonalakat húzták meg, hogy felismerhetők legyenek. Ha egy fogalomhoz nem tartozott jel, néhány gyakori jelet írtak helyette, melynek kezdő hangjai összeolvasva adták a szót. Forradalmi újításnak számított, mikor csak ezeket a hangjelölő jegyeket írták le. A magánhangzókat nem jelölték, mivel a közel keleti nyelvekben minden szó mássalhangzóval kezdődik, így nem volt jel sem, amivel leírták volna. Egyébként sem volt rá szükség, mert többnyire az a hangot használták a szavakban.

Lényege

Magánhangzók 
Az, hogy csupán mássalhangzókat írnak le, félreértésekre adhat okot. Például a magyart mgyr-nek írva az mogyorónak is olvasható. Természetesen a szövegkörnyezet miatt általában elkerülhetők a félreértések, de például egy jogi, politikai szövegben fontos, hogy félreérthetetlen legyen az üzenet. Egyes nyelvek, például a ge'ez, vagy a görög, elég rugalmas, így mégis volt lehetőség magánhangzók beillesztésére. A héber viszont sokkal kötöttebb, inkább mellékjelekkel jelöli a magánhangzókat. Az arab azért különösen nehéz az európaiak számára, mert a mellékjelek mellett külön magánhangzó-betűik is vannak, amik viszont egyszerre több hangot jelölnek. Ezzel szemben a mellékjelek (melyeknek elvben végtelen sok kombinációja létezhet) nem is mindig magánhangzót jelölnek, így olvasásához szükséges egy rutin.

Kurzivitás 
Az ősibb (arámi, berber) abjadokat még kőbe vésték, az újabb (arab, szír) írást viszont kifejezetten a tollal írásra találták fel. A karakteret kötni kellett, hogy a tinta ne csöpögjön szét, így viszont a szóban elfoglalt helyétől függően minden betű megváltozik alapalakjához képest. Mivel többnyire jobbról balra írják, praktikusabb bal kézzel írni, ellenkező esetben ugyanis a toll hegye átlyukasztja a papírt, az író kéz pedig elmaszatolja a tintát. Mégis, az iszlám világban inkább jobb kézzel írtak, írnak, mert a bal kéz tisztátalan. Mivel úgyis folytonos vonalt húz, az író személy gyakran elnyújtja a betűket, így leplezve a bal kéz ügyetlenségét, a torzulást pedig dekoratív mellékjelekkel, cikornyás vonalakkal ellensúlyozza. Néhány vallásilag szigorú berendezkedésű területen büntetik az (ember-) ábrázolást, ezért a betűket elhajlítva kalligrafikusan viszik papírra a képet, beleírva, hogy mi látható. Ezek a dekoratív elemek azonban csak a tollírásos abjadokra igaz, a kőírásosokra nem.

Fajtái

Szír 
Napjainkban már csak a szír egyház által használt 22 mássalhangzós kihalt "jobbról balra" kurzív írás.

Héber 
A jiddis, és az irodalmi héber által használt írás. Szintén 22 mássalhangzós, de van 5 kisegítő betű is. Szintén jobbról balra írt, újabban a kurzivitás is terjed.

Arab 
A leghíresebb, és a legelterjedtebb abdzsád. Napjainkban a legtöbb nyelv, köztük a nyugati nyelvek is, leírhatók arabul. Eredetileg 28 betűs, de szamtalan bővített változata van, különféle mellékjelekkel, és segédkarakterekkel. Valószínűleg ez a mongol, a tibeti, és az indiai írás alapja is. Jobbról balra írják, kizárólag kurzív formában.

Arámi 
Régen elterjedt 22-karakteres írás. Napjainkban, politikai okokból, a kevés megmaradt olvasója is tagadja, hogy ismerné. Érdekesség, hogy Jézus a héber mellett az arámit is olvasta, és elsősorban azt beszélte.

Berber 
Más néven tifinag, a marokkói-tuareg törzsek által ma is használt 25 betűs írás. Érdekessége, hogy fentről lefelé írják. Az 1980 - ban megalkotott új változata (Neo-Tfinag) már teljes értékű ábécé, és balról jobbra írják.

Nabáteus 
Az arámiból, és a szírből mesterségesen kialakított, régóta használaton kívüli abjad.

Perzsa 
Más néven pahlavi, a Szasszanida Birodalomban használt, mára kihalt óperzsa nyelv használaton kívüli írása.

Manda 
A perzsa-arab műveltséget átvevő irakiak által az arámiból mesterségesen kialakított használaton kívüli kurzív abjad.

Pszalter 
Az északnyugat-kínai Hszincsiang tartományban élő ujgurok kurzív írása. Az arab elterjedése óta nem használják.

Föníciai 
A legősibb abjad, és egyben a legősibb betűírás, minden későbbi ettől származik.

Párthus 
Az óperzsa nyelv nomád beszélői által használt írás. A nyelv kihalásával, és a nép asszimilálódásával megszűnt.

Szábeus 
A mai Jemen területén élő törzsek által használt ún. ódélarab írás.

Pun 
A Karthágóban élő, és sok gyarmattal rendelkező pun nép föníciai gyökerű írása. Sajnos Karthágó pusztulásával a legtöbb irat megsemmisült, használatát pedig betiltották, így nem sokat tudunk róla.

Sínai 
Más néven ókánaánita, a Sínai-félszigeten élő nomádok írhattak vele. A sivatagi barlangokban találtak rá nemrég az értékes iratokra, megfejtésük nehézségekbe ütközik.

Ugariti 
Hasonló a sumer ékíráshoz, valószínűleg a föníciai elődje. A mai Szíria területén régen nagyon elterjedt volt, de már Róma terjeszkedése előtt kihalt.

Ge’ez 
Más néven zabúr, vagy tigrinya. Eredetileg Jemenben találták föl, ma Afrika szarvában, a Vörös-tenger partján, és Etiópiában használt egyedi abjad.

Szogd 
A Belső-Ázsiai Turkesztán buddhista lakosai által használt írás. Vélhetőleg az arabból alakították át, hogy könnyebben használhassák a türk népek. Ez a mongol, és valószínűleg a tibeti, és indiai írások őse is. Hatással lehetett a manicheus írásra is.

Szamaritánus 
A Közel-Keleti etnikai-vallási kisebbség, a szamaritánusok ma is használt abdzsádja. Mind az izraeli, mind az arab kormányok küzdenek megsemmisítéséért, eddig sikertelenül.

Tengwar 
J. R. R. Tolkien az általa írt regény, a Gyűrűk ura világához találta ki ezt az írást. Az írás módjától függően abc-ként, vagy abugidaként is használható. Mellékjeles változata számít abdzsádnak. A betűk, és a mellékjelek is emlékeztetnek arab-perzsa-török jelekre, csak nem a megfelelőikre.

Számírás 
Az arab számokat eredetileg Indiában találták ki, előtte az arabok, a rómaiakhoz hasonlóan, betűiket írták le számokként. Abc sorrendben társítják a számokhoz a betűket 9-ig, onnantól újrakezdődik, és csak a tízes helyiértéken folytatódik a betűrend. A betűk elfogyása után kiegészítő karaktereket, és mellékjeleket is használnak.

Gyorsírás 
Samuel Taylor, és Isaac Pitman külön-külön kidolgoztak egy egy gyorsírási formát, melyekben csak pontok, és vonások vannak, és ezek csak mássalhangzókat jelölnek. Ennek ellenére találmányukat elsősorban nyugati nyelveken használják.

Jegyzetek

Fordítás

Források

 

 

 

 

 

 

 

 
Írásrendszerek
Az abdzsad ( /ˈæbdʒæd / , arabul : أبجد ; más néven abgad ) olyan írásrendszer , amelyben csak a mássalhangzókat jelölik , a magánhangzókat az olvasónak kell következtetnie . Ez ellentétben áll más ábécékkel , amelyek mind a mássalhangzók , mind a magánhangzók jeleit tartalmazzák . A kifejezéstben Peter T. Daniels vezette be.ben ugyanerre a fogalomra más kifejezések is születtek : részleges fonémikus írás , szegmentálisan lineáris hibás fonográfiai írás , konszonánsírás , konszonáns írás és konszonáns ábécé A nem tisztán abdzsad írásjelek magánhangzóit vagy opcionális diakritikus jelekkel , vagy korlátozott számú különálló magánhangzójelekkel , vagy mindkettővel ábrázolják . Az abdzsad elnevezés az arab ábécé első ( eredeti sorrendjében ) négy betűjén alapul - amelyek az a , b , dzs , d betűknek felelnek meg - , hogy a „ nyugati sémi” kategóriába sorolt írásmódok családjának leírásakor a " mássalhangzós " és " mássalhangzós ábécé " elterjedtebb kifejezéseket helyettesítse . A név eredete A hangjelölő írásokat ábécének ( A-B-C ) , vagy alfabétának ( α-β ) nevezik , az első betűk sorrendje szerint . A sémi ábécék első négy betűje általában az alif-b-g-d ( arabul : د-ج-ب-ا , latin átiratban a-b-g-d , vagy a-b-j-d ) , azaz kiolvasva abdzsad . Eredete A nyelvészek vitatkoznak rajta , hogy az egyiptomi hieroglifáktól , vagy a sumer ékírástól származik-e az abjad , de biztosra vehető , hogy valamilyen képírásból ered . Ezek ugyanis túl bonyolultak voltak ahhoz , hogy a hétköznapokban használják őket , csak a vezető réteg írnokai dolgozták ki részletesen a szöveget . Az átlagemberek csak a legjellemzőbb vonalakat húzták meg , hogy felismerhetők legyenek . Ha egy fogalomhoz nem tartozott jel , néhány gyakori jelet írtak helyette , melynek kezdő hangjai összeolvasva adták a szót . Forradalmi újításnak számított , mikor csak ezeket a hangjelölő jegyeket írták le . A magánhangzókat nem jelölték , mivel a közel keleti nyelvekben minden szó mássalhangzóval kezdődik , így nem volt jel sem , amivel leírták volna . Egyébként sem volt rá szükség , mert többnyire az a hangot használták a szavakban . Lényege Magánhangzók Az , hogy csupán mássalhangzókat írnak le , félreértésekre adhat okot . Például a magyart mgyr-nek írva az mogyorónak is olvasható . Természetesen a szövegkörnyezet miatt általában elkerülhetők a félreértések , de például egy jogi , politikai szövegben fontos , hogy félreérthetetlen legyen az üzenet . Egyes nyelvek , például a ge'ez , vagy a görög , elég rugalmas , így mégis volt lehetőség magánhangzók beillesztésére . A héber viszont sokkal kötöttebb , inkább mellékjelekkel jelöli a magánhangzókat . Az arab azért különösen nehéz az európaiak számára , mert a mellékjelek mellett külön magánhangzó-betűik is vannak , amik viszont egyszerre több hangot jelölnek . Ezzel szemben a mellékjelek ( melyeknek elvben végtelen sok kombinációja létezhet ) nem is mindig magánhangzót jelölnek , így olvasásához szükséges egy rutin . Kurzivitás Az ősibb ( arámi , berber ) abjadokat még kőbe vésték , az újabb ( arab , szír ) írást viszont kifejezetten a tollal írásra találták fel . A karakteret kötni kellett , hogy a tinta ne csöpögjön szét , így viszont a szóban elfoglalt helyétől függően minden betű megváltozik alapalakjához képest . Mivel többnyire jobbról balra írják , praktikusabb bal kézzel írni , ellenkező esetben ugyanis a toll hegye átlyukasztja a papírt , az író kéz pedig elmaszatolja a tintát . Mégis , az iszlám világban inkább jobb kézzel írtak , írnak , mert a bal kéz tisztátalan . Mivel úgyis folytonos vonalt húz , az író személy gyakran elnyújtja a betűket , így leplezve a bal kéz ügyetlenségét , a torzulást pedig dekoratív mellékjelekkel , cikornyás vonalakkal ellensúlyozza . Néhány vallásilag szigorú berendezkedésű területen büntetik az ( ember- ) ábrázolást , ezért a betűket elhajlítva kalligrafikusan viszik papírra a képet , beleírva , hogy mi látható . Ezek a dekoratív elemek azonban csak a tollírásos abjadokra igaz , a kőírásosokra nem . Fajtái Szír Napjainkban már csak a szír egyház által használtmássalhangzós kihalt " jobbról balra " kurzív írás . Héber A jiddis , és az irodalmi héber által használt írás . Szinténmássalhangzós , de vankisegítő betű is . Szintén jobbról balra írt , újabban a kurzivitás is terjed . Arab A leghíresebb , és a legelterjedtebb abdzsád . Napjainkban a legtöbb nyelv , köztük a nyugati nyelvek is , leírhatók arabul . Eredetilegbetűs , de szamtalan bővített változata van , különféle mellékjelekkel , és segédkarakterekkel . Valószínűleg ez a mongol , a tibeti , és az indiai írás alapja is . Jobbról balra írják , kizárólag kurzív formában . Arámi Régen elterjedtkarakteres írás . Napjainkban , politikai okokból , a kevés megmaradt olvasója is tagadja , hogy ismerné . Érdekesség , hogy Jézus a héber mellett az arámit is olvasta , és elsősorban azt beszélte . Berber Más néven tifinag , a marokkói-tuareg törzsek által ma is használtbetűs írás . Érdekessége , hogy fentről lefelé írják . Az- ban megalkotott új változata ( Neo-Tfinag ) már teljes értékű ábécé , és balról jobbra írják . Nabáteus Az arámiból , és a szírből mesterségesen kialakított , régóta használaton kívüli abjad . Perzsa Más néven pahlavi , a Szasszanida Birodalomban használt , mára kihalt óperzsa nyelv használaton kívüli írása . Manda A perzsa-arab műveltséget átvevő irakiak által az arámiból mesterségesen kialakított használaton kívüli kurzív abjad . Pszalter Az északnyugat-kínai Hszincsiang tartományban élő ujgurok kurzív írása . Az arab elterjedése óta nem használják . Föníciai A legősibb abjad , és egyben a legősibb betűírás , minden későbbi ettől származik . Párthus Az óperzsa nyelv nomád beszélői által használt írás . A nyelv kihalásával , és a nép asszimilálódásával megszűnt . Szábeus A mai Jemen területén élő törzsek által használt ún. ódélarab írás . Pun A Karthágóban élő , és sok gyarmattal rendelkező pun nép föníciai gyökerű írása . Sajnos Karthágó pusztulásával a legtöbb irat megsemmisült , használatát pedig betiltották , így nem sokat tudunk róla . Sínai Más néven ókánaánita , a Sínai-félszigeten élő nomádok írhattak vele . A sivatagi barlangokban találtak rá nemrég az értékes iratokra , megfejtésük nehézségekbe ütközik . Ugariti Hasonló a sumer ékíráshoz , valószínűleg a föníciai elődje . A mai Szíria területén régen nagyon elterjedt volt , de már Róma terjeszkedése előtt kihalt . Ge’ez Más néven zabúr , vagy tigrinya . Eredetileg Jemenben találták föl , ma Afrika szarvában , a Vörös-tenger partján , és Etiópiában használt egyedi abjad . Szogd A Belső-Ázsiai Turkesztán buddhista lakosai által használt írás . Vélhetőleg az arabból alakították át , hogy könnyebben használhassák a türk népek . Ez a mongol , és valószínűleg a tibeti , és indiai írások őse is . Hatással lehetett a manicheus írásra is . Szamaritánus A Közel-Keleti etnikai-vallási kisebbség , a szamaritánusok ma is használt abdzsádja . Mind az izraeli , mind az arab kormányok küzdenek megsemmisítéséért , eddig sikertelenül . Tengwar J. R. R. Tolkien az általa írt regény , a Gyűrűk ura világához találta ki ezt az írást . Az írás módjától függően abc-ként , vagy abugidaként is használható . Mellékjeles változata számít abdzsádnak . A betűk , és a mellékjelek is emlékeztetnek arab-perzsa-török jelekre , csak nem a megfelelőikre . Számírás Az arab számokat eredetileg Indiában találták ki , előtte az arabok , a rómaiakhoz hasonlóan , betűiket írták le számokként . Abc sorrendben társítják a számokhoz a betűketig , onnantól újrakezdődik , és csak a tízes helyiértéken folytatódik a betűrend . A betűk elfogyása után kiegészítő karaktereket , és mellékjeleket is használnak . Gyorsírás Samuel Taylor , és Isaac Pitman külön-külön kidolgoztak egy egy gyorsírási formát , melyekben csak pontok , és vonások vannak , és ezek csak mássalhangzókat jelölnek . Ennek ellenére találmányukat elsősorban nyugati nyelveken használják . Jegyzetek Fordítás Források Írásrendszerek