Kučine (Solin)
Kučine település Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Solinhoz tartozik.

Fekvése 
Split központjától 7 km-re keletre, Salona központjától 3 km-re délkeletre, a Mosor-hegység déli lejtőin fekszik. Splittel a 32-es számú menetrendszerű autóbuszjárat köti össze.

Története 
A település feletti 285 méteres Gradina, vagy másképpen Stari grad tetején már a történelem előtti időben vár állt, melyet az itt talált cseréptöredékek és falmaradványok is megerősítenek. Kučine Split térségének egyik legősibb faluja. Nevét a Kuk szikláiról kapta, melyek a település felett, a szomszédos Mravincétől délnyugatra találhatók. Első írásos említése Crnota pap 1144-ben kelt végrendeletében történt, melyben a szláv nyelven „Pot Cilco” nevű helyen fekvő birtokát („in loco, qui slavonica lingua Pot Cilco nominatur”) a spliti Szent Benedek kolostorra hagyja. "Pod Klkom", azaz mai elnevezéssel Pod Kukom (Kuk alatt) pedig egyértelműen a mai Kučinára vonatkoztatható. 1185-ben már Klissza szabad királyi város főesperességéhez tartozó településként említik. 1212-ben egy itteni („in Kilco”) birtok egy földcserével kapcsolatos okiratban szerepel. A 13. században a spliti Szent Benedek kolostornak több birtoka is volt a településen, melyekkel kapcsolatban a helyiekkel perekre is sor került. 1328-ban egy Split városa és a Šubićok közötti határvitában ítélkezik Mauroceno spliti és Gradonico trogiri gróf, mely szerint a kučinei birtok a Šubićok kezén maradt. A török veszély növekedésével a térség stratégiai jelentősége megnőtt és a Kuk csúcsáról a solinai mezőt dél felé egészen Split városáig, kelet felé pedig Klisszáig ellenőrizni lehetett. 1520-ban a velencei Givanni Mauro már említi a Kuk hegyére épített várat. 1534-ben Leonardo Bollani spliti gróf a Klisszától két mérföldre levő vár jelentőségét emeli ki és szükségesnek tartja a rossz állapotban levő falak kijavítását. 1574-ben Murat bég török hada a várat elfoglalta ezzel a vár alatti települések is török kézre kerültek. A kandiai háború utáni békében Kučina formálisan ugyan török kézen maradt, valójában azonban már a velenceiek birtoka volt. A Szent Lukács templom már a 15. században a környék domináns építménye volt. 1495-ben külön is megemlítik a települést és Szent Lukács templomát, míg a szomszédos Mravince ekkor már nem szerepel. Ez volt a vidék egyetlen temploma, melyet annak ellenére, hogy kezére került a török sem rombolt le. 1716-ra a település középkori neve végleg használaton kívül került, innentől már csak Kučine alakban szerepel. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 142, 1910-ben 308 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. Lakossága 2011-ben 974 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt temploma középkori eredetű, a 15. században már bizonyosan állt. A templom egyhajós, faragott kőtömbökből épült. Homlokzatán a bejárat két oldalán két kis négyszögletű ablak, felette az oromzaton nyitott harangtorony látható benne egy haranggal.
A 285 méter magas Gradinán történelem előtti vár állt, melyet a velencei-török háborúk idején a velenceiek megerősítettek. Falai déli irányban a Mosor-hegység oldalában levő Szent Péter templomig értek.
A Kuk hegyére a török veszély idején a solinai mező lakói építettek várat, ahol a támadások idején meghúzták magukat. 1539-ben lerombolta a török, de újjáépítették. 1574-ben végleg török kézre került, azóta rom.

További információk 
Solin város hivatalos oldala 
Solin város információs portálja  
A kučinei Szent Lukács testvériség weboldala 
Ivo Katić: Selo Kučine i trinaest isprava u sutikvi.

Jegyzetek 

Split-Dalmácia megye települései
Kučine település Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Solinhoz tartozik . Fekvése Split központjátólkm-re keletre , Salona központjátólkm-re délkeletre , a Mosor-hegység déli lejtőin fekszik . Splittel aes számú menetrendszerű autóbuszjárat köti össze . Története A település felettiméteres Gradina , vagy másképpen Stari grad tetején már a történelem előtti időben vár állt , melyet az itt talált cseréptöredékek és falmaradványok is megerősítenek . Kučine Split térségének egyik legősibb faluja . Nevét a Kuk szikláiról kapta , melyek a település felett , a szomszédos Mravincétől délnyugatra találhatók . Első írásos említése Crnota papben kelt végrendeletében történt , melyben a szláv nyelven „ Pot Cilco” nevű helyen fekvő birtokát ( „ in loco , qui slavonica lingua Pot Cilco nominatur” ) a spliti Szent Benedek kolostorra hagyja . " Pod Klkom " , azaz mai elnevezéssel Pod Kukom ( Kuk alatt ) pedig egyértelműen a mai Kučinára vonatkoztatható.ben már Klissza szabad királyi város főesperességéhez tartozó településként említik.ben egy itteni ( „ in Kilco” ) birtok egy földcserével kapcsolatos okiratban szerepel . A században a spliti Szent Benedek kolostornak több birtoka is volt a településen , melyekkel kapcsolatban a helyiekkel perekre is sor került.ban egy Split városa és a Šubićok közötti határvitában ítélkezik Mauroceno spliti és Gradonico trogiri gróf , mely szerint a kučinei birtok a Šubićok kezén maradt . A török veszély növekedésével a térség stratégiai jelentősége megnőtt és a Kuk csúcsáról a solinai mezőt dél felé egészen Split városáig , kelet felé pedig Klisszáig ellenőrizni lehetett.ban a velencei Givanni Mauro már említi a Kuk hegyére épített várat.ben Leonardo Bollani spliti gróf a Klisszától két mérföldre levő vár jelentőségét emeli ki és szükségesnek tartja a rossz állapotban levő falak kijavítását.ben Murat bég török hada a várat elfoglalta ezzel a vár alatti települések is török kézre kerültek . A kandiai háború utáni békében Kučina formálisan ugyan török kézen maradt , valójában azonban már a velenceiek birtoka volt . A Szent Lukács templom már a században a környék domináns építménye volt.ben külön is megemlítik a települést és Szent Lukács templomát , míg a szomszédos Mravince ekkor már nem szerepel . Ez volt a vidék egyetlen temploma , melyet annak ellenére , hogy kezére került a török sem rombolt le.ra a település középkori neve végleg használaton kívül került , innentől már csak Kučine alakban szerepel.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt temploma középkori eredetű , a században már bizonyosan állt . A templom egyhajós , faragott kőtömbökből épült . Homlokzatán a bejárat két oldalán két kis négyszögletű ablak , felette az oromzaton nyitott harangtorony látható benne egy haranggal . Améter magas Gradinán történelem előtti vár állt , melyet a velencei-török háborúk idején a velenceiek megerősítettek . Falai déli irányban a Mosor-hegység oldalában levő Szent Péter templomig értek . A Kuk hegyére a török veszély idején a solinai mező lakói építettek várat , ahol a támadások idején meghúzták magukat.ben lerombolta a török , de újjáépítették.ben végleg török kézre került , azóta rom . További információk Solin város hivatalos oldala Solin város információs portálja A kučinei Szent Lukács testvériség weboldala Ivo Katić : Selo Kučine i trinaest isprava u sutikvi . Jegyzetek Split-Dalmácia megye települései