Brassó városrészei
A 253 ezer lakosú Brassó városa  hektáron terül el, és a jelenlegi adminisztratív felosztás szerint 14 városnegyedre () van felosztva.

Várostörténet

Brassó területe már a neolitikum óta lakott volt. A Cenken, a Salamon-kőnél, a Rakodó-völgyben, és a Főtér közelében több évezredes várromokat és leleteket tártak fel.

Az első településmagok a 13. század körül alakultak ki a mai Óbrassó (Altstadt) területén, a Fortyogó-hegy és a Fellegvár-domb környékén. A 14. század folyamán a lakosság fokozatosan a Cenk és a Bácsél (Raupenberg) közötti védett völgybe húzódott, ahol várfalakkal körülvett várost építettek (a későbbi Újbrassó, mely ma a Belváros részét képezi). Ugyanebben az időben a Köszörű-patak völgyében kialakult a főként románok által lakott Bolgárszeg, a Fellegvár-dombtól keletre pedig a főként székelyek által lakott Bolonya.

Kezdetben a várost úgynevezett tizedekre és századokra osztották (tíz, illetve száz háztartásból álló egységek), majd a 15. század felén négy adózási fertályt (negyedet) határoztak meg: Quartale Catharinae (a vár nyugati részén), Quartale Corporis Christi (a déli részén), Quartale Portica (a keleti részén), és Quartale Petri (az északi részén). A negyedek nemcsak a városerődre, hanem a környékre is vonatkoztak; például Bolgárszeg a Catharinae és Corporis Christi, Bolonya a Portica fertályhoz tartozott. A városban kisebb adminisztratív egységek is működtek: az úgynevezett szász szomszédságok, melyek egyenként pár tucat háztartást tömörítettek.

A 18. században említik először a Keresztényhavas északkeleti főgerincének lábánál elhelyezkedő, főleg románok által lakott Derestyét és a várostól északra levő Méhkerteket, melyeket a népszámlálások általában Bolonyához sorolnak.

Az 1800-as években Brassó iparvárossá kezdett fejlődni. Bolonya negyedben számos malom és gyár épült, és itt haladt át a város első vasútvonala. Ugyanekkor épültek az első villák a későbbi Noa-negyed területén. A 20. század elején az ipari létesítmények egészen Derestyéig és a Száraz-Tömösig terjeszkedtek.

Egészen a 19. század végéig a házakat sorra számozták a városban, utcától és városrésztől függetlenül. 1887-ben a városvezetés bevezette az utcák szerinti számozást; ugyanekkor háromnyelvű (magyar, német, román) utcanévtábákat helyeztek el. A táblák kerete Újbrassóban fekete, Óbrassóban zöld, Bolgárszegen piros, Bolonyában kék volt.

1943-ban az amerikai bombázás elpusztította a város iparának nagy részét. A kommunista hatalomátvétel után erőltetett iparosítás vette kezdetét; a legnagyobb létesítmények a Steagul Roșu teherautógyár és az Uzina Tractorul Brașov traktorgyár voltak. Brassó lakossága néhány évtized alatt négyszeresére nőtt, így az iparvállalatokkal párhuzamosan panelházakból álló lakótelepek is épültek. Az 1960–70-es években felépült az Astra és a Tractorul, majd az 1980-as években az új városközpont, a Kreiter, a Noa, a Rakodó, és a Triaj panelrengetegei.

Az 1990-es években az ipar összeomlása az emberek elvándorlását és néhány városnegyed (főleg a Tractorul, Kreiter) hanyatlását vonta maga után. A gyárkomplexumok helyét átvették a kereskedelmi létesítmények, vállalkozások, irodaépületek, bevásárlóközpontok.

A 21. század elején Brassó észak felé kezdett terjeszkedni: Óbrassótól északra lakótelepek és ipari létesítmények épültek (Bertalan-észak negyed).

A város fejlődése több régi városrész pusztulását vonta maga után. Az egykori Derestyéből mára csak a templom és pár utca maradt, területén gyárak és a közelmúltban hipermarketek épültek. Bolonya és Noa területének nagy része szintén a kommunista iparosításnak, majd később a kapitalizmusnak esett áldozatul.

Jelenlegi városnegyedek

Adminisztratív felosztás
Brassó területe 14 városnegyedre van felosztva.

Az alábbi térképen a városnegyedek hivatalos nevei szerepelnek. A színezés a népességet jelöli (az Astra-negyed a lakosság 26,2%-ának ad otthont, míg Brassópojána csak 0,1%-nak).

Városrészek
Informálisan Brassót az alábbi városrészekre osztják. A sárga árnyalatok a történelmi, a kékek az új városrészeket jelölik. Méhkertek és Brassópojána nincs feltüntetve.

Jegyzetek

Források

Városrészek
Aezer lakosú Brassó városa hektáron terül el , és a jelenlegi adminisztratív felosztás szerintvárosnegyedre ( ) van felosztva . Várostörténet Brassó területe már a neolitikum óta lakott volt . A Cenken , a Salamon-kőnél , a Rakodó-völgyben , és a Főtér közelében több évezredes várromokat és leleteket tártak fel . Az első településmagok a század körül alakultak ki a mai Óbrassó ( Altstadt ) területén , a Fortyogó-hegy és a Fellegvár-domb környékén . A század folyamán a lakosság fokozatosan a Cenk és a Bácsél ( Raupenberg ) közötti védett völgybe húzódott , ahol várfalakkal körülvett várost építettek ( a későbbi Újbrassó , mely ma a Belváros részét képezi ) . Ugyanebben az időben a Köszörű-patak völgyében kialakult a főként románok által lakott Bolgárszeg , a Fellegvár-dombtól keletre pedig a főként székelyek által lakott Bolonya . Kezdetben a várost úgynevezett tizedekre és századokra osztották ( tíz , illetve száz háztartásból álló egységek ) , majd a század felén négy adózási fertályt ( negyedet ) határoztak meg : Quartale Catharinae ( a vár nyugati részén ) , Quartale Corporis Christi ( a déli részén ) , Quartale Portica ( a keleti részén ) , és Quartale Petri ( az északi részén ) . A negyedek nemcsak a városerődre , hanem a környékre is vonatkoztak ; például Bolgárszeg a Catharinae és Corporis Christi , Bolonya a Portica fertályhoz tartozott . A városban kisebb adminisztratív egységek is működtek : az úgynevezett szász szomszédságok , melyek egyenként pár tucat háztartást tömörítettek . A században említik először a Keresztényhavas északkeleti főgerincének lábánál elhelyezkedő , főleg románok által lakott Derestyét és a várostól északra levő Méhkerteket , melyeket a népszámlálások általában Bolonyához sorolnak . Azas években Brassó iparvárossá kezdett fejlődni . Bolonya negyedben számos malom és gyár épült , és itt haladt át a város első vasútvonala . Ugyanekkor épültek az első villák a későbbi Noa-negyed területén . A század elején az ipari létesítmények egészen Derestyéig és a Száraz-Tömösig terjeszkedtek . Egészen a század végéig a házakat sorra számozták a városban , utcától és városrésztől függetlenül.ben a városvezetés bevezette az utcák szerinti számozást ; ugyanekkor háromnyelvű ( magyar , német , román ) utcanévtábákat helyeztek el . A táblák kerete Újbrassóban fekete , Óbrassóban zöld , Bolgárszegen piros , Bolonyában kék volt . 1943-ban az amerikai bombázás elpusztította a város iparának nagy részét . A kommunista hatalomátvétel után erőltetett iparosítás vette kezdetét ; a legnagyobb létesítmények a Steagul Roșu teherautógyár és az Uzina Tractorul Brașov traktorgyár voltak . Brassó lakossága néhány évtized alatt négyszeresére nőtt , így az iparvállalatokkal párhuzamosan panelházakból álló lakótelepek is épültek . Az70-es években felépült az Astra és a Tractorul , majd azas években az új városközpont , a Kreiter , a Noa , a Rakodó , és a Triaj panelrengetegei . Azes években az ipar összeomlása az emberek elvándorlását és néhány városnegyed ( főleg a Tractorul , Kreiter ) hanyatlását vonta maga után . A gyárkomplexumok helyét átvették a kereskedelmi létesítmények , vállalkozások , irodaépületek , bevásárlóközpontok . A század elején Brassó észak felé kezdett terjeszkedni : Óbrassótól északra lakótelepek és ipari létesítmények épültek ( Bertalan-észak negyed ) . A város fejlődése több régi városrész pusztulását vonta maga után . Az egykori Derestyéből mára csak a templom és pár utca maradt , területén gyárak és a közelmúltban hipermarketek épültek . Bolonya és Noa területének nagy része szintén a kommunista iparosításnak , majd később a kapitalizmusnak esett áldozatul . Jelenlegi városnegyedek Adminisztratív felosztás Brassó területevárosnegyedre van felosztva . Az alábbi térképen a városnegyedek hivatalos nevei szerepelnek . A színezés a népességet jelöli ( az Astra-negyed a lakosság2%-ának ad otthont , míg Brassópojána csak1%-nak ) . Városrészek Informálisan Brassót az alábbi városrészekre osztják . A sárga árnyalatok a történelmi , a kékek az új városrészeket jelölik . Méhkertek és Brassópojána nincs feltüntetve . Jegyzetek Források Városrészek