Pályi Sándor
Pályi Sándor, 1896-ig Pavlíček, névváltozat: Pavlicsek (Prága, 1859. március 11. – Budapest, 1929. október 16.) bölcseleti doktor, vegyész, gimnáziumi tanár, gyorsíró, a szabadoktatás kezdeményezője. Pályi András nagyapja, Pályi Márk dédapja.

Élete

Pavlíček Jakab és Schmidt Anna fiaként született Prágában. 1883-ban szerezte meg tanári oklevelét a budapesti egyetemen. 1883-től 1886-ig asszisztensként dolgozott a Műegyetem ipari növénytani tanszékén. Ezt követően 1892-ig az Élelmiszervizsgáló Intézet munkatársa volt. Elsők között vezette be a mikroszkóppal történő vizsgálatot az élelmiszerek és áruk vizsgálatánál. 1897. május 26-án Budapesten, a Ferencvárosban házasságot kötött a nála húsz évvel fiatalabb Kopál Erzsébet Klára Johannával, Kopál József és Ingram Margit lányával.

Útnak indította a leánygimnáziumi mozgalomat, létrehozta a Veres Pálné Leánygimnáziumot, amelynek 1897 és 1904 között igazgató-tanára volt. Pavlicsek családi nevét az 1896-ban Pályira változtatta. Természetrajzot, földrajzot, ásványtant és állattant tanított.

1904-től haláláig a Középiskolai Tanárképző–Intézet gyakorló gimnáziumában oktatott. 1893-ban megszervezte a Szabad Líceumot. Ezen intézménynek 37 évig volt ügyvezetője, mely alatt a országos népművelési mozgalommá és intézménnyé vált. 1897-ben részt vett az Uránia Tudományt Népszerűsítő Egyesület alapításában. 1903-ban népművelési céllal megalapította az Erzsébet Népakadémiát. Munkatársa volt a Népszerű Főiskolai Tanfolyamok központi bizottságnak, ebből jött létre 1920-ban a Szabad Egyetem, melynek igazgatói tisztét halálig betöltötte.

1907-től a Pécsi Szabadoktatási Kongresszus titkára, 1912-től az Országos Szabadoktatási Tanács főtitkára volt. Egyik alapítója volt a Magyar Gyorsíró Egyesületnek is, ennek alelnökeként is tevékenykedett.

Cikke a Képes Családi Lapokban (1892. A kahaóról).

Művei

 Termesztett növényeink eredete, írta Alphonse De Candolle, ford. Bpest, 1894. 64 képpel. (Természettud. Társulat Könyvkiadó Vállalata 52.). 
 Erzsébet népakadémia a magyar népközművelődés csarnoka (Bp., é. n.)

Jegyzetek

Források

 
 
 
 Geni-adatlap

További információk

 Bartha István-Förster Rezső: A Kis Akadémia negyvenkét esztendeje az ezredik előadásig 1899-1941. Bp., Kis Akadémia, 1941.
 Makoldy Sándor: Magyar gyorsírók pantheonja. Kalauz a Budapesten eltemetett magyar gyorsírók életrajzához és sírjához. Szirt Gizella felvételeivel. Bp., Gyorsírási Ügyek M. Kir. Kormánybiztossága, 1940. 
 Magyar prágaiak – prágai magyarok. Szerk. Gál Jenő. Praha, Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích, 2002.
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar pedagógusok
Magyar kémikusok
Magyar gyorsírók
Prágaiak
1859-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Pályi Sándor,ig Pavlíček , névváltozat : Pavlicsek ( Prága , március – Budapest , október ) bölcseleti doktor , vegyész , gimnáziumi tanár , gyorsíró , a szabadoktatás kezdeményezője . Pályi András nagyapja , Pályi Márk dédapja . Élete Pavlíček Jakab és Schmidt Anna fiaként született Prágában.ban szerezte meg tanári oklevelét a budapesti egyetemen.tőlig asszisztensként dolgozott a Műegyetem ipari növénytani tanszékén . Ezt követőenig az Élelmiszervizsgáló Intézet munkatársa volt . Elsők között vezette be a mikroszkóppal történő vizsgálatot az élelmiszerek és áruk vizsgálatánál. májusán Budapesten , a Ferencvárosban házasságot kötött a nála húsz évvel fiatalabb Kopál Erzsébet Klára Johannával , Kopál József és Ingram Margit lányával . Útnak indította a leánygimnáziumi mozgalomat , létrehozta a Veres Pálné Leánygimnáziumot , amelynekésközött igazgató-tanára volt . Pavlicsek családi nevét azban Pályira változtatta . Természetrajzot , földrajzot , ásványtant és állattant tanított . 1904-től haláláig a Középiskolai Tanárképző–Intézet gyakorló gimnáziumában oktatott.ban megszervezte a Szabad Líceumot . Ezen intézménynekévig volt ügyvezetője , mely alatt a országos népművelési mozgalommá és intézménnyé vált.ben részt vett az Uránia Tudományt Népszerűsítő Egyesület alapításában.ban népművelési céllal megalapította az Erzsébet Népakadémiát . Munkatársa volt a Népszerű Főiskolai Tanfolyamok központi bizottságnak , ebből jött létreban a Szabad Egyetem , melynek igazgatói tisztét halálig betöltötte . 1907-től a Pécsi Szabadoktatási Kongresszus titkára, től az Országos Szabadoktatási Tanács főtitkára volt . Egyik alapítója volt a Magyar Gyorsíró Egyesületnek is , ennek alelnökeként is tevékenykedett . Cikke a Képes Családi Lapokban A kahaóról ) . Művei Termesztett növényeink eredete , írta Alphonse De Candolle , ford . Bpest,képpel . ( Természettud . Társulat Könyvkiadó Vállalata ) . Erzsébet népakadémia a magyar népközművelődés csarnoka ( Bp. , é. n . ) Jegyzetek Források Geni-adatlap További információk Bartha István-Förster Rezső : A Kis Akadémia negyvenkét esztendeje az ezredik előadásig Bp. , Kis Akadémia , Makoldy Sándor : Magyar gyorsírók pantheonja . Kalauz a Budapesten eltemetett magyar gyorsírók életrajzához és sírjához . Szirt Gizella felvételeivel . Bp. , Gyorsírási Ügyek M . Kir . Kormánybiztossága , Magyar prágaiak – prágai magyarok . Szerk . Gál Jenő . Praha , Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Bp. , Budai-Bernwaliner József ny . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar pedagógusok Magyar kémikusok Magyar gyorsírók Prágaiak 1859-ben született személyek 1929-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek