Rodon-fok
A Rodon-fok vagy Szkander bég fok (albán Kepi i Rodonit vagy Kepi i Skënderbeut), gyakran röviden Rodon az Adriai-tengerbe nyúló félsziget, egyúttal északnyugati pontján sziklafok Közép-Albániában. Természeti szépsége mellett fő látnivalói Szkander bég várának romja és a Szent Antal-templom (mindkettő 15. századi).

Elhelyezkedése 
A sziklafok Durrës városától északra légvonalban 30, közúton 50 km-re található. Közigazgatásilag Durrës megye, azon belül Durrës község, valamint Ishëm alközség területén fekszik. A dombos, nehezen járható terület ritkán lakott, két kisebb települése Shetaj és Draç.

A homokkőből és agyagból felépített, neogén dombsor alkotta félsziget az Ishëm folyó torkolatvidékén jött létre. A délkelet–északnyugati tengelyű földnyelv területe kb. 18 négyzetkilométer, és mintegy 7,5 kilométernyire nyúlik a tengerbe. A félszigettől északra fekvő Rodoni-, valamint a délre elterülő Lalëzi-öblöt választja el egymástól. Északnyugati végpontja a mintegy 600 méter hosszú, helyenként 50 méteres keskenységűre szűkülő, a tenger eróziós tevékenységének erősen kitett sziklafok. Őshonos növényzetét örökzöld mediterrán flóra jellemzi.

Története 
A Rodon-fok nevét egyes elméletek összefüggésbe hozzák az ókori illírek tengeristenével, Redonnal. A régészeti feltárások során előkerült pénz- és tárgyleletek alapján a félsziget északnyugati pontján illírek telepedtek meg a hellenisztikus korban. Első írásos említését egy 1324-es keltezésű dokumentumból ismerjük, amelynek tanúsága szerint Rodon a nagy hatalmú Topia család birtokában volt, akik erődítést is emeltek a sziklafokra. Más 14. századi források néhány házhelyet és három kolostort is említenek a félszigeten.

A 15. században az oszmán uralom ellen küzdő Szkander bég fennhatósága alá került a terület. Az albán hadvezér a földrajzi elhelyezkedése folytán külső támadásoknak jobban kitett tengerparti várost, Durrëst felváltó kikötő építését tervezte Rodonon. 1463-ban raguzai kőműveseknek adott megbízást az erődítés felépítésére. Négy év elteltével, 1467-ben a Kruja sikertelen ostroma után visszavonuló II. Mehmed seregei feldúlták a félkész várat. Később a munka folytatódott, de végül a területet megszerző velenceiek fejezték be a vár és a kikötő építését 1500-ban, és hetven családot telepítettek az erődítésbe. A település nem virágozhatott fel: a 16. század elején Kruja és Durrës egyaránt oszmán fennhatóság alá került, s a telepesek elhagyták Rodont.

Látnivalók 
A félsziget két fő látványossága a 15. századi Szent Antal-templom (), valamint Szkander bég egykorú várának romjai (). A templom autóval – utolsó 1,5 km-én földúton – megközelíthető, de az innen északnyugati irányba, légvonalban 900 m-re található várrom csak gyalogtúrával érhető el.

A félsziget végén, annak északi partján áll a felújított Szent Antal-templom (albán Kisha e Shën Ndout vagy Kisha e Shën Ndojit). Régészeti és művészettörténeti kutatások alapján az egyhajós templom a 15. században épült, eredetileg boltozatos mennyezettel. A román stílusú épületet helyenként sajátos, a gótika hatásáról tanúskodó, csúcsíves záródású vakárkádok tagolják.

A félszigetet lezáró sziklafok északi oldalán található Szkander bég vára (albán Kalaja e Skënderbeut). Az elmúlt századok eróziós tevékenysége a sziklafok, s ezzel az épületek egy részét elmosta, az egykori kikötői létesítmények a tenger fenekére kerültek, de egy védműves várkapu, egy torony, valamint a várfal és a kikötői hullámtörők egyes szakaszai fennmaradtak.

A félszigeten több kavicsos strandszakasz is található (Rodon, Fushqet stb.). A félsziget bejáratának közelében áll Ishëm középkori vára.

Jegyzetek

Források 
 
 
 

Albánia domborzata
Európa félszigetei
A Rodon-fok vagy Szkander bég fok ( albán Kepi i Rodonit vagy Kepi i Skënderbeut ) , gyakran röviden Rodon az Adriai-tengerbe nyúló félsziget , egyúttal északnyugati pontján sziklafok Közép-Albániában . Természeti szépsége mellett fő látnivalói Szkander bég várának romja és a Szent Antal-templom ( mindkettő századi ) . Elhelyezkedése A sziklafok Durrës városától északra légvonalban közútonkm-re található . Közigazgatásilag Durrës megye , azon belül Durrës község , valamint Ishëm alközség területén fekszik . A dombos , nehezen járható terület ritkán lakott , két kisebb települése Shetaj és Draç . A homokkőből és agyagból felépített , neogén dombsor alkotta félsziget az Ishëm folyó torkolatvidékén jött létre . A délkelet–északnyugati tengelyű földnyelv területe kb.négyzetkilométer , és mintegy5 kilométernyire nyúlik a tengerbe . A félszigettől északra fekvő Rodoni- , valamint a délre elterülő Lalëzi-öblöt választja el egymástól . Északnyugati végpontja a mintegyméter hosszú , helyenkéntméteres keskenységűre szűkülő , a tenger eróziós tevékenységének erősen kitett sziklafok . Őshonos növényzetét örökzöld mediterrán flóra jellemzi . Története A Rodon-fok nevét egyes elméletek összefüggésbe hozzák az ókori illírek tengeristenével , Redonnal . A régészeti feltárások során előkerült pénz- és tárgyleletek alapján a félsziget északnyugati pontján illírek telepedtek meg a hellenisztikus korban . Első írásos említését egyes keltezésű dokumentumból ismerjük , amelynek tanúsága szerint Rodon a nagy hatalmú Topia család birtokában volt , akik erődítést is emeltek a sziklafokra . Más századi források néhány házhelyet és három kolostort is említenek a félszigeten . A században az oszmán uralom ellen küzdő Szkander bég fennhatósága alá került a terület . Az albán hadvezér a földrajzi elhelyezkedése folytán külső támadásoknak jobban kitett tengerparti várost , Durrëst felváltó kikötő építését tervezte Rodonon.ban raguzai kőműveseknek adott megbízást az erődítés felépítésére . Négy év elteltével, ben a Kruja sikertelen ostroma után visszavonuló II. Mehmed seregei feldúlták a félkész várat . Később a munka folytatódott , de végül a területet megszerző velenceiek fejezték be a vár és a kikötő építésétban , és hetven családot telepítettek az erődítésbe . A település nem virágozhatott fel : a század elején Kruja és Durrës egyaránt oszmán fennhatóság alá került , s a telepesek elhagyták Rodont . Látnivalók A félsziget két fő látványossága a századi Szent Antal-templom ( ) , valamint Szkander bég egykorú várának romjai ( ) . A templom autóval – utolsó5 km-én földúton – megközelíthető , de az innen északnyugati irányba , légvonalbanm-re található várrom csak gyalogtúrával érhető el . A félsziget végén , annak északi partján áll a felújított Szent Antal-templom ( albán Kisha e Shën Ndout vagy Kisha e Shën Ndojit ) . Régészeti és művészettörténeti kutatások alapján az egyhajós templom a században épült , eredetileg boltozatos mennyezettel . A román stílusú épületet helyenként sajátos , a gótika hatásáról tanúskodó , csúcsíves záródású vakárkádok tagolják . A félszigetet lezáró sziklafok északi oldalán található Szkander bég vára ( albán Kalaja e Skënderbeut ) . Az elmúlt századok eróziós tevékenysége a sziklafok , s ezzel az épületek egy részét elmosta , az egykori kikötői létesítmények a tenger fenekére kerültek , de egy védműves várkapu , egy torony , valamint a várfal és a kikötői hullámtörők egyes szakaszai fennmaradtak . A félszigeten több kavicsos strandszakasz is található ( Rodon , Fushqet stb. ) . A félsziget bejáratának közelében áll Ishëm középkori vára . Jegyzetek Források Albánia domborzata Európa félszigetei