Csikvári Jákó
Csikvári Jákó (1881-ig Wührl Jákó) (Borosjenő, Pest vármegye, 1847. július 26. – Mátyásföld, 1913. november 3.) magyar királyi államvasúti felügyelő, ügyosztályvezető, közlekedési szakíró. 1879-ig Wührl családneve alatt irt. Álnevei és jegye: Borosjenői, Dr. Katona, Cs.

Életpályája 

Iskoláit Budán és Esztergomban végezte, majd néhány évig a tanítói pályán működött. 1869-ben hivatalnoka lett a később feloszlott országos gőzhajózási társaságnak, ahol eleinte mint gyakornok, később mint főpénztárnok működött. 1871-ben a magyar királyi államvasutak szolgálatába lépett és ettől kezdve minden szabad idejét az írásnak szentelte. Ő írta (még Wührl Jákó néven) az első magyar nyelvű vasúti lexikont. Wührl családi nevét 1881. november 17-én változtatta Csikvárira.

Ő alapította és szerkesztette a Magyar Közlekedésügy című havi folyóiratot, amelyből 1875-76-ban három kötet jelent meg Budapesten.

Cikkei, beszélyei, ismeretterjesztő közleményei 1872-től a következő lapokban jelentek meg: Erdély, Kolozsvári Közlöny, Nagyvárad, Délmagyarországi Lapok; ezután munkatársa lett a Jókai-féle Életképeknek, Fővárosi Lapoknak, Magyarország és Nagyvilágnak; később a Pesti Hirlapba, a Honba stb. dolgozott. Szakirodalmi működése 1874-ben kezdődött és irt a Vasúti és Közlekedési Közlönybe, a Közlekedésbe és a Magyar Tisztviselőbe (1874-76.)
 
1880-ban megindította a Magyar Tisztviselő című hetilapot, amelyet Perlaky Mihállyal együtt szerkesztett. Szépirodalmi dolgozatait is csaknem kizárólag ebben a lapban közölte. Csikvári volt az 1889-re szóló  Somogyi-féle Vasúti Zsebnaptárnak a főszerkesztője.

1881-ben a Népszínház pályázatára népszínművet is írt Az apa unokája címmel; művét 1882-ben a budai arenában adták elő.

Emlékezete 
Sírja Budapesten a Fiumei Úti Sírkertben található.

Művei 
 A végrendelet (elbeszélés, Székesfehérvár, 1867); 
 Kalászok az élet mezejéről (Pest, 1870); 
 Vasúti könyvvitel (Budapest, 1874); 
 Akik célt tévesztettek (tárcacikkek és beszélyek, uo. 1876); 
 A világforgalom eszközei (uo. 1877); 
 Téli estékre (uo. 1878); 
 Magyar vasúti lexikon (uo. 1879); 
 A közlekedési eszközök (uo. 1881-83); 
 Vasúti számvitel (uo. 1887).

Források 
 
 nori.gov.hu

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Vasúti lexikon

További információk 

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 A magyar legújabb kor lexikona. Szerk. Kerkápoly M. Emil. Bp., 1930. Europa ny.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Magyar irodalmi lexikon. Flóris Miklós és Tóth András közreműködésével szerk. Ványi Ferenc. Átnézte Dézsi Lajos, Pintér Jenő. Bp., Studium, 1926.

1847-ben született személyek
1913-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Csikvári Jákóig Wührl Jákó ) ( Borosjenő , Pest vármegye , július – Mátyásföld , november ) magyar királyi államvasúti felügyelő , ügyosztályvezető , közlekedési szakíró.ig Wührl családneve alatt irt . Álnevei és jegye : Borosjenői , Dr . Katona , Cs . Életpályája Iskoláit Budán és Esztergomban végezte , majd néhány évig a tanítói pályán működött.ben hivatalnoka lett a később feloszlott országos gőzhajózási társaságnak , ahol eleinte mint gyakornok , később mint főpénztárnok működött.ben a magyar királyi államvasutak szolgálatába lépett és ettől kezdve minden szabad idejét az írásnak szentelte . Ő írta ( még Wührl Jákó néven ) az első magyar nyelvű vasúti lexikont . Wührl családi nevét novemberén változtatta Csikvárira . Ő alapította és szerkesztette a Magyar Közlekedésügy című havi folyóiratot , amelybőlban három kötet jelent meg Budapesten . Cikkei , beszélyei , ismeretterjesztő közleményeitől a következő lapokban jelentek meg : Erdély , Kolozsvári Közlöny , Nagyvárad , Délmagyarországi Lapok ; ezután munkatársa lett a Jókai-féle Életképeknek , Fővárosi Lapoknak , Magyarország és Nagyvilágnak ; később a Pesti Hirlapba , a Honba stb. dolgozott . Szakirodalmi működéseben kezdődött és irt a Vasúti és Közlekedési Közlönybe , a Közlekedésbe és a Magyar Tisztviselőbe ) 1880-ban megindította a Magyar Tisztviselő című hetilapot , amelyet Perlaky Mihállyal együtt szerkesztett . Szépirodalmi dolgozatait is csaknem kizárólag ebben a lapban közölte . Csikvári volt azre szóló Somogyi-féle Vasúti Zsebnaptárnak a főszerkesztője . 1881-ben a Népszínház pályázatára népszínművet is írt Az apa unokája címmel ; művétben a budai arenában adták elő . Emlékezete Sírja Budapesten a Fiumei Úti Sírkertben található . Művei A végrendelet ( elbeszélés , Székesfehérvár , Kalászok az élet mezejéről ( Pest , Vasúti könyvvitel ( Budapest , Akik célt tévesztettek ( tárcacikkek és beszélyek , uo . A világforgalom eszközei ( uo . Téli estékre ( uo . Magyar vasúti lexikon ( uo . A közlekedési eszközök ( uo . Vasúti számvitel ( uo . Források nori.gov.hu Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Vasúti lexikon További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . A magyar legújabb kor lexikona . Szerk . Kerkápoly M. Emil . Bp. , Europa ny . Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Magyar irodalmi lexikon . Flóris Miklós és Tóth András közreműködésével szerk . Ványi Ferenc . Átnézte Dézsi Lajos , Pintér Jenő . Bp. , Studium , 1847-ben született személyek 1913-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek