Náray Antal (vezérőrnagy)
Vitéz Náray Antal (Ópazova, ma Ópázova, 1893. november 26. – Budapest, 1973. augusztus 3.) magyar vezérőrnagy, a Magyar Rádió és Távirati Iroda (Magyar Rádió és Magyar Távirati Iroda) elnöke, egyetemi oktató, író, zeneszerző.

Élete

Apja, nárai Náray Lajos, a Magyar Államvasút tisztviselője, anyja, Horváth Rozália, háztartásbeli. Az Újvidéki Gimnázium elvégzése után Pécsett, a Magyar Királyi hadapród iskolában tanult, majd Budapesten, a Magyar Királyi Honvéd Ludovika Akadémián folytatta tanulmányait. 1914-ben avatták hadnaggyá. Az első világháborúban harcolt melynek során ezred segédtiszti beosztásra emelkedett.
Az első világháború után hadapród iskolákban, majd a Ludovika Akadémián tanított. 1920-24 a Budapesti Műegyetemre járt, és elvégezte a Vezérkari Tisztképző Hadiakadémiát.
A Magyar Királyi Honvédségtől 1942 májusában vált meg.

1942 májustól 1944 március 19-ig, Magyarország német megszállásáig, a Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöke volt A náci politika elleni, valamint háború ellenes nézetei miatt a nyilasok magyarországi hatalom átvétele után egy ideig bujdosott, de a nyilasok hamarosan letartóztatták. 1944 decemberében a Mártírok úti volt honvéd fogházban őriztek, ahonnan Bajcsy-Zsilinszky Endrével együtt a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönbe vitték. Innen a szovjet hadseregek előrenyomulásakor a Gestapo és a nyilasok egy marhavagonban Mauthausenbe irányították. Politikai fogságából amerikai csapatok szabadították ki, 1945 április végén.
Kiszabadulását követően egy kis német faluban megírta a háborút megelőző és a háború alatti visszaemlékezéseit. Emlékiratait a helyi plébánosnál hagyta megőrzésre, ezt fia, Náray Lajos, közel 40 évvel később találta meg, és könyv formájában közölte.

1945 augusztusában Náray Antal hazatért Magyarországra, ahol ezúttal a szovjet/magyar kommunisták tartoztatták le, “háborús bűnökkel” vádolva. 1946-ban ugyan minden vád alól felmentették, de 1951-ben a kommunista kormány elvette nyugdíját és ingóságait, és feleségével és legfiatalabb gyermekével együtt Fegyvernekre telepítették ki ahol nyomorúságos körülmények között élt.
1954-től Budapest közelében, Solymáron lakott, ahol iskolai zeneoktatásból és nyelv tanításból élt, igen szerény körülmények között.
1973-ban halt meg Budapesten, szívelégtelenség következtében.

Honvédelmi pályafutása
A Ludovika Akadémia elvégzése után 1914-ben avatták hadnaggyá, a szabadkai Magyar királyi 6. Honvéd gyalogezrednél szolgált.
Az első világháborúban, szakaszparancsnokként, század parancsnokként, majd ezred segédtisztként szolgált a fronton. Harci cselekedeteiért több katonai érdeméremmel tüntettek ki.
1924-től vezérkari tiszt. 1935-től alezredesi rangban a Honvédelmi Minisztériumban dolgozott, először mint a gépkocsi osztályának vezetője, később az anyagi csoport vezető helyettese.
1940-ben a Legfelső Honvédelmi Tanács vezértitkárává nevezték ki. Ettől kezdve Teleki Pál miniszterelnök közeli munkatársa lett.
1942 márciusában vezérőrnaggyá nevezték ki, de ezután hamarosan, májusban nyugállományba vonult a honvédségtől. Ekkor már tábornoki rangja volt.

Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöke
1942-ben Náray Antalt, széles körű műveltsége (öt nyelven beszélt, könyveket irt) és zenei ismerete végett, Horthy Miklós a Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöki posztjára javasolta. Mint a Rádió elnöke, Náray megpróbálta a szélsőjobboldal képviselőinek szereplését csökkenteni illetve megakadályozni. Nem járult hozzá, hogy zsidó származású művészek műveit levegyék a rádió műsoráról, ellenkezőleg, megakadályozta hogy zsidó származású munkatársait munkaszolgálatra vigyék. Polgár Tibor zeneszerző-karnagyot Náray mentette ki a munkaszolgálatból, Majorossy Aladár zeneszerzőnek munkalehetőséget adott.) Emiatt a széljobboldal súlyosan támadta, “zsidómentő” “zsidóbérenc” nevekkel illették. A Rádió elnöksége alatt élesen ellenezte Antal István, tárca nélküli nemzetvédelmi és propaganda miniszter szélsőjobboldali politikáját.

Természetesen a németek se néztek jó szemmel a fajvédést ellenző magatartását, és a Budapesti német követség többször kifogásolta a Rádió működését.
1944. március 19-én a németek Budapestre való bevonulása és a Rádió elfoglalása után Náray önként lemondott az elnöki tisztről, mert nem akart idegen hatalmakat kiszolgálni.

Legfőbb művei

Könyvek
Náray Antal Visszaemlékezése 1945, a bevezető tanulmányt és jegyzeteket Szakály Sándor írta. Náray emlékiratainak közvetlenül a II. világháború utáni megírását azért tartotta fontosnak, mert félő volt, hogy a budapesti bombázások alatt a (saját szavait idézve) 'Magyarország hadba lépésének alapokmányai elvesztek. Könnyen történhetik meg tehát, hogy hamis vádak ártatlanokat érnek, a bűnösök pedig büntetlenül fogják tovább űzni hamis játékukat".' Tekintve, hogy Náray a magyar történelem e nehéz időszakának közvetlen szemtanúja volt, a vezető politikusokat jól ismerte, számos olyan megfigyelést irt le visszaemlékezésében, ami segítheti a történészek munkáját.
Emlékiratait a helyi plébánosnál hagyta megőrzésre, ezt fia, Náray Lajos, közel 40 évvel később találta meg, és könyv formájában közölte.

Szépirodalmi muvek

Árva Anikó. Téli mese., (1938), vol. 48 1 lev, l. (Vitézi Rend Zrínyi Csoportja ed.), Budapest: Kásás Zoltán

Zeneművei
Isten rabjai – filmzene.

 Induló repertoár.
A 17. gyalogezred indulója
“Előre Bácska!” induló
Erdélyi induló
Frontharcosok indulója
Lovassági induló
“Ne bántsd a magyart!” induló
Turán áldozat induló
Vadász induló
"CSATADAL" induló
"EMERICANA" induló

Jegyzetek

Források

 Szakály Sándor : Náray Antal Visszaemlékezése 1945; Zrinyi Katonai Kiadó, Budapest, 1988.
Fehér Csaba: A Magyar Rádió története Náray Antal elnöksége idején, 1942-1944. In Fons, 1999. 3: 337–370. p.
Vámos György: Náray Antal vallomása. Múltunk, 2006/3. 243–254.
Múltkor: Az MTI a második világháború alatt. 2011. november 30
A Magyar Rádió háborús évei (1939–1944)

Magyar Rádió
Magyar katonák
1893-ban született személyek
1973-ban elhunyt személyek
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Vitéz Náray Antal ( Ópazova , ma Ópázova , november – Budapest , augusztus ) magyar vezérőrnagy , a Magyar Rádió és Távirati Iroda ( Magyar Rádió és Magyar Távirati Iroda ) elnöke , egyetemi oktató , író , zeneszerző . Élete Apja , nárai Náray Lajos , a Magyar Államvasút tisztviselője , anyja , Horváth Rozália , háztartásbeli . Az Újvidéki Gimnázium elvégzése után Pécsett , a Magyar Királyi hadapród iskolában tanult , majd Budapesten , a Magyar Királyi Honvéd Ludovika Akadémián folytatta tanulmányait.ben avatták hadnaggyá . Az első világháborúban harcolt melynek során ezred segédtiszti beosztásra emelkedett . Az első világháború után hadapród iskolákban , majd a Ludovika Akadémián tanított.a Budapesti Műegyetemre járt , és elvégezte a Vezérkari Tisztképző Hadiakadémiát . A Magyar Királyi Honvédségtőlmájusában vált meg . 1942 májustólmárciusig , Magyarország német megszállásáig , a Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöke volt A náci politika elleni , valamint háború ellenes nézetei miatt a nyilasok magyarországi hatalom átvétele után egy ideig bujdosott , de a nyilasok hamarosan letartóztatták.decemberében a Mártírok úti volt honvéd fogházban őriztek , ahonnan Bajcsy-Zsilinszky Endrével együtt a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönbe vitték . Innen a szovjet hadseregek előrenyomulásakor a Gestapo és a nyilasok egy marhavagonban Mauthausenbe irányították . Politikai fogságából amerikai csapatok szabadították ki,április végén . Kiszabadulását követően egy kis német faluban megírta a háborút megelőző és a háború alatti visszaemlékezéseit . Emlékiratait a helyi plébánosnál hagyta megőrzésre , ezt fia , Náray Lajos , közelévvel később találta meg , és könyv formájában közölte . 1945 augusztusában Náray Antal hazatért Magyarországra , ahol ezúttal a szovjet/ magyar kommunisták tartoztatták le , “háborús bűnökkel” vádolva.ban ugyan minden vád alól felmentették , deben a kommunista kormány elvette nyugdíját és ingóságait , és feleségével és legfiatalabb gyermekével együtt Fegyvernekre telepítették ki ahol nyomorúságos körülmények között élt . 1954-től Budapest közelében , Solymáron lakott , ahol iskolai zeneoktatásból és nyelv tanításból élt , igen szerény körülmények között . 1973-ban halt meg Budapesten , szívelégtelenség következtében . Honvédelmi pályafutása A Ludovika Akadémia elvégzése utánben avatták hadnaggyá , a szabadkai Magyar királyi Honvéd gyalogezrednél szolgált . Az első világháborúban , szakaszparancsnokként , század parancsnokként , majd ezred segédtisztként szolgált a fronton . Harci cselekedeteiért több katonai érdeméremmel tüntettek ki . 1924-től vezérkari tiszt.től alezredesi rangban a Honvédelmi Minisztériumban dolgozott , először mint a gépkocsi osztályának vezetője , később az anyagi csoport vezető helyettese . 1940-ben a Legfelső Honvédelmi Tanács vezértitkárává nevezték ki . Ettől kezdve Teleki Pál miniszterelnök közeli munkatársa lett . 1942 márciusában vezérőrnaggyá nevezték ki , de ezután hamarosan , májusban nyugállományba vonult a honvédségtől . Ekkor már tábornoki rangja volt . Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöke 1942-ben Náray Antalt , széles körű műveltsége ( öt nyelven beszélt , könyveket irt ) és zenei ismerete végett , Horthy Miklós a Magyar Rádió és Távirati Iroda elnöki posztjára javasolta . Mint a Rádió elnöke , Náray megpróbálta a szélsőjobboldal képviselőinek szereplését csökkenteni illetve megakadályozni . Nem járult hozzá , hogy zsidó származású művészek műveit levegyék a rádió műsoráról , ellenkezőleg , megakadályozta hogy zsidó származású munkatársait munkaszolgálatra vigyék . Polgár Tibor zeneszerző-karnagyot Náray mentette ki a munkaszolgálatból , Majorossy Aladár zeneszerzőnek munkalehetőséget adott . ) Emiatt a széljobboldal súlyosan támadta , “zsidómentő” “zsidóbérenc” nevekkel illették . A Rádió elnöksége alatt élesen ellenezte Antal István , tárca nélküli nemzetvédelmi és propaganda miniszter szélsőjobboldali politikáját . Természetesen a németek se néztek jó szemmel a fajvédést ellenző magatartását , és a Budapesti német követség többször kifogásolta a Rádió működését . 1944. márciusén a németek Budapestre való bevonulása és a Rádió elfoglalása után Náray önként lemondott az elnöki tisztről , mert nem akart idegen hatalmakat kiszolgálni . Legfőbb művei Könyvek Náray Antal Visszaemlékezése a bevezető tanulmányt és jegyzeteket Szakály Sándor írta . Náray emlékiratainak közvetlenül a II. világháború utáni megírását azért tartotta fontosnak , mert félő volt , hogy a budapesti bombázások alatt a ( saját szavait idézve ) 'Magyarország hadba lépésének alapokmányai elvesztek . Könnyen történhetik meg tehát , hogy hamis vádak ártatlanokat érnek , a bűnösök pedig büntetlenül fogják tovább űzni hamis játékukat" .' Tekintve , hogy Náray a magyar történelem e nehéz időszakának közvetlen szemtanúja volt , a vezető politikusokat jól ismerte , számos olyan megfigyelést irt le visszaemlékezésében , ami segítheti a történészek munkáját . Emlékiratait a helyi plébánosnál hagyta megőrzésre , ezt fia , Náray Lajos , közelévvel később találta meg , és könyv formájában közölte . Szépirodalmi muvek Árva Anikó . Téli mese . , vol.1 lev , l . ( Vitézi Rend Zrínyi Csoportja ed. ) , Budapest : Kásás Zoltán Zeneművei Isten rabjai – filmzene . Induló repertoár . A gyalogezred indulója “Előre Bácska! ” induló Erdélyi induló Frontharcosok indulója Lovassági induló “Ne bántsd a magyart ! ” induló Turán áldozat induló Vadász induló " CSATADAL " induló " EMERICANA " induló Jegyzetek Források Szakály Sándor \ : Náray Antal Visszaemlékezése Zrinyi Katonai Kiadó, Budapest , Fehér Csaba : A Magyar Rádió története Náray Antal elnöksége idején , In Fons,370. p. Vámos György : Náray Antal vallomása . Múltunk,3.254. Múltkor : Az MTI a második világháború alatt. november A Magyar Rádió háborús évei1944 ) Magyar Rádió Magyar katonák 1893-ban született személyek 1973-ban elhunyt személyek Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban