Mülheim an der Ruhr
Mülheim an der Ruhr település Németországban, azon belül Észak-Rajna-Vesztfália tartományban.

Fekvése
Oberhausentől délre fekvő település.

Leírása
A Ruhr mindkét partján fekvő város déli részei a Rajnai-Pala hegység utolsó nyúlványain, az északi részei az Alsórajnai síkságon terülnek el.

A városnak a Ruhr völgyében kiterjedt üdülőkörzetei vannak, és a Ruhron közleledő hajók mintegy félmilliós forgalmat bonyolítanak le évente.

Városrészek

1) : 2014. december 31-én

2) Aus dem Stadtteil Altstadt II wurden Teile (Altstadt II-Nordost und Papenbusch) ausgesondert und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet.

3) Aus dem Stadtteil Heißen wurden Teile (Winkhausen-Nord) herausgenommen und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet.

4) Der Teilraum Dümpten besteht aus dem historischen Stadtteil und den oben unter Punkt 2 angegebenen Erweiterungen.

Története

Mülheim egykori urai a Broich grófok a keresztesháborúk idején haltak ki. Székhelyük a mai Krichenhügel nevű domb volt, mely több Karoling telepből kialakult település ősmagja, a rajta álló Szt. Péter templommal.

A Ruhr másik oldalán e településmaggal szemben 883-884-ben Broich vára épült fel.

A mai gyorsforgalmi út a Hellweg egykor a királyok, kereskedők és egyúttal a hadak vonulásának a híres útja volt, e helyen keresztezve a Ruhr folyót Mülheim és Broich vára között.

Mülheim a 13. században kapott piacjogot, a városi rangot azonban csak 1808-ban kapta meg.

A településen és környékén valószínűleg már a 12. század előtt is folyt szénbányászás, s mivel a folyó Mülheimig mindig is hajózható volt, itt élénk szénkereskedelem is kialakult, majd a 19. század elejétől létrejött itt a vaskohászat is, amely hamarosan jelentősebb lett a szénbányászatnál és szénkereskedelemnél is.

Mülheim nagyvárossá és ipari centrummá 1908 körül lett, melyben nagy szerepe volt a Hugo Stinnes által alapított nagy nehézipari konszennek, melynek székhelye is itt van.

A városnak van könnyűipara, vegyipara és meteorológiai állomása is. Valamint itt működik a Max-Planck-Institut szénkutató részlege is.

A város területének majdnem fele mező- és erdőgazdasági terület.

Látnivalói közül jelentősebb a Broich-kastély (Schloss Broich) késő karoling kori vár alapjainak és falainak maradványai, és a Kirchenhügelen álló Szt. Péter templom, melynek legrégebbi részei a 11. századból valók, a Mária templom és a Teiner-Strasse környékének favázas házai, melyeknek egyikében helytörténeti múzeum is található.

A város legdélibb részén pedig a Mülheimer Ruhrtalbrücke, a majdnem 2 km hosszú acélhíd íveli át a folyó völgyét, mely Mülhelm szimbóluma is egyben.

Közlekedés

Vasúti közlekedés

Vízi közlekedés 
A Rhein-Ruhr-kiköttő 86.000 négyzetmeter nagy.

Légi közlekedés

Nevezetességek
 Boich kastély
 Szt. Péter templom
 Mária templom
 Favázas házak
 Raffelberg Solbad (sósfürdő)
 Lóversenypálya
 Wittzenhausbuschi vadaskert

Galéria

Kapcsolódó szócikkek 
 Észak-Rajna-Vesztfália települései

További információk

Források

 
Bottal létrehozott német település cikkek
Észak-Rajna-Vesztfália települései
Mülheim an der Ruhr település Németországban , azon belül Észak-Rajna-Vesztfália tartományban . Fekvése Oberhausentől délre fekvő település . Leírása A Ruhr mindkét partján fekvő város déli részei a Rajnai-Pala hegység utolsó nyúlványain , az északi részei az Alsórajnai síkságon terülnek el . A városnak a Ruhr völgyében kiterjedt üdülőkörzetei vannak , és a Ruhron közleledő hajók mintegy félmilliós forgalmat bonyolítanak le évente . Városrészek 1 ) \ : decemberén 2 ) Aus dem Stadtteil Altstadt II wurden Teile ( Altstadt II-Nordost und Papenbusch ) ausgesondert und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet . 3 ) Aus dem Stadtteil Heißen wurden Teile ( Winkhausen-Nord ) herausgenommen und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet. 4 ) Der Teilraum Dümpten besteht aus dem historischen Stadtteil und den oben unter Punkt 2 angegebenen Erweiterungen . Története Mülheim egykori urai a Broich grófok a keresztesháborúk idején haltak ki . Székhelyük a mai Krichenhügel nevű domb volt , mely több Karoling telepből kialakult település ősmagja , a rajta álló Szt . Péter templommal . A Ruhr másik oldalán e településmaggal szembenben Broich vára épült fel . A mai gyorsforgalmi út a Hellweg egykor a királyok , kereskedők és egyúttal a hadak vonulásának a híres útja volt , e helyen keresztezve a Ruhr folyót Mülheim és Broich vára között . Mülheim a században kapott piacjogot , a városi rangot azonban csakban kapta meg . A településen és környékén valószínűleg már a század előtt is folyt szénbányászás , s mivel a folyó Mülheimig mindig is hajózható volt , itt élénk szénkereskedelem is kialakult , majd a század elejétől létrejött itt a vaskohászat is , amely hamarosan jelentősebb lett a szénbányászatnál és szénkereskedelemnél is . Mülheim nagyvárossá és ipari centrummákörül lett , melyben nagy szerepe volt a Hugo Stinnes által alapított nagy nehézipari konszennek , melynek székhelye is itt van . A városnak van könnyűipara , vegyipara és meteorológiai állomása is . Valamint itt működik a Max-Planck-Institut szénkutató részlege is . A város területének majdnem fele mező- és erdőgazdasági terület . Látnivalói közül jelentősebb a Broich-kastély ( Schloss Broich ) késő karoling kori vár alapjainak és falainak maradványai , és a Kirchenhügelen álló Szt . Péter templom , melynek legrégebbi részei a századból valók , a Mária templom és a Teiner-Strasse környékének favázas házai , melyeknek egyikében helytörténeti múzeum is található . A város legdélibb részén pedig a Mülheimer Ruhrtalbrücke , a majdnemkm hosszú acélhíd íveli át a folyó völgyét , mely Mülhelm szimbóluma is egyben . Közlekedés Vasúti közlekedés Vízi közlekedés A Rhein-Ruhr-kiköttő000 négyzetmeter nagy . Légi közlekedés Nevezetességek Boich kastély Szt . Péter templom Mária templom Favázas házak Raffelberg Solbad ( sósfürdő ) Lóversenypálya Wittzenhausbuschi vadaskert Galéria Kapcsolódó szócikkek Észak-Rajna-Vesztfália települései További információk Források Bottal létrehozott német település cikkek Észak-Rajna-Vesztfália települései