Mexikói-barlang
A Mexikói-barlang az egyik olyan elpusztított barlang, amelyet kőbányászat semmisített meg. A Bükk-vidék területén nyílt a bejárata és régészeti, valamint őslénytani leletek kerültek elő belőle.

Leírás 

A Bükk-vidéken található Mexikó-völgy (más néven Tatár-árok) meredek északnyugati oldalában, a forrás feletti szirtben (a forrástól körülbelül 80 méterrel magasabban), a Mexikói-sziklaodútól balra, attól kicsivel lejjebb nyílt a bejárata. A miskolci Óhuta határában volt megtalálható. Régészeti és őslénytani (barlangi medve, barlangi hiéna, óriásszarvas és barlangi oroszlán) leletek kerültek elő belőle. A régészeti lelőhely-azonosító száma 16742.

Előfordul irodalmában Mexico-barlang (Varga 2013), Mexicói barlang (Schőnviszky 1937), Mexikói barlang (Mayerfelsi Maier 1926), Mexikói sziklaüreg (Kadić 1929), Mexikó-völgyi-barlang (Dely 1970) – ezen a néven a Mexikó-völgyi-víznyelőbarlangról is írtak –, Mexikóvölgyi-barlang (Mottl 1938) és Mexikóvölgyi barlang (Kordos 1984) neveken is. 1970-ben volt először Mexikói-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában (Dely 1970) és ez a név a Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang irodalmában is előfordul. A 2003-ban megjelent Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben, a Tatár-árki-barlang egyik névváltozata a Mexikóvölgyi-barlang (Ferenczy 2003) név, de ez a korábbi irodalmi adatok alapján a Mexikói-barlang egyik régi neve.

Kutatástörténet 

Mayerfelsi Maier István Barlangvilágban megjelent tanulmányában az olvasható, hogy Hillebrand Jenő Saád Andor segítségével 1925-től 1926 nyaráig ásatást végzett a barlangban. Mexikói barlang néven szerepel a publikációban. Kadić Ottokár ekkor megjelent írásából azt tudható még meg az ásatásról, hogy sok pleisztocén emlőscsontot és őskőkorszaki kőszilánkot találtak. Az ásatást a Miskolci Múzeum támogatta és Kadić Ottokár szerette volna, hogy az ásatás folytatódjon és a fellelt kőszilánkok kora legyen meghatározva.

Az 1976-ban megjelent, Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában szerepel a Bükk hegységben lévő, diósgyőri barlang Mexikói-barlang néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 9 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal.

Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben, Bükkszentlászlón lévő Mexikói-barlang további nevei Mexikó-völgyi-barlang és Mexikói-sziklaüreg. A Tatár-árok bal partján fakadó forrás feletti szirtben, 270 m tszf. magasságban van a szűk bejárata. A bonyolult, hasadékok mentén keletkezett barlang 50 m hosszú. A kézirat barlangra vonatkozó része 2 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1977-ben kiadott Bükk útikalauz szerint Hillebrand Jenő ásatásakor barlangi medve és barlangi hiéna csontjaival együtt őskori tűzhelymaradványok és a korai szeleta-kultúra kőeszközei kerültek elő, valamint az is olvasható a könyvben, hogy azóta a barlang, amelynek a kiadványban Mexikó-völgyi-barlang a neve, egy része kőfejtés következtében elpusztult. Az 1984-ben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Mexikói-barlang néven Mexikóvölgyi barlang és Mexikói sziklaüreg névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

1985. április 22-én Székely Kinga az irodalmi törzslapjára azt írta, hogy az 1985. áprilisi ismételt terepbejárás alapján a barlangot valószínűleg a kőbánya megsemmisítette. A 2013-ban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Miskolcon elhelyezkedő és 16742 lelőhely-azonosítójú Mexico-barlang a teljesen feltárt és elpusztult barlangi régészeti lelőhelyek közé van sorolva.

Irodalom 

 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 197. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 75. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Ferenczy Gergely: Tatár-árki-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 220. old. 
 Gaál István – Saád Andor: A Diósgyőri barlang felső-diluviális kőeszközei és faunája. Dolgozatok a Magyar Királyi Ferencz József Tudományegyetem Archaeologiai Intézetéből, 1935. (11. köt.) 1–2. füz. 56. old.
 Gáboriné Csánk Vera: Az ősember Magyarországon. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1980. 173. old. 
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 75. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Hillebrand Jenő: Magyarország őskőkora. Archaeologica Hungarica, 1935. (17. köt.) 21. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1925. évben. Barlangvilág, 1926. (1. köt.) 1–4. füz. 27. old.
 Kadić Ottokár: Adatok a magyar barlangkutatás történetéhez. A természet, 1929. (25. évf.) december 1–15. (23–24. sz.) 233. old.
 Kadić Ottokár: A Kárpáti medence barlangjai. 1. rész. Kézirat. Budapest, 1952. 8–9. oldal
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 288. old.
 Kretzoi Miklós: Die Fauna der Mexico-Höhle bei Diósgyőr im Bükkgebirge (Ungarn). Földtani Közlöny, 1943. (73. köt.) 267–268. old.
 Mayerfelsi Maier István: Visszapillantás a magyar barlangkutatás történetére. Barlangvilág, 1926. (1. köt.) 1–4. füz. 16. old.
 Mottl Mária: A bükki mousterien európai vonatkozásban. Geologica Hungarica Series Palaeontologica, 1938. 14. Fasc. Egy táblázat a 202. és 203. oldalak között. (Megjegyzés: A szám önálló címe: A cserépfalui Mussolini-barlang (Subalyuk). Barlangtani monográfia.)
 Mottl Mária: A lerakódások állatvilága. Geologica Hungarica Series Palaeontologica, 1938. 14. Fasc. 229., 244. old. (Megjegyzés: A szám önálló címe: A cserépfalui Mussolini-barlang (Subalyuk). Barlangtani monográfia.)
 Regős József: Régészeti szempontból jelentős barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 325. old.
 Ringer Árpád – Szolyák Péter – Kordos László – Regős József – Heinzlmann Kinga: A Herman Ottó-barlang és a Herman Ottó-kőfülke paleolit leletanyagának revíziós lehetőségei. A Herman Ottó Múzeum Évkönyve, 2006. (45. köt.) 5. old.
 Ringer Árpád – Regős József: Ember, barlangok, környezet. Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben. In: Baráz Csaba szerk.: A Suba-lyuk barlang. Neandervölgyi ősember a Bükkben. Eger, 2008. 78., 79. old. 
 Schőnviszky László: A Bükk-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1937. október. (49. évf. 10. sz.) 332. old.
 T. Dobosi Viola: Miskolc és a magyar őskőkor-kutatás. A Miskolci Herman Ottó Múzeum Közleményei, 1973. (12. köt.) 15. old.
 Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek. Építésügyi Szemle, 2013. 4. sz. 39. old.
 Vértes László: Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon. Akadémiai Kiadó, 1965. 143. old.
 –: Mexikói-barlang. Irodalmi törzslap. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával... MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 10. old. (Lehet, hogy ez a barlang van említve.)

További irodalom 

 Czenthe Huba: A Bükk-hegység barlangjai. Kézirat (szakdolgozat). Eger, 1965. 81. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Dancza János: A barlangkutatás. Az ősember lakhelyei a Bükk hegységben. Természetbarát, 1931. (19. évf.) jan.–febr. 5–6. old., márc.–máj. 4–5. old., jún.–júl. 5–6. old., aug.–szept. 3–4. old., okt.–dec. 5–6. old.
 Dancza János: A Subalyuk ősembere I-II. Természetbarát, 1932. (20. évf.) júl.–aug. 2–3. old., 1932. nov.–dec. 2–3. old.
 Hillebrand Jenő: Über neuere Funde aus dem ungarischen Paläolithikum. Die Eiszeit, 1926. (3. köt.) Leipzig. 3–5. old.
 Kadić Ottokár: A jégkor embere Magyarországon. Az összes magyarországi leletek összefoglaló ismertetése. Der Mensch zur Eiszeit in Ungarn. Zusammenfassende darstellung sämtlicher funde des eiszeitlichen menschen in Ungarn. (Német nyelven.) A Magyar Királyi Földtani Intézet Évkönyve, 1934. (30. köt.) 1. füz. 26–27. oldal (Magyar nyelven 11., 24. oldalak.)
 Mottl Mária: Faunen, Flora und Kultur des ungarischen Solutréen. Quartär, 1938. (1. köt.) Berlin. 36–54. old.

Barlangok a Bükk-vidéken
Magyarországi régészeti lelőhelyek
A Mexikói-barlang az egyik olyan elpusztított barlang , amelyet kőbányászat semmisített meg . A Bükk-vidék területén nyílt a bejárata és régészeti , valamint őslénytani leletek kerültek elő belőle . Leírás A Bükk-vidéken található Mexikó-völgy ( más néven Tatár-árok ) meredek északnyugati oldalában , a forrás feletti szirtben ( a forrástól körülbelülméterrel magasabban ) , a Mexikói-sziklaodútól balra , attól kicsivel lejjebb nyílt a bejárata . A miskolci Óhuta határában volt megtalálható . Régészeti és őslénytani ( barlangi medve , barlangi hiéna , óriásszarvas és barlangi oroszlán ) leletek kerültek elő belőle . A régészeti lelőhely-azonosító száma Előfordul irodalmában Mexico-barlang ( Varga Mexicói barlang ( Schőnviszky Mexikói barlang ( Mayerfelsi Maier Mexikói sziklaüreg ( Kadić Mexikó-völgyi-barlang ( Dely– ezen a néven a Mexikó-völgyi-víznyelőbarlangról is írtak – , Mexikóvölgyi-barlang ( Mottlés Mexikóvölgyi barlang ( Kordosneveken is.ben volt először Mexikói-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában ( Delyés ez a név a Mexikó-völgyi-víznyelőbarlang irodalmában is előfordul . Aban megjelent Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben , a Tatár-árki-barlang egyik névváltozata a Mexikóvölgyi-barlang ( Ferenczynév , de ez a korábbi irodalmi adatok alapján a Mexikói-barlang egyik régi neve . Kutatástörténet Mayerfelsi Maier István Barlangvilágban megjelent tanulmányában az olvasható , hogy Hillebrand Jenő Saád Andor segítségéveltőlnyaráig ásatást végzett a barlangban . Mexikói barlang néven szerepel a publikációban . Kadić Ottokár ekkor megjelent írásából azt tudható még meg az ásatásról , hogy sok pleisztocén emlőscsontot és őskőkorszaki kőszilánkot találtak . Az ásatást a Miskolci Múzeum támogatta és Kadić Ottokár szerette volna , hogy az ásatás folytatódjon és a fellelt kőszilánkok kora legyen meghatározva . Azban megjelent , Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában szerepel a Bükk hegységben lévő , diósgyőri barlang Mexikói-barlang néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben , Bükkszentlászlón lévő Mexikói-barlang további nevei Mexikó-völgyi-barlang és Mexikói-sziklaüreg . A Tatár-árok bal partján fakadó forrás feletti szirtben,m tszf. magasságban van a szűk bejárata . A bonyolult , hasadékok mentén keletkezett barlangm hosszú . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azben kiadott Bükk útikalauz szerint Hillebrand Jenő ásatásakor barlangi medve és barlangi hiéna csontjaival együtt őskori tűzhelymaradványok és a korai szeleta-kultúra kőeszközei kerültek elő , valamint az is olvasható a könyvben , hogy azóta a barlang , amelynek a kiadványban Mexikó-völgyi-barlang a neve , egy része kőfejtés következtében elpusztult . Azben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Mexikói-barlang néven Mexikóvölgyi barlang és Mexikói sziklaüreg névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . 1985. áprilisén Székely Kinga az irodalmi törzslapjára azt írta , hogy az áprilisi ismételt terepbejárás alapján a barlangot valószínűleg a kőbánya megsemmisítette . Aban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Miskolcon elhelyezkedő éslelőhely-azonosítójú Mexico-barlang a teljesen feltárt és elpusztult barlangi régészeti lelőhelyek közé van sorolva . Irodalom Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Ferenczy Gergely : Tatár-árki-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Gaál István – Saád Andor : A Diósgyőri barlang felső-diluviális kőeszközei és faunája . Dolgozatok a Magyar Királyi Ferencz József Tudományegyetem Archaeologiai Intézetéből , köt.)2. füz. old . Gáboriné Csánk Vera : Az ősember Magyarországon . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Hillebrand Jenő : Magyarország őskőkora . Archaeologica Hungarica , köt. ) old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Kadić Ottokár : Adatok a magyar barlangkutatás történetéhez . A természet , évf. ) december15.24. sz . ) old . Kadić Ottokár : A Kárpáti medence barlangjai . rész . Kézirat . Budapest,9. oldal Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Kretzoi Miklós : Die Fauna der Mexico-Höhle bei Diósgyőr im Bükkgebirge ( Ungarn ) . Földtani Közlöny , köt.) 268. old . Mayerfelsi Maier István : Visszapillantás a magyar barlangkutatás történetére . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Mottl Mária : A bükki mousterien európai vonatkozásban . Geologica Hungarica Series Palaeontologica , Fasc . Egy táblázat a és oldalak között . ( Megjegyzés : A szám önálló címe : A cserépfalui Mussolini-barlang ( Subalyuk ) . Barlangtani monográfia . ) Mottl Mária : A lerakódások állatvilága . Geologica Hungarica Series Palaeontologica , Fasc . , old . ( Megjegyzés : A szám önálló címe : A cserépfalui Mussolini-barlang ( Subalyuk ) . Barlangtani monográfia . ) Regős József : Régészeti szempontból jelentős barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , old . Ringer Árpád – Szolyák Péter – Kordos László – Regős József – Heinzlmann Kinga : A Herman Ottó-barlang és a Herman Ottó-kőfülke paleolit leletanyagának revíziós lehetőségei . A Herman Ottó Múzeum Évkönyve , köt. ) old . Ringer Árpád – Regős József : Ember , barlangok , környezet . Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben . In: Baráz Csaba szerk . : A Suba-lyuk barlang . Neandervölgyi ősember a Bükkben . Eger , , old . Schőnviszky László : A Bükk-hegység barlangjai . Turisták Lapja , október. évf. sz . ) old. T. Dobosi Viola : Miskolc és a magyar őskőkor-kutatás . A Miskolci Herman Ottó Múzeum Közleményei , köt. ) old . Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek . Építésügyi Szemle , sz. old . Vértes László : Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon . Akadémiai Kiadó , old. – : Mexikói-barlang . Irodalmi törzslap . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) – : Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával. . . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . ( Lehet , hogy ez a barlang van említve . ) További irodalom Czenthe Huba : A Bükk-hegység barlangjai . Kézirat ( szakdolgozat ) . Eger , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Dancza János : A barlangkutatás . Az ősember lakhelyei a Bükk hegységben . Természetbarát , évf. ) jan.–febr.6. old . , márc.–máj.5. old . , jún.–júl.6. old . , aug.–szept.4. old . , okt.–dec.6. old . Dancza János : A Subalyuk ősembere I-II. Természetbarát , évf. ) júl.–aug.3. old . , nov.–dec.3. old . Hillebrand Jenő : Über neuere Funde aus dem ungarischen Paläolithikum . Die Eiszeit , köt . ) Leipzig.5. old . Kadić Ottokár : A jégkor embere Magyarországon . Az összes magyarországi leletek összefoglaló ismertetése . Der Mensch zur Eiszeit in Ungarn . Zusammenfassende darstellung sämtlicher funde des eiszeitlichen menschen in Ungarn . ( Német nyelven . ) A Magyar Királyi Földtani Intézet Évkönyve , köt . ) füz.27. oldal ( Magyar nyelven , oldalak . ) Mottl Mária : Faunen , Flora und Kultur des ungarischen Solutréen. Quartär , köt . ) Berlin.54. old . Barlangok a Bükk-vidéken Magyarországi régészeti lelőhelyek