Konjevrate
Konjevrate falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 11, közúton 15 km-re északkeletre, Dalmácia középső részén fekszik. Rajta halad át a Šibeniket Kninnel összekötő 33-as számú főút.

Története 
Konjevrate területe már a kora középkorban lakott volt. Ezt bizonyítja a település mai plébániatemploma, melynek első építési fázisát a 9. századra teszik a szakemberek. A települést és plébániáját azonban csak a šibeniki püspökség alapításakor 1298-ban említik először. A régi plébániatemplom kezdetben nem itt, hanem a szomszédos Gorišon egy a šibenikiek által 1342-ben épített torony mellett állt. Ezt a régi, Szent György tiszteletére szentelt plébániatemplomot 1560-ban a török egyik rablóhadjárata során lerombolta. Ezt követően az itt lakók egy  ideig a pokrovniki plébániához tartoztak. Ebben az időben Konjevratén a török-velencei határ közelsége miatt őrtorony állt, mely körül a település későbbi magja kialakult. 1648-ban a kandiai háború idején a település katolikus hívei a šibenik varoši plébániához tartoztak, de 1861-ben megalapították az önálló konjevratei plébániát. A plébániatemplom felszentelése 1868-ban történt. A pravoszláv hívek a helyi parókiához tartoznak. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 925 (ebbe beleszámolták Brnjica, Čvrljevo, Goriš, Gradina és Radonić lakosságát is), 1910-ben 296 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 84 százaléka horvát, 6 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során a szerb csapatok lőtték a települést súlyos károkat okozva, de végig horvát kézen maradt. 2011-ben 173 lakosa volt.

Lakosság 

(1857-ben és 1869-ben Brnjica, Čvrljevo, Goriš, Gradina és Radonić településekkel együtt, 1880-ban lakosainak egy részét Čvrljevóhoz számították.)

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma középkori eredetű, de mai formájában 1730-ban épült. A templom egy kis magaslaton áll közel a Drniš és Unešić felé menő utak kereszteződéséhez. Végleges formáját 1879-ben a felújítást követően nyerte el. 1978-ban kívül-belül megújították. A délszláv háború során jelentős károkat szenvedett. 1991. szeptember 19-én északi oldalát több szerb gránát találta el. A károkat háború után rövidesen kijavították, 2005-ben pedig teljesen felújították az épületet. A felújítás során végzett régészeti kutatás során a templom építésének három fázisát határozták meg. Az első fázis során a 9. században épült meg az első, kora román stílusú templom, melyből mára a lizénákkal és félköríves mélyedésekkel tagolt déli fal egy szakasza maradt fenn. Az építés második fázisa során a 12. és 13. században a templomot új, román stílusban építették át. Ekkor új homlokzatot és harangtornyot kapott az épület. Ebből a korszakból a falak egy része és a román kapuzat maradt fenn. A harmadik fázis során a 18. században kapta mai formáját, mely során a kora román és román kori falak elfedték. A templom egyhajós épület ötszögű apszissal, homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal, benne két haranggal. A kapuzat mellett két kisebb ablak, felette kör alakú ablak található. A főoltár kőből épült, ezen látható a Keresztelő  Szent Jánost ábrázoló festmény C. G. Mihaević alkotása 1887-ből. Két oldalán két barokk angyalszobor áll. A hajóban két oltár található, a kőből épített Boldogasszony oltár a barokk Madonnával és a Szent József oltár a szentet ábrázoló 19. századi oltárképpel. A diadalívnél levő két falmélyedésben Szent János és Szent Antal szobrai láthatók. A templom legértékesebb műkincse egy velencei ezüst körmeneti kereszt a 18. századból. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A šibeniki püspökség honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Konjevrate falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia középső részén fekszik . Rajta halad át a Šibeniket Kninnel összekötőas számú főút . Története Konjevrate területe már a kora középkorban lakott volt . Ezt bizonyítja a település mai plébániatemploma , melynek első építési fázisát a századra teszik a szakemberek . A települést és plébániáját azonban csak a šibeniki püspökség alapításakorban említik először . A régi plébániatemplom kezdetben nem itt , hanem a szomszédos Gorišon egy a šibenikiek általben épített torony mellett állt . Ezt a régi , Szent György tiszteletére szentelt plébániatemplomotban a török egyik rablóhadjárata során lerombolta . Ezt követően az itt lakók egy ideig a pokrovniki plébániához tartoztak . Ebben az időben Konjevratén a török-velencei határ közelsége miatt őrtorony állt , mely körül a település későbbi magja kialakult.ban a kandiai háború idején a település katolikus hívei a šibenik varoši plébániához tartoztak , deben megalapították az önálló konjevratei plébániát . A plébániatemplom felszenteléseban történt . A pravoszláv hívek a helyi parókiához tartoznak.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekben( ebbe beleszámolták Brnjica , Čvrljevo , Goriš , Gradina és Radonić lakosságát is ) , benlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború során a szerb csapatok lőtték a települést súlyos károkat okozva , de végig horvát kézen maradt.benlakosa volt . Lakosság ( 1857-ben ésben Brnjica , Čvrljevo , Goriš , Gradina és Radonić településekkel együtt, ban lakosainak egy részét Čvrljevóhoz számították . ) Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma középkori eredetű , de mai formájábanban épült . A templom egy kis magaslaton áll közel a Drniš és Unešić felé menő utak kereszteződéséhez . Végleges formájátben a felújítást követően nyerte el.ban kívül-belül megújították . A délszláv háború során jelentős károkat szenvedett. szeptemberén északi oldalát több szerb gránát találta el . A károkat háború után rövidesen kijavították, ben pedig teljesen felújították az épületet . A felújítás során végzett régészeti kutatás során a templom építésének három fázisát határozták meg . Az első fázis során a században épült meg az első , kora román stílusú templom , melyből mára a lizénákkal és félköríves mélyedésekkel tagolt déli fal egy szakasza maradt fenn . Az építés második fázisa során a és században a templomot új , román stílusban építették át . Ekkor új homlokzatot és harangtornyot kapott az épület . Ebből a korszakból a falak egy része és a román kapuzat maradt fenn . A harmadik fázis során a században kapta mai formáját , mely során a kora román és román kori falak elfedték . A templom egyhajós épület ötszögű apszissal , homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal , benne két haranggal . A kapuzat mellett két kisebb ablak , felette kör alakú ablak található . A főoltár kőből épült , ezen látható a Keresztelő Szent Jánost ábrázoló festmény C. G. Mihaević alkotásaből . Két oldalán két barokk angyalszobor áll . A hajóban két oltár található , a kőből épített Boldogasszony oltár a barokk Madonnával és a Szent József oltár a szentet ábrázoló századi oltárképpel . A diadalívnél levő két falmélyedésben Szent János és Szent Antal szobrai láthatók . A templom legértékesebb műkincse egy velencei ezüst körmeneti kereszt a századból . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A šibeniki püspökség honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései