Bribir (Skradin)
Bribir falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 21, közúton 30 km-re, községközpontjától légvonalban 14 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén, az 56-os számú főút mentén fekszik.

Története

Bribir története a középkorig 
Az emberi élet legrégibb nyomait a Pećane nevű helyen találták ezen a vidéken, ahol a paleolitikumból származó tűzkő szerszám került elő. A Bribičica-patakhoz közeli termékeny mezőn található Krivače egy újkőkori település maradványaival, míg a Dola nevű helyen több őskori tűzrakóhely nyomát találták. Ez a termékeny mező nyugaton egészen Ostrovicáig nyúlik. Ennek a mezőnek és a sziklás Bukovica-fennsík találkozásánál emelkedik a háromszáz méter magasságú, tágas Bribirska glavica nevű magaslat, melynek területe meghaladja a hetvenezer négyzetmétert. Ez a közvetlenül a mai Bribir felett fekvő terület az ország egyik legjelentősebb régészeti lelőhelye, mely valószínűleg már a kőkorszakban is, de legkésőbb az i. e. 1. évezred kezdetén lakott hely volt. Az ókorban az illír törzsek kialakulása idején a tengerparthoz közeli területeket a liburnok szállták meg, akiknek egyik legjelentősebb központjuk Varvaria erődített városa volt. A liburn szállásterület legdélibb pontja a mai Skradin helyén állt Scardona volt, onnan délre már a dalmát törzs területe húzódott. A rómaiak az itt talált települést még jobban megerősítették és municipium rangjára emelték. A római kultúra és építészet számos nyomot hagyott a Bribirska glavicán, ahol számos ókori épület, erődítés, cseréptöredék, eszköz, pénzérme és üvegtárgy került elő. A kora keresztény időben Varvaria egyházi szempontból a scardonai püspökség irányítása alá tartozott.

Bribir a középkorban 
A Római birodalom bukását megelőző és az azt követő időben a népvándorlás korában az itteni lakosság nehéz időket élt át. Ennek a mozgalmas időszaknak a 7. században a horvátok betelepülése vetett véget, akik kezdetben még pogányok voltak, de a 9. századra már áttértek a keresztény hitre. Megalapították a horvát fejedelemséget és az ókori Varvaria romjain felépítették Bribir várát, mely egyben az első horvát közigazgatási egységek a zsupánságok (megyék) egyikének a névadója lett. A zsupánság létezésének első bizonyítékát Bíborbanszületett Konstantin bizánci császárnak a birodalom kormányzásáról írt 10. századi művében találjuk, melyben a horvát zsupánságok között „Berber” zsupánságot is megemlíti. A Bribirska glavicán előkerült sírok mellékleteik alapján azok a 9. század elejétől keltezhetők. A sírokra jellemző, hogy azok a temetés idején napkelte irányában voltak tájolva. Ez a temetési mód Horvátország területén a 8. század közepétől a 11. század elejéig volt jellemző. A mellékletek között, főként ékszerek, a ruházat fémből készült részei és a halott használati tárgyai voltak megtalálhatók. A korai horvát állam idejében a templomok gyakran kör alaprajzúak voltak. Az 1980-as évek közepén végzett régészeti feltárások során is egy ilyen 9. és 11. század közötti hatapszisos körtemplom alapfalait találták meg. Az alapfalak között egy ókori szarkofágokat befogadó sírboltot találtak óhorvát sírokkal. A feltárás különlegessége volt, hogy az óhorvát maradványok a mai szerb pravoszláv temető területére estek. Emiatt később a temetőnek ezt a részét betonfallal kerítették el. A 12. századtól Bribir vára a Šubić család birtoka lett, melyről a család felvette a bribiri előnevet.  A család már a 11. században a horvát nemzeti királyok idején is szerepel az adománylevelekben, hatalmának kezdete azonban a 13. századtól számítható, amikor 1251-ben IV. Béla magyar király a bribiri grófi címet adományozta nekik. Hatalmuk csúcspontját a 13. század végén és a 14. század elején Šubić I. Pál gróf (1245-1312) idejében érték el akinek uralma kiterjedt Split, Trogir, Šibenik, Omiš városokra, viselte a horvát báni címet és Bosznia területe felett is rendelkezett („banus Croatorum et tocius Bosnae dominus”). A régészeti feltárások gazdag leletei  is, az erős falak és templomok bizonyítják, hogy Bribir vára ebben az időben az ország legjeletősebb erősségei közé tartozott. Legjelentősebb épülete az I. Pál gróf által a 13. század második felében építtetett, a ferences kolostor épületegyütteséhez tartozó háromhajós Szűz Mária bazilika volt. A feltárások során megtalálták a bazilika sírboltját, ahol sastollal a család jelképével díszített faragott követ találtak. Ez azt jelenti, hogy a család több tagja, köztük a templom építtetője  is ide temetkezhetett. Pál utódja II. Mladen gróf idejében a család hatalma már némileg gyengült, Bribir azonban továbbra is a család székhelye maradt. 1347-ben amikor II. Pál gróf Ostrovica várát a szlavóniai Zrinre cserélte a bribiri grófok hatalma is megtört. 1456-ban II. Jakab gróf halálával kihalt a bribiri grófok itteni, fő ága. A Šubićok itteni uralmának a török vetett véget, amely 1523-ban elfoglalta és lerombolta Bribir várát. A vár többé már nem épült újjá. 1574-ben a betelepült pravoszláv hívek ide építették fel új templomukat, mely mellett temetőt létesítettek.

Bribir története napjainkig 
A török uralom a 17. század végén ért véget, mely után velencei uralom következett. Ezután a Boszniából  1686 és 1689 között betelepülő pravoszláv vlach lakosság többé már nem a középkori Glavicára, hanem ez alá, a hegy lábához építkezett. A betelepítést azonban nem a föld birtokosai, hanem a katonai hatóságok irányították. Ezért nem csoda, hogy vitához vezetett a föld birtokosa Frangepán Miklós és a vlachok között, hogy engedélye nélkül az ő földjére települtek. A falu 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 396, 1910-ben 550 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 94 százaléka pravoszláv szerb volt. Még ez évben lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. Ebben az időszakban a Bribirska glavica horvát régészeti emlékei is károkat szenvedtek, a hegyen ágyúsütegek álltak, számos leletet elvittek. 1995 augusztusában a "Vihar" hadművelet során a horvát hadsereg foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 103 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Bribirska glavica régészeti lelőhely a középkori Bribir maradványaival. Az első feltárások 1908-tól kezdődtek a horvát régészet atyjának Lujo Marunnak a vezetésével és kisebb megszakításokkal lényegében a mai napig tartanak. Eddig a teljes héthektáros területnek mintegy ötödét sikerült feltárni. A délszláv háború idején a Bribirska glavicán a szerb felkelők ágyúsütegei állottak, ahonnan Vodice és Šibenik térségét támadták. A Vihar hadművelet során 1995 augusztusában még a horvát hadsereg ideérkezte előtt a szerbek számos régészeti leletet megrongáltak, vagy elraboltak. 2005-től az Európai Unió a CARDS program keretében finanszírozza a régészeti feltárásokat, a lelőhely felújítását és védelmét. 2014-től a Varvaria-Breberium-Bribir projekt keretében a spliti régészeti múzeum, a sydney Macquarie egyetem és a šibeniki városi múzeum munkatársai folytatják a feltárásokat.
A Bribirhez tartozó Otresben, a Crkvina lelőhelyen egy ószláv egyhajós templomot fedeztek fel, félköríves apszissal. Liturgikus berendezés töredékeit is megtalálták. A templom körül régi szláv sírokat tártak fel, melyek leletei között fülbevalók, gyűrűk, pénz és kerámiák is voltak.
Szent Joachim és Szent Anna tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1574-ben épült. A templom szintén a Bribirska glavicán, közvetlenül a régészeti lelőhely mellett áll. Kőből épített egyhajós épület, homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal, benne két haranggal. Szentélye félköríves apszisban záródik. A templom mellett egy zömök, háromemeletes különálló harangtorony is áll. A templom körül található a falu temetője. Az épület belül csaknem üres, ikonosztáza hiányosan áll.

Jegyzetek

További információk
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
  Bribirska glavica – Hrvatska Troja

Fordítás

Šibenik-Knin megye települései
Bribir falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re , községközpontjától légvonalbankm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén , azos számú főút mentén fekszik . Története Bribir története a középkorig Az emberi élet legrégibb nyomait a Pećane nevű helyen találták ezen a vidéken , ahol a paleolitikumból származó tűzkő szerszám került elő . A Bribičica-patakhoz közeli termékeny mezőn található Krivače egy újkőkori település maradványaival , míg a Dola nevű helyen több őskori tűzrakóhely nyomát találták . Ez a termékeny mező nyugaton egészen Ostrovicáig nyúlik . Ennek a mezőnek és a sziklás Bukovica-fennsík találkozásánál emelkedik a háromszáz méter magasságú , tágas Bribirska glavica nevű magaslat , melynek területe meghaladja a hetvenezer négyzetmétert . Ez a közvetlenül a mai Bribir felett fekvő terület az ország egyik legjelentősebb régészeti lelőhelye , mely valószínűleg már a kőkorszakban is , de legkésőbb az i . e. évezred kezdetén lakott hely volt . Az ókorban az illír törzsek kialakulása idején a tengerparthoz közeli területeket a liburnok szállták meg , akiknek egyik legjelentősebb központjuk Varvaria erődített városa volt . A liburn szállásterület legdélibb pontja a mai Skradin helyén állt Scardona volt , onnan délre már a dalmát törzs területe húzódott . A rómaiak az itt talált települést még jobban megerősítették és municipium rangjára emelték . A római kultúra és építészet számos nyomot hagyott a Bribirska glavicán , ahol számos ókori épület , erődítés , cseréptöredék , eszköz , pénzérme és üvegtárgy került elő . A kora keresztény időben Varvaria egyházi szempontból a scardonai püspökség irányítása alá tartozott . Bribir a középkorban A Római birodalom bukását megelőző és az azt követő időben a népvándorlás korában az itteni lakosság nehéz időket élt át . Ennek a mozgalmas időszaknak a században a horvátok betelepülése vetett véget , akik kezdetben még pogányok voltak , de a századra már áttértek a keresztény hitre . Megalapították a horvát fejedelemséget és az ókori Varvaria romjain felépítették Bribir várát , mely egyben az első horvát közigazgatási egységek a zsupánságok ( megyék ) egyikének a névadója lett . A zsupánság létezésének első bizonyítékát Bíborbanszületett Konstantin bizánci császárnak a birodalom kormányzásáról írt századi művében találjuk , melyben a horvát zsupánságok között „ Berber” zsupánságot is megemlíti . A Bribirska glavicán előkerült sírok mellékleteik alapján azok a század elejétől keltezhetők . A sírokra jellemző , hogy azok a temetés idején napkelte irányában voltak tájolva . Ez a temetési mód Horvátország területén a század közepétől a század elejéig volt jellemző . A mellékletek között , főként ékszerek , a ruházat fémből készült részei és a halott használati tárgyai voltak megtalálhatók . A korai horvát állam idejében a templomok gyakran kör alaprajzúak voltak . Azas évek közepén végzett régészeti feltárások során is egy ilyen és század közötti hatapszisos körtemplom alapfalait találták meg . Az alapfalak között egy ókori szarkofágokat befogadó sírboltot találtak óhorvát sírokkal . A feltárás különlegessége volt , hogy az óhorvát maradványok a mai szerb pravoszláv temető területére estek . Emiatt később a temetőnek ezt a részét betonfallal kerítették el . A századtól Bribir vára a Šubić család birtoka lett , melyről a család felvette a bribiri előnevet . A család már a században a horvát nemzeti királyok idején is szerepel az adománylevelekben , hatalmának kezdete azonban a századtól számítható , amikorben IV . Béla magyar király a bribiri grófi címet adományozta nekik . Hatalmuk csúcspontját a század végén és a század elején Šubić I. Pál grófidejében érték el akinek uralma kiterjedt Split , Trogir , Šibenik , Omiš városokra , viselte a horvát báni címet és Bosznia területe felett is rendelkezett ( „ banus Croatorum et tocius Bosnae dominus” ) . A régészeti feltárások gazdag leletei is , az erős falak és templomok bizonyítják , hogy Bribir vára ebben az időben az ország legjeletősebb erősségei közé tartozott . Legjelentősebb épülete az I. Pál gróf által a század második felében építtetett , a ferences kolostor épületegyütteséhez tartozó háromhajós Szűz Mária bazilika volt . A feltárások során megtalálták a bazilika sírboltját , ahol sastollal a család jelképével díszített faragott követ találtak . Ez azt jelenti , hogy a család több tagja , köztük a templom építtetője is ide temetkezhetett . Pál utódja II. Mladen gróf idejében a család hatalma már némileg gyengült , Bribir azonban továbbra is a család székhelye maradt.ben amikor II. Pál gróf Ostrovica várát a szlavóniai Zrinre cserélte a bribiri grófok hatalma is megtört.ban II. Jakab gróf halálával kihalt a bribiri grófok itteni , fő ága . A Šubićok itteni uralmának a török vetett véget , amelyban elfoglalta és lerombolta Bribir várát . A vár többé már nem épült újjá.ben a betelepült pravoszláv hívek ide építették fel új templomukat , mely mellett temetőt létesítettek . Bribir története napjainkig A török uralom a század végén ért véget , mely után velencei uralom következett . Ezután a Boszniából ésközött betelepülő pravoszláv vlach lakosság többé már nem a középkori Glavicára , hanem ez alá , a hegy lábához építkezett . A betelepítést azonban nem a föld birtokosai , hanem a katonai hatóságok irányították . Ezért nem csoda , hogy vitához vezetett a föld birtokosa Frangepán Miklós és a vlachok között , hogy engedélye nélkül az ő földjére települtek . A faluben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka pravoszláv szerb volt . Még ez évben lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . Ebben az időszakban a Bribirska glavica horvát régészeti emlékei is károkat szenvedtek , a hegyen ágyúsütegek álltak , számos leletet elvittek.augusztus ában a " Vihar " hadművelet során a horvát hadsereg foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Bribirska glavica régészeti lelőhely a középkori Bribir maradványaival . Az első feltárásoktól kezdődtek a horvát régészet atyjának Lujo Marunnak a vezetésével és kisebb megszakításokkal lényegében a mai napig tartanak . Eddig a teljes héthektáros területnek mintegy ötödét sikerült feltárni . A délszláv háború idején a Bribirska glavicán a szerb felkelők ágyúsütegei állottak , ahonnan Vodice és Šibenik térségét támadták . A Vihar hadművelet soránaugusztusában még a horvát hadsereg ideérkezte előtt a szerbek számos régészeti leletet megrongáltak , vagy elraboltak.től az Európai Unió a CARDS program keretében finanszírozza a régészeti feltárásokat , a lelőhely felújítását és védelmét.től a Varvaria-Breberium-Bribir projekt keretében a spliti régészeti múzeum , a sydney Macquarie egyetem és a šibeniki városi múzeum munkatársai folytatják a feltárásokat . A Bribirhez tartozó Otresben , a Crkvina lelőhelyen egy ószláv egyhajós templomot fedeztek fel , félköríves apszissal . Liturgikus berendezés töredékeit is megtalálták . A templom körül régi szláv sírokat tártak fel , melyek leletei között fülbevalók , gyűrűk , pénz és kerámiák is voltak . Szent Joachim és Szent Anna tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . A templom szintén a Bribirska glavicán , közvetlenül a régészeti lelőhely mellett áll . Kőből épített egyhajós épület , homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal , benne két haranggal . Szentélye félköríves apszisban záródik . A templom mellett egy zömök , háromemeletes különálló harangtorony is áll . A templom körül található a falu temetője . Az épület belül csaknem üres , ikonosztáza hiányosan áll . Jegyzetek További információk Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Bribirska glavica – Hrvatska Troja Fordítás Šibenik-Knin megye települései