Fekete hunyor
A fekete hunyor (Helleborus niger) a boglárkafélék (Ranunculaceae) családjába tartozik. A jelenlegi besorolás szerint két alfaja létezik: a H. niger niger valamint H. niger macranthus, amely virága nagyobb (akár 9 cm átmérőjű is lehet).

Származása, elterjedése 
A fekete hunyor az Alpokban elterjedt 1800 m magasságig, világos hegyi erdőkben, cserjésekben, köves lejtőkön és mélyedésekben, fenyő- és bükkerdőkben egyaránt előfordul. A H. niger niger alfaj a természetben általában a hegyvidéki területeken, Svájcban, Dél-Németországban, Ausztriában, Szlovéniában, Horvátországban és Észak-Olaszországban fordul elő. A Helleborus niger macranthus csak Észak-Olaszországban és a vele szomszédos szlovén részeken található meg vadonélő formában.

Megjelenése, felépítése 

10–30 cm magas, húsos, vastag szárakon egy-egy nagy, rózsásfehér virág fejlődik. Virága 5–8 cm átmérőjű. Általában februártól áprilisig virágzik, de enyhe teleken gyakran már decemberben is nyílik. Innen kapta több országban is használt népies nevét: karácsonyi rózsa. Elvirágzás után a virágtakaró levelek rózsaszínesen-zöldesen elszíneződnek, de a termésérésig megmaradnak. Ezek valójában a virág csészelevelei. A sziromlevelek jelentéktelen kinézetű, sárgászöld mézfejtőkké alakultak át. A zöldszínű magtokok fokozatosan jelennek meg a virág közepén. Hasonlóan a virágszirmaihoz, mely öttagú, termése is öttagú tüsző. Levelei sötétzöldek, bőrneműek, örökzöldek, tenyeresen összetettek, 7-9 levélkével. Nevét az áttelelő fekete gyöktörzséről kapta. A nemzetségbe tartozó többi hunyorfajtól eltérően a fekete hunyor nem bókoló virágú.

Drog, hatóanyagok 
A gyógyászatban használt, hánytató és hashajtó hatású glikozidokat és alkaloidokat tartalmaz. A növény minden része - de különösen a gyöktörzs, a tőlevelek és a magvak - mérgező, akárcsak a többi hunyoré. Helleboreint, egy szívre ható, digitálisz-szerű glikozidot, ezenkívül hellebrint, akonitsavat és egy helleborinszerű szaponint tartalmaz. Legelő állatok fogyaszthatják akkora mennyiségben, hogy mérgezést okozhasson. Tünetei: nyálkahártyagyulladás, nyálfolyás, hányás, gyomor- és bélgyulladás, krónikus hasmenés, erős, szapora szívverés, bódultság, támolygó járás. Súlyos esetben az állat 3-4 napon belül elpusztul a központi idegrendszer bénulása következtében. A méreganyagok a szarvasmarha, kecske tejében - vagy kényszervágás esetén a húsában - is megtalálhatóak.

Jegyzetek

Források 
 Kertlap Hunyor

Növényfajok
Boglárkafélék
A fekete hunyor ( Helleborus niger ) a boglárkafélék ( Ranunculaceae ) családjába tartozik . A jelenlegi besorolás szerint két alfaja létezik : a H. niger niger valamint H. niger macranthus , amely virága nagyobb ( akárcm átmérőjű is lehet ) . Származása , elterjedése A fekete hunyor az Alpokban elterjedtm magasságig , világos hegyi erdőkben , cserjésekben , köves lejtőkön és mélyedésekben , fenyő- és bükkerdőkben egyaránt előfordul . A H. niger niger alfaj a természetben általában a hegyvidéki területeken , Svájcban , Dél-Németországban , Ausztriában , Szlovéniában , Horvátországban és Észak-Olaszországban fordul elő . A Helleborus niger macranthus csak Észak-Olaszországban és a vele szomszédos szlovén részeken található meg vadonélő formában . Megjelenése , felépítése 10–30 cm magas , húsos , vastag szárakon egy-egy nagy , rózsásfehér virág fejlődik . Virága8 cm átmérőjű . Általában februártól áprilisig virágzik , de enyhe teleken gyakran már decemberben is nyílik . Innen kapta több országban is használt népies nevét : karácsonyi rózsa . Elvirágzás után a virágtakaró levelek rózsaszínesen-zöldesen elszíneződnek , de a termésérésig megmaradnak . Ezek valójában a virág csészelevelei . A sziromlevelek jelentéktelen kinézetű , sárgászöld mézfejtőkké alakultak át . A zöldszínű magtokok fokozatosan jelennek meg a virág közepén . Hasonlóan a virágszirmaihoz , mely öttagú , termése is öttagú tüsző . Levelei sötétzöldek , bőrneműek , örökzöldek , tenyeresen összetettek,levélkével . Nevét az áttelelő fekete gyöktörzséről kapta . A nemzetségbe tartozó többi hunyorfajtól eltérően a fekete hunyor nem bókoló virágú . Drog , hatóanyagok A gyógyászatban használt , hánytató és hashajtó hatású glikozidokat és alkaloidokat tartalmaz . A növény minden része - de különösen a gyöktörzs , a tőlevelek és a magvak - mérgező , akárcsak a többi hunyoré . Helleboreint , egy szívre ható , digitálisz-szerű glikozidot , ezenkívül hellebrint , akonitsavat és egy helleborinszerű szaponint tartalmaz . Legelő állatok fogyaszthatják akkora mennyiségben , hogy mérgezést okozhasson . Tünetei : nyálkahártyagyulladás , nyálfolyás , hányás , gyomor- és bélgyulladás , krónikus hasmenés , erős , szapora szívverés , bódultság , támolygó járás . Súlyos esetben az állatnapon belül elpusztul a központi idegrendszer bénulása következtében . A méreganyagok a szarvasmarha , kecske tejében - vagy kényszervágás esetén a húsában - is megtalálhatóak . Jegyzetek Források Kertlap Hunyor Növényfajok Boglárkafélék