Kovács Gábor (tanár)
Kovács Gábor (Mezőnagymihály (Borsod megye), 1854. április 9. – Miskolc, 1916. szeptember 28.) bölcseleti doktor, református főgimnáziumi tanár, Kovács Lajos tanár bátyja.

Élete

Kovács Gábor református tanító és Eperjesy Emilia fia. Középiskoláit a miskolci református főgimnáziumban végezte 1864-től 1872-ig; teológiát Sárospatakon tanult és mint vizsgázott segédlelkész a budapesti egyetemre ment és miniszteri engedéllyel egy évi hallgatás után 1877. december 13-án a magyar nyelv és irodalomból, továbbá a bölcseletből tanári vizsgát tett és 1878. június 5-én bölcseleti doktorrá avatták fel. 1877. november 1-jén a miskolci főgimnáziumhoz választották meg tanárnak; egy ideig az I. osztályt mint osztálytanár vezette, az 1883. XXX. törvénycikk életbelépése után a magyar nyelv és irodalom tanítását vette át; ezután mint főgimnáziumi igazgató ott működött. Az református egyházkerületnek világi al-, később főjegyzője volt.

Leginkább a helybeli lapokba, a Borsodba (Rousseau J. J. és a természetes nevelés), Miskolczba s a Borsodmegyei Lapokba és a Sárospataki Lapokba (1890. A magyar nyelvi oktatás kérdéséhez, s újabb nyelvtanainkról) írt cikkeket és költeményeket és az iskolai Értesítőbe értekezéseket.

Munkái

 Zrinyi Miklós költői munkássága. Miskolcz, 1878. (Ism. Petőfi Társaság Lapja, Havi szemle).
 A miskolczi ev. ref. főgymnasium története. Miskolcz, 1885-1895. Két rész. (Ism. Századok 1886.)

Szerkesztette a miskolci ev. ref. főgimnázium Értesítőjét 1882-83. tanévről (a főgimnázium azon évi történetével.)

Források

További információk

 

Magyar pedagógusok
1854-ben született személyek
1916-ban elhunyt személyek
Kovács Gábor ( Mezőnagymihály ( Borsod megye ) , április – Miskolc , szeptember ) bölcseleti doktor , református főgimnáziumi tanár , Kovács Lajos tanár bátyja . Élete Kovács Gábor református tanító és Eperjesy Emilia fia . Középiskoláit a miskolci református főgimnáziumban végeztetőlig ; teológiát Sárospatakon tanult és mint vizsgázott segédlelkész a budapesti egyetemre ment és miniszteri engedéllyel egy évi hallgatás után decemberán a magyar nyelv és irodalomból , továbbá a bölcseletből tanári vizsgát tett és júniusén bölcseleti doktorrá avatták fel. novemberjén a miskolci főgimnáziumhoz választották meg tanárnak ; egy ideig az I. osztályt mint osztálytanár vezette , az XXX. törvénycikk életbelépése után a magyar nyelv és irodalom tanítását vette át ; ezután mint főgimnáziumi igazgató ott működött . Az református egyházkerületnek világi al- , később főjegyzője volt . Leginkább a helybeli lapokba , a Borsodba ( Rousseau J. J. és a természetes nevelés ) , Miskolczba s a Borsodmegyei Lapokba és a Sárospataki Lapokba A magyar nyelvi oktatás kérdéséhez , s újabb nyelvtanainkról ) írt cikkeket és költeményeket és az iskolai Értesítőbe értekezéseket . Munkái Zrinyi Miklós költői munkássága . Miskolcz , ( Ism . Petőfi Társaság Lapja , Havi szemle ) . A miskolczi ev . ref . főgymnasium története . Miskolcz , Két rész . ( Ism . Századok ) Szerkesztette a miskolci ev . ref . főgimnázium Értesítőjét tanévről ( a főgimnázium azon évi történetével . ) Források További információk Magyar pedagógusok 1854-ben született személyek 1916-ban elhunyt személyek