Szebuano nyelv
A szebuano nyelv (másként: cebuano, bisaya, binisaya, saját nevén sugbuanon vagy sinugboanon) elsősorban a Fülöp-szigetek középső és déli részén használt nyelv. Az ausztronéz nyelvcsalád maláj-polinéz nyelveinek nyugati ágába tartozik, a viszajan nyelvek közé.

Dialektusok 
A nyelvnek a főbb szigetek, szigetcsoportok alapján különböző dialektusai alakultak ki:
 Boholano (Bohol szigetén)
 Leyteño / Kana (Leyte)
 Mindanao (Mindanao)
 Davaoeño (Davao)
 Negrense (Negros)
 Luzon Cebuano (Luzon)

Szebuano kifejezések, szavak 
 Hogy hívnak? – Unsay ngalan nimo?
 Miguel de Guía vagyok. – Ako si Miguel de Guía.
 Szia, a nevem María. – Kumusta. María akong ngalan vagy Ako si María.
 Lehet egy kérdésem? – Mahimo bang mangutana? vagy Puwede ’ko mangutana?
 Hogy vagy? – Kumusta ka?
 Jól vagyok. – Maayo.
 Hány éves vagy? – Pilay imong edad?
 Hány, mennyi? – Pila? vagy Tagpila?
 Nem tudom. – Wala ko kahibalo vagy Ambot.
 Jó reggelt! – Maayong buntag!
 Jó napot! – Maayong adlaw!
 Jó napot! (délben) – Maayong udto!
 Jó napot! (délután) – Maayong hapon! vagy Maayong palis!
 Jó estét/éjszakát! – Maayong gabii!
 Hol van a piac? – Asa man ang merkado?
 Szeretném ezt megvenni. – Paliton na nako.
 Kettőt kérek ebből. – Gusto kog duha ana.
 Igen – Uo vagy O
 Nem  – Dili

Számok 
1. usa
2. duhá
3. tulo
4. upát
5. limá
6. unom
7. pito
8. walo
9. siyám
10. napúlo
11. napúlog usá
20. kaluhaan, beynte
30. katluan, treynta
40. kaapatan/kap·atan, kuwarenta
50. kalimaan/kalim·an, singkuwenta
60. kaunuman/kan·uman, sesenta
70. kapituan, setenta
80. kawaluan, otsenta
90. kasiyaman, nobenta
100 usá ka gatos
1000 usá ka libo, mil
100 000 usá ka gatos ka libo
1 000 000 usa ka libo ka libo

Fordítás

Jegyzetek 

Természetes nyelvek
A Fülöp-szigetek kultúrája
A szebuano nyelv ( másként : cebuano , bisaya , binisaya , saját nevén sugbuanon vagy sinugboanon ) elsősorban a Fülöp-szigetek középső és déli részén használt nyelv . Az ausztronéz nyelvcsalád maláj-polinéz nyelveinek nyugati ágába tartozik , a viszajan nyelvek közé . Dialektusok A nyelvnek a főbb szigetek , szigetcsoportok alapján különböző dialektusai alakultak ki : Boholano ( Bohol szigetén ) Leyteño / Kana ( Leyte ) Mindanao ( Mindanao ) Davaoeño ( Davao ) Negrense ( Negros ) Luzon Cebuano ( Luzon ) Szebuano kifejezések , szavak Hogy hívnak ? – Unsay ngalan nimo ? Miguel de Guía vagyok. – Ako si Miguel de Guía . Szia , a nevem María. – Kumusta . María akong ngalan vagy Ako si María . Lehet egy kérdésem ? – Mahimo bang mangutana ? vagy Puwede ’ko mangutana ? Hogy vagy ? – Kumusta ka ? Jól vagyok. – Maayo . Hány éves vagy ? – Pilay imong edad ? Hány , mennyi ? – Pila ? vagy Tagpila ? Nem tudom. – Wala ko kahibalo vagy Ambot . Jó reggelt ! – Maayong buntag ! Jó napot ! – Maayong adlaw ! Jó napot ! ( délben ) – Maayong udto ! Jó napot ! ( délután ) – Maayong hapon ! vagy Maayong palis ! Jó estét/éjszakát ! – Maayong gabii ! Hol van a piac ? – Asa man ang merkado ? Szeretném ezt megvenni. – Paliton na nako . Kettőt kérek ebből. – Gusto kog duha ana . Igen – Uo vagy O Nem – Dili Számok 1. usa 2. duhá 3. tulo 4. upát 5. limá 6. unom 7. pito 8. walo 9. siyám 10. napúlo 11. napúlog usá 20. kaluhaan , beynte 30. katluan , treynta 40. kaapatan/kap· atan , kuwarenta 50. kalimaan/kalim · an , singkuwenta 60. kaunuman/kan · uman , sesenta 70. kapituan , setenta 80. kawaluan , otsenta 90. kasiyaman , nobenta 100 usá ka gatos 1000 usá ka libo , mil 100usá ka gatos ka libo 1000 usa ka libo ka libo Fordítás Jegyzetek Természetes nyelvek A Fülöp-szigetek kultúrája