Budapesti Közlöny
A Budapesti Közlöny a mindenkori magyar kormány hivatalos lapja volt Magyarországon 1867 és 1944 között. A megszűnt Budapesti Közlöny helyett 1945 óta Magyarországon máig a Magyar Közlöny a hivatalos lap. Mellékközlönyeként jelent meg a Hivatalos Értesítő, amely a hivatalos hirdetményeket, azaz a pályázatokat, árveréseket, idézéseket, körözvényeket tartalmazta.

Története  

1848 előtt a jogszabályi rendelkezések a vármegyéken, városi hatóságokon keresztül jutottak el a lakossághoz. 1845-ben a Budapesti Hiradó és a Pester Zeitung kapott engedélyt a hivatalos hirdetmények közlésére. 1848 tavaszán a Batthyány-kormány létrejöttével és a sajtószabadság kimondásával megváltozott a helyzet, áprilisában a kormány határozott a hivatalos lap, a "Közlöny" megindításáról, de addig is a Pesti Hírlapban egy rovatot nyitottak Szemere Bertalan belügyminiszter javaslatára. A Közlöny végül 1848. június 8-án jelent meg, és napilapként jelent meg egészen a szabadságharc végéig. A hivatalos lap tervezetére Bajza Józsefet, az akkori Nemzeti Színház igazgatóját, és Toldy Ferenc irodalomtörténészt kérte fel a belügyminiszter. 1848 májusában Gyurmán Adolf vállalta el a szerkesztői feladatokat. A kiadás feladatait az Egyetemi Nyomda látta el. Induláskor 3000 és 4000 között mozgott az előfizetők száma.
1849. július 1-jén Emődy Dániel vette át a szerkesztői feladatokat, aki jogakadémiai tanár, jogi író volt. A Közlöny életében négy szakaszt különíthetünk el egymástól: az első az indulástól 1848 szeptemberéig tart; a második a Honvédelmi Bizottmány pesti működésének időszaka; a harmadik 1849 januárjától a trónfosztásig tartó terminusa; az utolsó pedig a Közlöny utolsó kísérleteinek időtartama.

Az 1848 - 1849-es szabadságharc után a Magyar Hírlap, a Budapesti Hírlap, majd a Sürgöny volt a hivatalos lap. A kiegyezés után Emich Gusztáv kiadásában indult meg 1867. március 12-én a Budapesti Közlöny. Rövid ideig  a Királyi Magyar Egyetemi Nyomda volt a kiadó. 1868. október 1-jétől az Athenaeum Nyomda  kiadásában jelent meg. Felelős szerkesztője több mint 25 éven keresztül, 1892. október 1-én bekövetkezett haláláig Salamon Ferenc volt, akit hamarosan Vadnai Károly követett. (Megoszlanak a források, hogy 1893. május közepétől vagy csak 1893. június 1-jétől.)

A Budapesti Közlöny hivatalos lapként jelent meg a 20. század első felében is. 1944. december 24-én szűnt meg.

Felépítése 
A Budapesti Közlöny eredetileg két fő részből állt: 
 a hivatalos részből - ez a rész a jogszabályok kihirdetését foglalta magában, 
 a nem hivatalos (publicisztikai) részből, amely több rovatra oszlott. A nem hivatalos részben belföldi és külföldi hírek, illetve országgyűlési beszámolók olvashatók, míg a lap utolsó oldalán „félhivatalos értesítések” (pl. árverési vagy csődről szóló hirdetmények) jelentek meg.

Miután Tisza Kálmán lett a miniszterelnök, 1875 nyarától kezdődően  a Budapesti Közlöny megszüntette publicisztikai működését, és a feladata kizárólag a hivatalos közlemények kiadása lett.

Források 
 A Pallas Nagy Lexikona. III. kötet. Budapest: Pallas Irodalmi és Nyomdai Részvénytársaság, 1893. 800. p.
 Magyar Életrajzi Lexikon. Kenyeres Ágnes (szerk.) Budapest: Akadémiai Kiadó, 1969. 1104 p.
 DTT
 Budapest lexikon I. kötet 241. old.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Salamon Ferenc
 Magyar Közlöny

Magyarországi sajtótermékek
A Budapesti Közlöny a mindenkori magyar kormány hivatalos lapja volt Magyarországonésközött . A megszűnt Budapesti Közlöny helyettóta Magyarországon máig a Magyar Közlöny a hivatalos lap. Mellékközlönyeként jelent meg a Hivatalos Értesítő , amely a hivatalos hirdetményeket , azaz a pályázatokat , árveréseket , idézéseket , körözvényeket tartalmazta . Története 1848 előtt a jogszabályi rendelkezések a vármegyéken , városi hatóságokon keresztül jutottak el a lakossághoz.ben a Budapesti Hiradó és a Pester Zeitung kapott engedélyt a hivatalos hirdetmények közlésére.tavaszán a Batthyány-kormány létrejöttével és a sajtószabadság kimondásával megváltozott a helyzet , áprilisában a kormány határozott a hivatalos lap , a " Közlöny " megindításáról , de addig is a Pesti Hírlapban egy rovatot nyitottak Szemere Bertalan belügyminiszter javaslatára . A Közlöny végül júniusán jelent meg , és napilapként jelent meg egészen a szabadságharc végéig . A hivatalos lap tervezetére Bajza Józsefet , az akkori Nemzeti Színház igazgatóját , és Toldy Ferenc irodalomtörténészt kérte fel a belügyminiszter.májusában Gyurmán Adolf vállalta el a szerkesztői feladatokat . A kiadás feladatait az Egyetemi Nyomda látta el . Induláskorésközött mozgott az előfizetők száma . 1849. júliusjén Emődy Dániel vette át a szerkesztői feladatokat , aki jogakadémiai tanár , jogi író volt . A Közlöny életében négy szakaszt különíthetünk el egymástól : az első az indulástólszeptemberéig tart ; a második a Honvédelmi Bizottmány pesti működésének időszaka ; a harmadikjanuárjától a trónfosztásig tartó terminusa ; az utolsó pedig a Közlöny utolsó kísérleteinek időtartama . Az-es szabadságharc után a Magyar Hírlap , a Budapesti Hírlap , majd a Sürgöny volt a hivatalos lap . A kiegyezés után Emich Gusztáv kiadásában indult meg márciusén a Budapesti Közlöny . Rövid ideig a Királyi Magyar Egyetemi Nyomda volt a kiadó. októberjétől az Athenaeum Nyomda kiadásában jelent meg . Felelős szerkesztője több mintéven keresztül , októberén bekövetkezett haláláig Salamon Ferenc volt , akit hamarosan Vadnai Károly követett . ( Megoszlanak a források , hogy május közepétől vagy csak júniusjétől . ) A Budapesti Közlöny hivatalos lapként jelent meg a század első felében is. decemberén szűnt meg . Felépítése A Budapesti Közlöny eredetileg két fő részből állt : a hivatalos részből - ez a rész a jogszabályok kihirdetését foglalta magában , a nem hivatalos ( publicisztikai ) részből , amely több rovatra oszlott . A nem hivatalos részben belföldi és külföldi hírek , illetve országgyűlési beszámolók olvashatók , míg a lap utolsó oldalán „ félhivatalos értesítések” ( pl. árverési vagy csődről szóló hirdetmények ) jelentek meg . Miután Tisza Kálmán lett a miniszterelnök , nyarától kezdődően a Budapesti Közlöny megszüntette publicisztikai működését , és a feladata kizárólag a hivatalos közlemények kiadása lett . Források A Pallas Nagy Lexikona . III. kötet . Budapest : Pallas Irodalmi és Nyomdai Részvénytársaság , p. Magyar Életrajzi Lexikon . Kenyeres Ágnes ( szerk . ) Budapest : Akadémiai Kiadó,p . DTT Budapest lexikon I. kötet old . Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Salamon Ferenc Magyar Közlöny Magyarországi sajtótermékek