Kreševo (Šestanovac)
Kreševo falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Šestanovachoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 35, közúton 58 km-re keletre, Makarskától légvonalban 24, közúton 41 km-re északnyugatra, községközpontjától 6 km-re északnyugatra a dalmát Zagora területén fekszik.

Története 
A Cetina folyó melléke már a kezdetektől fogva kiválóan alkalmas volt a földművelésre és állattartásra. Az ember itteni korai jelenlétéről számos régészeti lelet tanúskodik. A bronzkorból több vármaradvány is található a község területén. Ilyen a kreševo poljei Dorbkovci. Az első ismert itt élt nép az illírek egyik törzse a dalmaták voltak, akik a magaslatokon épített, jól védhető erődített településeikben laktak. Innen könnyen ellenőrizni tudták a környező vidéket. Többségük állattartással foglalkozott, kisebb részük pedig földművelésből élt. A rómaiak csak hosszú ideig tartó harcok után hódították meg ezt a vidéket, melyek az i. e. 156. évtől egészen 9-ig tartottak. A dalmátok elleni egyik hadjáratot i. e. 34-ben maga a későbbi császár Octavianus vezette. Az illírek elleni 9-ben aratott végső győzelem után Dalmáciára békésebb idők következtek, mely időszak 378-ig a népvándorláskorig tartott. Az illír lakosság nagy gazdasági fejlődésen ment át és romanizálódott. A római korból maradtak fenn Kreševo Poljénál egy római villagazdaság alapfalai. Az 533-as salonai zsinat idején ez a terület a zagorai plébániához tartozott, melynek valószínűleg a mai Zagvozd volt a székhelye.
A mai horvátok ősei a 7. században (626 körül) az avar hódítás után érkeztek ide és 925-ben megalapították királyságukat. A Horvát Királyság uralma kétszáz évig tartott, ezután a többi horvát területtel együtt a 12. század elején a magyar királyok fennhatósága alá került.

A 14. században területe a nagy kiterjedésű radobiljai plébániához tartozott, melyet 1376-ban egy birtokper kapcsán említenek először. Ebben az időszakban a Nenadićok voltak a térség urai, akik 1382-ben I. Tvrtko bosnyák királytól kapták adományként. A 15. század első felében e terület gyakran volt színtere a horvát és bosnyák hadak, illetve a Velencei Köztársaság közötti összecsapásoknak. 1408-ban Ostoja bosnyák király a Radivojević testvéreknek adta. 1420-ra egész Dalmácia a Velencei Köztársaság uralma alá került. 1463-ban a török meghódította a szomszédos Boszniát, majd 1471-re ez a terület is az Oszmán Birodalom fennhatósága alá került. A lakosság nagy része délre a tengermellékre, főként Poljica, Kaštel és a Brać-sziget környékére menekült. Kreševo, Katuni és Žeževica területe többször volt a horvátok és a velenceiek véres törökellenes támadásainak színtere. 1572-ben a poljicai születésű Ugrinović püspök török ellenes felkelést robbantott ki, melynek során rövid időre a térség velencei kézre került. 1573-ban azonban már újra török kézen volt és a török hadak végigpusztították vidékét. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei–török háborút lezáró pozsareváci békével 1718-ban történt meg. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A településnek 1857-ben 389, 1910-ben 623 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. A lakosság elvándorlása az 1960-as évektől vette kezdetét. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az 1990-es évek óta lakossága rohamosan csökkent. 2011-ben a településnek 248 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Rókus tiszteletére szentelt temploma az 1849-es egyházi igazgatási rendelet idején épült, amikor Kreševot Katunival közös káplánság alatt egyesítették. A templom szabálytalanul faragott kövekből, négyszögletes apszissal épült. A homlokzaton kis hatágú rózsaablak, felette magasodik a pengefalú harangtorony benne három haranggal. A falakon jól látszik, hogy a múltban megemelték őket. 1991-ben a templomot bővítették és újraszentelték. A templomudvart betonblokkokból épített kerítés övezi. 
Kreševo Poljén római villagazdaság alapfalai.

Jegyzetek

Források 
Šestanovac község weboldala 
A split-makarskai érsekség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Kreševo falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Šestanovachoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjátólkm-re északnyugatra a dalmát Zagora területén fekszik . Története A Cetina folyó melléke már a kezdetektől fogva kiválóan alkalmas volt a földművelésre és állattartásra . Az ember itteni korai jelenlétéről számos régészeti lelet tanúskodik . A bronzkorból több vármaradvány is található a község területén . Ilyen a kreševo poljei Dorbkovci . Az első ismert itt élt nép az illírek egyik törzse a dalmaták voltak , akik a magaslatokon épített , jól védhető erődített településeikben laktak . Innen könnyen ellenőrizni tudták a környező vidéket . Többségük állattartással foglalkozott , kisebb részük pedig földművelésből élt . A rómaiak csak hosszú ideig tartó harcok után hódították meg ezt a vidéket , melyek az i . e. évtől egészenig tartottak . A dalmátok elleni egyik hadjáratot i. e.ben maga a későbbi császár Octavianus vezette . Az illírek elleniben aratott végső győzelem után Dalmáciára békésebb idők következtek , mely időszakig a népvándorláskorig tartott . Az illír lakosság nagy gazdasági fejlődésen ment át és romanizálódott . A római korból maradtak fenn Kreševo Poljénál egy római villagazdaság alapfalai . Azas salonai zsinat idején ez a terület a zagorai plébániához tartozott , melynek valószínűleg a mai Zagvozd volt a székhelye . A mai horvátok ősei a századbankörül ) az avar hódítás után érkeztek ide ésben megalapították királyságukat . A Horvát Királyság uralma kétszáz évig tartott , ezután a többi horvát területtel együtt a század elején a magyar királyok fennhatósága alá került . A században területe a nagy kiterjedésű radobiljai plébániához tartozott , melyetban egy birtokper kapcsán említenek először . Ebben az időszakban a Nenadićok voltak a térség urai , akikben I. Tvrtko bosnyák királytól kapták adományként . A század első felében e terület gyakran volt színtere a horvát és bosnyák hadak , illetve a Velencei Köztársaság közötti összecsapásoknak.ban Ostoja bosnyák király a Radivojević testvéreknek adta.ra egész Dalmácia a Velencei Köztársaság uralma alá került.ban a török meghódította a szomszédos Boszniát , majdre ez a terület is az Oszmán Birodalom fennhatósága alá került . A lakosság nagy része délre a tengermellékre , főként Poljica , Kaštel és a Brać-sziget környékére menekült . Kreševo , Katuni és Žeževica területe többször volt a horvátok és a velenceiek véres törökellenes támadásainak színtere.ben a poljicai születésű Ugrinović püspök török ellenes felkelést robbantott ki , melynek során rövid időre a térség velencei kézre került.ban azonban már újra török kézen volt és a török hadak végigpusztították vidékét . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei–török háborút lezáró pozsareváci békévelban történt meg . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került . A lakosság elvándorlása azas évektől vette kezdetét.óta a független Horvátországhoz tartozik . Azes évek óta lakossága rohamosan csökkent.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Rókus tiszteletére szentelt temploma azes egyházi igazgatási rendelet idején épült , amikor Kreševot Katunival közös káplánság alatt egyesítették . A templom szabálytalanul faragott kövekből , négyszögletes apszissal épült . A homlokzaton kis hatágú rózsaablak , felette magasodik a pengefalú harangtorony benne három haranggal . A falakon jól látszik , hogy a múltban megemelték őket.ben a templomot bővítették és újraszentelték . A templomudvart betonblokkokból épített kerítés övezi . Kreševo Poljén római villagazdaság alapfalai . Jegyzetek Források Šestanovac község weboldala A split-makarskai érsekség honlapja Split-Dalmácia megye települései