Štikovo
Štikovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 17, közúton 29 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 14, közúton 15 km-re északkeletre, Dalmácia középső részén, a Svilaja-hegység és a Kozjak-hegység között fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén már a történelem előtti időktől fogva folyamatosan éltek emberek. Ezt igazolja az itt megtalált két erődített település és számos halomsír. Az ókori életről az utak és az ókori emberi jelenlét maradványai adnak bizonyságot. A középkori leletek közül a legjelentősebb V. Konstantin bizánci császár aranypénze a 8. századból. A falu felett a Kozjak déli oldalán vár romjai találhatók, melyet a korabeli velencei források is megemlítenek 1626-ban "Sticovo loco murato ma disabitato" alakban. Területét 1522-ben foglalta el a török. 1683-ban a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 496, 1910-ben 741 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején súlyos károk érték a települést. 1941. december 19-én Momčilo Đujić vezetésével mintegy 1300-1400 csetnik fegyveres támadta meg a települést, melyet mindössze 22 fegyveres védett. Mikor másnapra az ellenállást legyűrték 11 horvát lakost mészároltak le. 1991-ben lakóinak 90 százaléka szerb, 8 százaléka horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. 2011-ben mindössze 45 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt pravoszláv temploma. Egyhajós, nyugat-keleti tájolású, hosszúkás épület félköríves apszissal. A hajót nyeregtető, az apszist pedig félkupola borítja kőlap burkolattal. A homlokzaton egy egyszerű, téglalap alakú főportál található, amelyet kőkeretttel láttak el. A templom eredetileg középkori, román stílusú épület, amelyet a török utáni időszakban alakítottak át késő barokk stílusban. A közelmúltbeli átalakítások eredeti hangulatát megváltoztatták. A templom körül temető található.
Középkori vár maradványai a Kozjak-hegy déli oldalán.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Štikovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia középső részén , a Svilaja-hegység és a Kozjak-hegység között fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint területén már a történelem előtti időktől fogva folyamatosan éltek emberek . Ezt igazolja az itt megtalált két erődített település és számos halomsír . Az ókori életről az utak és az ókori emberi jelenlét maradványai adnak bizonyságot . A középkori leletek közül a legjelentősebb V . Konstantin bizánci császár aranypénze a századból . A falu felett a Kozjak déli oldalán vár romjai találhatók , melyet a korabeli velencei források is megemlítenekban " Sticovo loco murato ma disabitato " alakban . Területétben foglalta el a török.ban a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején súlyos károk érték a települést. decemberén Momčilo Đujić vezetésével mintegycsetnik fegyveres támadta meg a települést , melyet mindösszefegyveres védett . Mikor másnapra az ellenállást legyűrtékhorvát lakost mészároltak le.ben lakóinakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború során szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést.ben mindösszelakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt pravoszláv temploma . Egyhajós , nyugat-keleti tájolású , hosszúkás épület félköríves apszissal . A hajót nyeregtető , az apszist pedig félkupola borítja kőlap burkolattal . A homlokzaton egy egyszerű , téglalap alakú főportál található , amelyet kőkeretttel láttak el . A templom eredetileg középkori , román stílusú épület , amelyet a török utáni időszakban alakítottak át késő barokk stílusban . A közelmúltbeli átalakítások eredeti hangulatát megváltoztatták . A templom körül temető található . Középkori vár maradványai a Kozjak-hegy déli oldalán . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései