Jakob Philipp Hackert
Jakob Philipp Hackert (ifj. Philipp Hackert) (Prenzlau, 1737. szeptember 15. – Careggi, 1807. április 28.) a német 
klasszicizmushoz sorolható tájképfestő.

Élete 
Jakob Philipp Hackert művészi pályája apja, Philipp Hackert († 1786) és nagybátyja, egy berlini dekorációfestő műhelyében való tanulással kezdődött. 1758-ban kezdte látogatni a berlini művészeti akadémiát (Akademie der bildenden Künste Berlin), és 1761-ben figyeltek fel két nagyon élethű képére. Adolf Friedrich von Olthof báró meghívta Rügenre, Stockholmba és Stralsundba, ahol a városházán (ma Ossenreyerstraße 1) és a vidéki birtokán, Boldevitzen falfestményeket készített.

1765-től 1768-ig Hackert Balthasar Anton Dunkerrel Párizsban töltötte idejét. Claude Joseph Vernet (1714–1789) tájképei és tengeri képei voltak nagy hatással rá, és az őt Párizsban támogató Johann Georg Wille (1715–1808) rézkarcai.

Normandia és Pikárdia területén sokat utazott, majd 1768-ban fivérével Itáliába ment, ahol Rómában és Nápolyban kapcsolatba kerültek Johann Friedrich Reiffenstein és William Hamilton mecénásokkal. Hackert beutazta egész Itáliát és hamarosan jelentős tájfestő hírébe került. Európa nemeseitől számos megbízást kapott, és 1786-ban I. Ferdinánd nápolyi király udvari festője lett. Ugyanebben az évben találkozott ott Goethével, aki a festőt nagyrabecsülte és nála rajzolni tanult.

A nápolyi lazzari-felkelés miatt Livorno és Pisa útvonalon Firenzébe menekült, ahol 1803-ban letelepedett. A szomszédos „San Pietro di Careggióban” (Careggi) kis birtokot vásárolt, ahol ateliét rendezett be.

Hackert halálát követően Goethe megírta rövid életrajzát (1811).

Jelentősége 
Hackert a maga korának rendkívül jelentős művésze volt. Ehhez az is hozzájárult, hogy Georg fivére az egyes festményeket rézkarcokban is megörökítette. Hackert a kora-klasszicizmus legtekintélyesebb tájfestője volt. Szemben itáliai kortársaival, mint például Francesco Piranesivel, akik heroikus tájakat komponáltak, Hackert műveit topográfiai pontosság és részlethűség jellemzi.

Műveinek jegyzékei 
 Norbert Miller; Claudia Nordhoff: Lehrreiche Nähe Goethe und Hackert. Bestandsverzeichnis der Gemälde und Graphik Jakob Philipp Hackerts in den Sammlungen des Goethe- Nationalmuseums Weimar. Briefwechsel zwischen Goethe und Hackert. Kunsttheoretische Aufzeichnungen aus Hackerts Nachlass, München, 1997
 Claudia Nordhoff; Hans Reimer: Jakob Philipp Hackert (1737-1807). Verzeichnis seiner Werke, Berlin, 1994

Művei (kivonat) 

 Tapétaterem  (Stralsund, Ossenreyerstraße 1)
 A török flotta megsemmisülése a cseszmei csatában (Szentpétervár, Ermitage), 1771, olajfestmény vásznon, 162 x 220 cm
 Arkásia, tájkép folyóval, (Goethe-Museum), Frankfurt am Main, 1775, olajfestmény vásznon
 Kilátás a Szent Péter-bazilikára Rómában (Frankfurt am Main, Städel), 1777, olajfestmény vásznon, 72 × 90 cm
 Itáliai táj (Boldevitz, Rügen szigetén), 1778, olajfestmény vásznon, 65 × 88,5 cm
 Tájkép templomrommal Szicíliában (Szentpétervár, Ermitage), 1778, olajfestmény vásznon, 123 × 170 cm
 Partvidék (Hamburger Kunsthalle), 1780 k., olajfestmény vásznon, 33,5 × 52,5 cm
 Ferdinando IV a caccia di folaghe sul Lago Fusaro (Nápoly, Museo di Capodimonte), 1783, olajfestmény vásznon, 141 × 219 cm
 A mecénás villája Tivoliban vízesésekkel (Szentpétervár, Ermitage), 1783, olajfestmény vásznon, 121 × 169 cm
  A nagy vízesések Tivoliban (Szentpétervár, Ermitage), 1783, olajfestmény vásznon, 120 × 170 cm
 Ősz – szüret Sorrentóban (Köln, Wallraf-Richartz-Museum), 1784 k., olajfestmény vásznon, 97 × 66 cm
 Az öböl látképe, Baia (Szentpétervár, Ermitage), 1785, olajfestmény vásznon, 144,5 × 228,7 cm
 A nagy vízesés Tivoliban (Bécs, Österreichische Galerie), 1790, olajfestmény vásznon, 120 × 196 cm
 Lago d’Averno (München, Neue Pinakothek, Inv. Nr. 10162), 1794, Tempera auf Papier auf Pappe, 57,6 × 83,6 cm
 Ponte a Mare a Pisa (Greifswald, Pommersches Landesmuseum), 1799, olajfestmény vásznon, 64,3 × 96,3 cm
 Prédikáló barát (Berlin, magántulajdon)

Jegyzetek

Fordítás

Források 

 Johann Wolfgang von Goethe: Philipp Hackert. Biographische Skizze. Meist nach dessen eigenen Aufsätzen entworfen von Goethe 1811, in: Goethe, Johann Wolfgang von: Kunsttheoretische Schriften und Übersetzungen. Schriften zur Bildenden Kunst, Bd. 19, Berlin 1973, S. 523-721.
 Joseph Eduard Wessely: Hackert, Philipp. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 10, Duncker & Humblot, Leipzig 1879, S. 295 f.
 Wolfgang Freiherr von Löhneysen: Hackert, Jakob Philipp. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 7, Duncker & Humblot, Berlin 1966, , S. 410 (Digitalizált).
 Wolfgang Krönig und Reinhard Wegner: Jakob Philipp Hackert: der Landschaftsmaler der Goethezeit, Köln, 1994
 Thomas Weidner: Jakob Philipp Hackert. Landschaftsmaler im 18. Jahrhundert, Bd. 1, Berlin, 1998
 Jakob Philipp Hackert. Europas Landschaftsmaler der Goethezeit., kiadó: Klassik Stiftung Weimar / Hamburger Kunsthalle. Text von Hubertus Gaßner, Hermann Mildenberger, Claudia Nordhoff, Peter Prange, Simon Reynolds, Hein-Th. Schulze-Altcappenberg, Andreas Stolzenburg, Reinhard Wegner u. a., Ostfildern (Hatje Cranz), 2008
 Sabine Bock, Thomas Helms: Boldevitz. Geschichte und Architektur eines rügenschen Gutes. Thomas Helms Verlag Schwerin, 2007 
 Jakob Philipp Hackert. Briefe (1761–1806) Herausgegeben und kommentiert von Claudia Nordhoff. Hainholz Verlag, 2012

További információk 
 Literatur von und über Jakob Philipp Hackert im Katalog der Deutschen Nationalbibliothek
 Literatur über Jakob Philipp Hackert in der Landesbibliographie MV
 Werke von Jakob Philipp Hackert. In: Zeno.org
 Die Hackert-Gemälde auf Gut Boldevitz bei Monumente Online
 Philipp Hackert im Goethezeitportal der LMU München

Német festők
Tájképfestők
Klasszicista festők
1737-ben született személyek
1807-ben elhunyt személyek
Jakob Philipp Hackert ( ifj . Philipp Hackert ) ( Prenzlau , szeptember – Careggi , április ) a német klasszicizmushoz sorolható tájképfestő . Élete Jakob Philipp Hackert művészi pályája apja , Philipp Hackert ( † 1786 ) és nagybátyja , egy berlini dekorációfestő műhelyében való tanulással kezdődött.ban kezdte látogatni a berlini művészeti akadémiát ( Akademie der bildenden Künste Berlin ) , ésben figyeltek fel két nagyon élethű képére . Adolf Friedrich von Olthof báró meghívta Rügenre , Stockholmba és Stralsundba , ahol a városházán ( ma Ossenreyerstraßeés a vidéki birtokán , Boldevitzen falfestményeket készített . 1765-tőlig Hackert Balthasar Anton Dunkerrel Párizsban töltötte idejét . Claude Joseph Vernet1789 ) tájképei és tengeri képei voltak nagy hatással rá , és az őt Párizsban támogató Johann Georg Wille1808 ) rézkarcai . Normandia és Pikárdia területén sokat utazott , majdban fivérével Itáliába ment , ahol Rómában és Nápolyban kapcsolatba kerültek Johann Friedrich Reiffenstein és William Hamilton mecénásokkal . Hackert beutazta egész Itáliát és hamarosan jelentős tájfestő hírébe került . Európa nemeseitől számos megbízást kapott , ésban I. Ferdinánd nápolyi király udvari festője lett . Ugyanebben az évben találkozott ott Goethével , aki a festőt nagyrabecsülte és nála rajzolni tanult . A nápolyi lazzari-felkelés miatt Livorno és Pisa útvonalon Firenzébe menekült , aholban letelepedett . A szomszédos „ San Pietro di Careggióban” ( Careggi ) kis birtokot vásárolt , ahol ateliét rendezett be . Hackert halálát követően Goethe megírta rövid életrajzát Jelentősége Hackert a maga korának rendkívül jelentős művésze volt . Ehhez az is hozzájárult , hogy Georg fivére az egyes festményeket rézkarcokban is megörökítette . Hackert a kora-klasszicizmus legtekintélyesebb tájfestője volt . Szemben itáliai kortársaival , mint például Francesco Piranesivel , akik heroikus tájakat komponáltak , Hackert műveit topográfiai pontosság és részlethűség jellemzi . Műveinek jegyzékei Norbert Miller ; Claudia Nordhoff : Lehrreiche Nähe Goethe und Hackert . Bestandsverzeichnis der Gemälde und Graphik Jakob Philipp Hackerts in den Sammlungen des Goethe- Nationalmuseums Weimar . Briefwechsel zwischen Goethe und Hackert . Kunsttheoretische Aufzeichnungen aus Hackerts Nachlass , München , Claudia Nordhoff ; Hans Reimer : Jakob Philipp Hackert Verzeichnis seiner Werke, Berlin , Művei ( kivonat ) Tapétaterem ( Stralsund , Ossenreyerstraße A török flotta megsemmisülése a cseszmei csatában ( Szentpétervár , Ermitage ) , olajfestmény vásznon,xcm Arkásia , tájkép folyóval , ( Goethe-Museum ) , Frankfurt am Main , olajfestmény vásznon Kilátás a Szent Péter-bazilikára Rómában ( Frankfurt am Main , Städel ) , olajfestmény vásznon , ×cm Itáliai táj ( Boldevitz , Rügen szigetén ) , olajfestmény vásznon , ×5 cm Tájkép templomrommal Szicíliában ( Szentpétervár , Ermitage ) , olajfestmény vásznon , ×cm Partvidék ( Hamburger Kunsthalle) ,k . , olajfestmény vásznon,5 ×5 cm Ferdinando IV a caccia di folaghe sul Lago Fusaro ( Nápoly , Museo di Capodimonte ) , olajfestmény vásznon , ×cm A mecénás villája Tivoliban vízesésekkel ( Szentpétervár , Ermitage ) , olajfestmény vásznon , ×cm A nagy vízesések Tivoliban ( Szentpétervár , Ermitage ) , olajfestmény vásznon , ×cm Ősz – szüret Sorrentóban ( Köln , Wallraf-Richartz-Museum ) ,k . , olajfestmény vásznon , ×cm Az öböl látképe, Baia ( Szentpétervár , Ermitage ) , olajfestmény vásznon,5 ×7 cm A nagy vízesés Tivoliban ( Bécs , Österreichische Galerie ) , olajfestmény vásznon , ×cm Lago d’Averno ( München , Neue Pinakothek , Inv . Nr . Tempera auf Papier auf Pappe,6 ×6 cm Ponte a Mare a Pisa ( Greifswald , Pommersches Landesmuseum ) , olajfestmény vásznon,3 ×3 cm Prédikáló barát ( Berlin , magántulajdon ) Jegyzetek Fordítás Források Johann Wolfgang von Goethe : Philipp Hackert . Biographische Skizze . Meist nach dessen eigenen Aufsätzen entworfen von Goethe in : Goethe , Johann Wolfgang von : Kunsttheoretische Schriften und Übersetzungen . Schriften zur Bildenden Kunst , Bd . Berlin S. Joseph Eduard Wessely : Hackert , Philipp . In : Allgemeine Deutsche Biographie ( ADB) . Band Duncker & Humblot , Leipzig S.f. Wolfgang Freiherr von Löhneysen : Hackert , Jakob Philipp . In : Neue Deutsche Biographie ( NDB) . Band Duncker & Humblot , Berlin , S.( Digitalizált ) . Wolfgang Krönig und Reinhard Wegner : Jakob Philipp Hackert : der Landschaftsmaler der Goethezeit , Köln , Thomas Weidner : Jakob Philipp Hackert . Landschaftsmaler im Jahrhundert , Bd . Berlin , Jakob Philipp Hackert . Europas Landschaftsmaler der Goethezeit . , kiadó : Klassik Stiftung Weimar / Hamburger Kunsthalle . Text von Hubertus Gaßner , Hermann Mildenberger , Claudia Nordhoff , Peter Prange , Simon Reynolds , Hein-Th . Schulze-Altcappenberg , Andreas Stolzenburg , Reinhard Wegner u . a . , Ostfildern ( Hatje Cranz ) , Sabine Bock , Thomas Helms : Boldevitz . Geschichte und Architektur eines rügenschen Gutes . Thomas Helms Verlag Schwerin , Jakob Philipp Hackert . Briefe1806 ) Herausgegeben und kommentiert von Claudia Nordhoff . Hainholz Verlag , További információk Literatur von und über Jakob Philipp Hackert im Katalog der Deutschen Nationalbibliothek Literatur über Jakob Philipp Hackert in der Landesbibliographie MV Werke von Jakob Philipp Hackert . In : Zeno.org Die Hackert-Gemälde auf Gut Boldevitz bei Monumente Online Philipp Hackert im Goethezeitportal der LMU München Német festők Tájképfestők Klasszicista festők 1737-ben született személyek 1807-ben elhunyt személyek