Hilok (folyó)
A Hilok () folyó Oroszország ázsiai részén, az Bajkálontúli határterületen és Burjátföldön. A Szelenga jobb oldali mellékfolyója.

Földrajz 
Hossza: 840 km (ebből 625 km a Bajkálontúli határterületen), vízgyűjtő területe:  km², évi közepes vízhozama (a torkolattól 22 km-re) 101 m³/s.

A Vityim-felföldön 965 m magasságban, az egymás mellett elterülő Saksa- és Arahlej-tóból ered. Felső szakaszán számos más tóval is vízfolyás köti össze, köztük legnagyobb a forrástól 12 km-re délre fekvő Irgeny (33,2 km²). Felső- és középső folyása a Bajkálontúi határterülethez tartozik. Magas hegységekkel szegélyezett széles völgyben folyik nagyobb részt délnyugat felé. Völgyét kezdetben a Jablonovij-hegység és a Cagan-Hurtej vonulatai, lejjebb a Zaganszkij-hegység (északról) és a Malahanszkij-hegység (délről) zárja közre. 

Alsó folyásán, Burjátföldön, a Buj folyó torkolatától nyugatra, majd lejjebb éles kanyarulattal északra fordul. Onnantól a Hilok–Csikoj-medencében halad és a Cagan-Daban-hegység nyugati pereménél ömlik a Szelengába, 242 km-re annak torkolatától. (43 km-re a Szelenga másik mellékfolyója, a Csikoj beömlésétől).

Nyári árvize van, főként esővíz táplálja. Október végén vagy november elején befagy és április végéig jég borítja. A jégpáncél vastagsága a középső szakaszon legalább 135 cm, felső folyásán akár a 230 cm-t is elérheti. Középső folyásán az év első hónapjaiban fenékig befagy.

Jelentősebb mellékfolyói 
 Bal oldalon a Bludnaja (164 km) és az Ungo (189 km)
 Jobb oldalon az alsó szakaszon beömlő Szuhara (98 km)

Települések a folyó mentén 
 Hilok – város, járási székhely. 
 Városi jellegű települések: Mogzon, Novopavlovka, Tarbagataj.
A folyó völgyében vezet a Transzszibériai vasútvonal Tarbagataj és Szohondo település közötti szakasza.

Források
 

 
  
Oroszország ázsiai folyói
A Szelenga mellékfolyói
A Hilok ( ) folyó Oroszország ázsiai részén , az Bajkálontúli határterületen és Burjátföldön . A Szelenga jobb oldali mellékfolyója . Földrajz Hossza: km ( ebbőlkm a Bajkálontúli határterületen ) , vízgyűjtő területe : km² , évi közepes vízhozama ( a torkolattólkm-re) m³/s . A Vityim-felföldönm magasságban , az egymás mellett elterülő Saksa- és Arahlej-tóból ered . Felső szakaszán számos más tóval is vízfolyás köti össze , köztük legnagyobb a forrástólkm-re délre fekvő Irgeny2 km² ) . Felső- és középső folyása a Bajkálontúi határterülethez tartozik . Magas hegységekkel szegélyezett széles völgyben folyik nagyobb részt délnyugat felé . Völgyét kezdetben a Jablonovij-hegység és a Cagan-Hurtej vonulatai , lejjebb a Zaganszkij-hegység ( északról ) és a Malahanszkij-hegység ( délről ) zárja közre . Alsó folyásán , Burjátföldön , a Buj folyó torkolatától nyugatra , majd lejjebb éles kanyarulattal északra fordul . Onnantól a Hilok–Csikoj-medencében halad és a Cagan-Daban-hegység nyugati pereménél ömlik a Szelengába, km-re annak torkolatától.km-re a Szelenga másik mellékfolyója , a Csikoj beömlésétől ) . Nyári árvize van , főként esővíz táplálja . Október végén vagy november elején befagy és április végéig jég borítja . A jégpáncél vastagsága a középső szakaszon legalábbcm , felső folyásán akár acm-t is elérheti . Középső folyásán az év első hónapjaiban fenékig befagy . Jelentősebb mellékfolyói Bal oldalon a Bludnajakm ) és az Ungokm ) Jobb oldalon az alsó szakaszon beömlő Szuharakm ) Települések a folyó mentén Hilok – város , járási székhely . Városi jellegű települések : Mogzon , Novopavlovka , Tarbagataj . A folyó völgyében vezet a Transzszibériai vasútvonal Tarbagataj és Szohondo település közötti szakasza . Források Oroszország ázsiai folyói A Szelenga mellékfolyói