Batthyány Pál (1860–1934)
Gróf németújvári Batthyány Pál Lajos Norbert Farkas (Kustány, 1860. január 20. – Zalacsány, 1934. augusztus 8.) politikus, császári és királyi kamarás, Zala vármegye főispánja, országgyűlési képviselő a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt programjával, a zalai törvényhatóság örökös tagja, földbirtokos.

Családja
Az előkelő római katolikus dunántúli főnemesi származású gróf németújvári Batthyány család sarja. Édesapja gróf Batthyány Guido "Gedő" (1824–1882), nagybirtokos, édesanyja báró eörményesi és karánsebesi Fiáth Borbála (1825–1910) volt. Apai nagyszülei gróf Batthyány Károly (1799–1852), 1848-as Zala megye Szántói járása nemzetőr zászlóaljának parancsnoka, földbirtokos és gróf nádasdi és fogarasföldi Nádasdy Ernestine (1801–1829) asszony voltak. Anyai nagyszülei báró eörményesi és karánsebesi Fiáth József (1784–1868), császári és királyi kamarás, és báró luzsnai és regliczei Luzénszky Franciska (1791–1855) voltak. Batthyány Pál grófnak több testvére volt: gróf Batthyány Ernő (1855–†?), akinek a neje, Robiczek Mária Anna (1866–1933); gróf Batthyány József (1858–1922), akinek a neje, várbogyai és nagymadi Bogyay Vilma; gróf Batthyány Vilma (1864–1942), gyülevészi földbirtokosnő, akinek a férje, Vendrey László (1856–1927), középiskolai rajztanár, festőművész, és földbirtokos; gróf Batthyány Ádám (1868–1921), földbirtokos; valamint gróf Batthyány Julianna (1853–1922), akinek az első férje, báró Ernst Emanuel Haan von Haanendahl (1839–1887), majd a második, báró Emilian Bartholomäus von Gödel-Lannoy.

Élete
Középiskoláit a bécsi Thereziánumban végezte. 1880-ban a hadsereg kötelékébe lépett, 1896-ban huszárkapitányi rangban megvált a katonai szolgálattól. 1896 után 1905-ig gazdálkodással foglalkozott, 1905-ben vezére lett Zala vármegyében a nemzeti ellentállásnak. Zala vármegye Kormánybiztos-főispánja volt 1906. április 23.-a és 1909. december 13.-a között. Főispánsága alatt sokan úgy vélekedtek róla, hogy "igen népszerű ember, mindenki szereti, tiszteli és nagyrabecsüli a megyében.... Nemcsak azért (szeretik a vármegyében), mert egyenes, őszinte, kurucz magyar, hanem azért is, mert nem csupán vadásztársaságoknak a kedviért tartózkodik a vármegye székhelyén, hanem itt lakik állandóan s részt vesz a városnak társadalmában: ma a karácsonyfaegylet tea-estélyén van, holnap az iparosok mulatságán, iparosifjak műkedvelői előadásán. S mindezt nem erőltetésből, s nem külszinből teszi. Értsük meg a dolgot, nem azért szeretik, mert elmegy a társaságokba, hanem azért szeretik, mert a közügyek társaságaiban érdeklődéssel őszinte vonzalommal vesz részt.... Oroszlán része van abban, hogy a Balatonparti vasutat tavasszal már megkezdik. Ez az új vonal BörgödnóI ágazik el s a Balatonparton végig jőn Tapolczáig.  A főispán leköszönt a hivataláról egy súlyos "szembaj" miatt, amiért kellett őt megoperálni. Gróf Batthyány Pál zalai főispán lemondása elismertetése után 1909-ben, szmrecsányi Szmrecsányi Györgyöt és iszkázi Árvay Lajos alispánt mellett, boldogfai Farkas József országgyűlési képviselő urat is javasolták mint a lehetséges következő zalai főispán; Farkas József azonban hivatalosan jelentette ki, hogy nem vállalja a főispánságot; Farkas József . A távozó főispán Batthyány gróf mondta, hogy "csak térbelileg távozik, lelki világa egy lesz Zalavármegye népének lelki világával". A hivatalt jóval később, majd csak 1911. szeptember 21-én foglalta el dr. sipeki Balás Béla. 

Az 1910-i általános országgyűlési választásokon, Zalaegerszegen 1910. június 1.-jén, gróf Batthyány Pál vett részt mint a zalaegerszegi kerület jelöltje a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt számára a nagy ellenfelével, a Katolikus Néppárti boldogfai Farkas József volt országgyűlési képviselővel szemben. Batthyány Pál gróf ekkor 1109 szótöbbséggel győzött és az 1910-1915-i ciklusra országgyűlési képviselővé választották. 1910-re a zalaegerzsegi kerületben mintegy 4700 választó volt és abból szavazott 3443. A hosszú kampány után, gróf Batthyány Pál nyert 2276 szavazatot, boldogfai Farkas József pedig 1167-et. Batthyány gróf a kerületét 1918-ig képviselte. 1929-ben Zala vármegye örökös törvényhatósági bizottsági tagnak választotta meg. E kitűnő bizalomra nagyértékü munkásságával, szociális érzékével, minden jóért és nemesért lelkesülő kiválóságával szolgált rá, mert bármi történjen a vármegyében akár politikai, akár társadalmi vonatkozású, mindenütt az első sorban látható. Élete utolsó 14 évében a zalacsányi földbirtokán gázdálkodott.

Zalacsányban 1934. augusztus 8-án hunyt el.

Házassága és gyermekei
1895. április 27.-én Budapesten vette el a tekintélyes zalai köznemesi pallini Inkey családból való pallini Inkey Mária Valéria (*Regőce, 1873. augusztus 24.–†Zalacsány, 1937. március 22.) úrhölgyet, pallini Inkey Kálmán (1843–1876), zalaegerszegi alszolgabíró, földbirtokos, és kamjonkai Szemző Lujza (1849–1921) egyetlenegy leányát. Az apai nagyszülei pallini Inkey Gáspár (1800–1854), földbirtokos és petőházi Gludovácz Mária (1808–1891) voltak. Az anyai nagyszülei idősebb kamjonkai Szemző János (1799–1872), a Vaskorona rend lovagja, földbirtokos, és Glatz Erzsébet (1806–1863) voltak. Batthyány Pál gróf és pallini Inkey Valéria frigyéből származott:
gróf Batthyány Marietta Ludmilla Ernesztina Alojzia Valeria (Bécs, 1896. július 22.–Erlen, Thurgau, Németország, 1982. augusztus 27.). Férje: gróf trakostjani Draskovich Iván (1876-1971).
gróf Batthyány Lujza Maria Jozefa Antonia Paula (Zalacsány, 1897. július 6.–Budapest, 1981. december 21.). Első férje: gróf benyói és urbanói Benyovszky Móric (1872. április 8.–Budapest, 1936. február 4.), Baranya és Pécs város főispánja, földbirtokos. Második férje: Wapkallo Witold (1909- +?).

Jegyzetek

Zala vármegye főispánjai
1860-ban született személyek
1934-ben elhunyt személyek
Pál 1860
Országgyűlési képviselők (1910–1918)
Gróf németújvári Batthyány Pál Lajos Norbert Farkas ( Kustány , január – Zalacsány , augusztus ) politikus , császári és királyi kamarás , Zala vármegye főispánja , országgyűlési képviselő a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt programjával , a zalai törvényhatóság örökös tagja , földbirtokos . Családja Az előkelő római katolikus dunántúli főnemesi származású gróf németújvári Batthyány család sarja . Édesapja gróf Batthyány Guido " Gedő" 1882 ) , nagybirtokos , édesanyja báró eörményesi és karánsebesi Fiáth Borbála1910 ) volt . Apai nagyszülei gróf Batthyány Károly1852) ,as Zala megye Szántói járása nemzetőr zászlóaljának parancsnoka , földbirtokos és gróf nádasdi és fogarasföldi Nádasdy Ernestine1829 ) asszony voltak . Anyai nagyszülei báró eörményesi és karánsebesi Fiáth József1868 ) , császári és királyi kamarás , és báró luzsnai és regliczei Luzénszky Franciska1855 ) voltak . Batthyány Pál grófnak több testvére volt : gróf Batthyány Ernő † ? ) , akinek a neje , Robiczek Mária Anna1933 ) ; gróf Batthyány József1922 ) , akinek a neje , várbogyai és nagymadi Bogyay Vilma ; gróf Batthyány Vilma1942 ) , gyülevészi földbirtokosnő , akinek a férje , Vendrey László1927 ) , középiskolai rajztanár , festőművész , és földbirtokos ; gróf Batthyány Ádám1921 ) , földbirtokos ; valamint gróf Batthyány Julianna1922 ) , akinek az első férje , báró Ernst Emanuel Haan von Haanendahl1887 ) , majd a második , báró Emilian Bartholomäus von Gödel-Lannoy . Élete Középiskoláit a bécsi Thereziánumban végezte.ban a hadsereg kötelékébe lépett, ban huszárkapitányi rangban megvált a katonai szolgálattól.utánig gazdálkodással foglalkozott, ben vezére lett Zala vármegyében a nemzeti ellentállásnak . Zala vármegye Kormánybiztos-főispánja volt április-a és december-a között . Főispánsága alatt sokan úgy vélekedtek róla , hogy " igen népszerű ember , mindenki szereti , tiszteli és nagyrabecsüli a megyében . . . . Nemcsak azért ( szeretik a vármegyében ) , mert egyenes , őszinte , kurucz magyar , hanem azért is , mert nem csupán vadásztársaságoknak a kedviért tartózkodik a vármegye székhelyén , hanem itt lakik állandóan s részt vesz a városnak társadalmában : ma a karácsonyfaegylet tea-estélyén van , holnap az iparosok mulatságán , iparosifjak műkedvelői előadásán . S mindezt nem erőltetésből , s nem külszinből teszi . Értsük meg a dolgot , nem azért szeretik , mert elmegy a társaságokba , hanem azért szeretik , mert a közügyek társaságaiban érdeklődéssel őszinte vonzalommal vesz részt. . . . Oroszlán része van abban , hogy a Balatonparti vasutat tavasszal már megkezdik . Ez az új vonal BörgödnóI ágazik el s a Balatonparton végig jőn Tapolczáig . A főispán leköszönt a hivataláról egy súlyos " szembaj " miatt , amiért kellett őt megoperálni . Gróf Batthyány Pál zalai főispán lemondása elismertetése utánben , szmrecsányi Szmrecsányi Györgyöt és iszkázi Árvay Lajos alispánt mellett , boldogfai Farkas József országgyűlési képviselő urat is javasolták mint a lehetséges következő zalai főispán ; Farkas József azonban hivatalosan jelentette ki , hogy nem vállalja a főispánságot ; Farkas József \ . A távozó főispán Batthyány gróf mondta , hogy " csak térbelileg távozik , lelki világa egy lesz Zalavármegye népének lelki világával " . A hivatalt jóval később , majd csak szeptemberén foglalta el dr. sipeki Balás Béla . Azi általános országgyűlési választásokon , Zalaegerszegen június-jén , gróf Batthyány Pál vett részt mint a zalaegerszegi kerület jelöltje a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt számára a nagy ellenfelével , a Katolikus Néppárti boldogfai Farkas József volt országgyűlési képviselővel szemben . Batthyány Pál gróf ekkorszótöbbséggel győzött és azi ciklusra országgyűlési képviselővé választották. re a zalaegerzsegi kerületben mintegyválasztó volt és abból szavazott A hosszú kampány után , gróf Batthyány Pál nyertszavazatot , boldogfai Farkas József pediget . Batthyány gróf a kerületétig képviselte.ben Zala vármegye örökös törvényhatósági bizottsági tagnak választotta meg . E kitűnő bizalomra nagyértékü munkásságával , szociális érzékével , minden jóért és nemesért lelkesülő kiválóságával szolgált rá , mert bármi történjen a vármegyében akár politikai , akár társadalmi vonatkozású , mindenütt az első sorban látható . Élete utolsóévében a zalacsányi földbirtokán gázdálkodott . Zalacsányban augusztusán hunyt el . Házassága és gyermekei 1895. április-én Budapesten vette el a tekintélyes zalai köznemesi pallini Inkey családból való pallini Inkey Mária Valéria ( *Regőce , augusztus–†Zalacsány , március ) úrhölgyet , pallini Inkey Kálmán1876 ) , zalaegerszegi alszolgabíró , földbirtokos , és kamjonkai Szemző Lujza1921 ) egyetlenegy leányát . Az apai nagyszülei pallini Inkey Gáspár1854 ) , földbirtokos és petőházi Gludovácz Mária1891 ) voltak . Az anyai nagyszülei idősebb kamjonkai Szemző János1872 ) , a Vaskorona rend lovagja , földbirtokos , és Glatz Erzsébet1863 ) voltak . Batthyány Pál gróf és pallini Inkey Valéria frigyéből származott : gróf Batthyány Marietta Ludmilla Ernesztina Alojzia Valeria ( Bécs , július–Erlen , Thurgau , Németország , augusztus ) . Férje : gróf trakostjani Draskovich Iván gróf Batthyány Lujza Maria Jozefa Antonia Paula ( Zalacsány , július–Budapest , december ) . Első férje : gróf benyói és urbanói Benyovszky Móric április–Budapest , február ) , Baranya és Pécs város főispánja , földbirtokos . Második férje : Wapkallo Witold + ?) . Jegyzetek Zala vármegye főispánjai 1860-ban született személyek 1934-ben elhunyt személyek Pál Országgyűlési képviselők1918 )