Buddhizmus Litvániában
A buddhizmus Litvániában kisebbségi vallásnak számít, és országszerte csupán néhány aktív közösség létezik Vilnius, Kaunas, Klaipėda, Šiauliai, Panevėžys és Šakiai városokban. Az országban gyakorolt zen buddhizmus Koreából származik.

Története 
Míg Ázsiában, a hagyományosan buddhista országokban valamelyik buddhista irányzat domináns a többivel szemben, addig Nyugaton a buddhizmust a változatosság és a sokszínűség jellemzi. Európában egy országon belül, sőt, akár egy városon belül is gyakorta több buddhista irányzat és iskola is jelen van.  Ugyanez vonatkozik jelenleg Litvániára is. A buddhizmus az 1990-es évek elején kezdett terjedni Litvániában, amikor az ország elnyerte függetlenségét a Szovjetunió felbomlása után. Emellett az első gyakorló buddhistákkal való kapcsolat már az 1970-es és 80-as években megtörtént, a Litván Szovjet Szocialista Köztársaság idején. A Szovjetunióban a hivatalosan elismert ateizmus és a vallás betiltása ellenére a társadalom nem vesztette el teljesen a vallásos élet iránti érdeklődését. A kereszténységre gyakorolt nyomás mellett a szovjet rezsim elnézőbb volt a keleti vallásokkal szemben, így a fiatalok növekvő érdeklődést mutattak ezen vallások irányába. Ezt bizonyítja a spirituális irodalmak iránti érdeklődés a könyvtárakban, illetve az ún. szamizdat irodalom illegális terjesztése egyaránt. A fiatalok számára ez volt a marxista ideológiától való elhatárolódás egyik módja. Három litván egyetemen (Vilnius Egyetem, Vytautas Magnus Egyetem és Klaipeda Egyetem) is tanították az ázsiai kultúra bizonyos elemeit. A diákoknak megvolt a lehetősége arra, hogy akár saját országukon belül elutazzanak hagyományosan buddhista területekre is mint például Burjátföld vagy a Bajkálontúl. A peresztrojka mozgalom kezdetén a politika legyengült, amelynek egyik eredménye a vallásszabadság volt. A Szovjetunióban a lepusztított egyházak és a valláshagyományok teremtette vallásos vákuumban az 1980-as évek közepén különféle vallási mozgalmak láttak napvilágot a társadalomban.
 
Litvánia függetlensége után néhány vallási csoportot hivatalosan is elismert az új állam. Az első dharma beszédet az országban 1990-ben tartotta Pawel Karppowich a fővárosban, Kaunasban. A lengyel származású Karppowich Seung Sahn tanítványa. A Kaunas-i Zen Kwan Um központot hivatalosan egy évvel később adták át áprilisban, amelyet egy hasonló csoport követett Vilniusban. Az ottani közösséget Wu Bong zen mester sűrű látogatásai tették aktívvá. A hongkongi iskola tanítója, Su Bong Sunim Vilnius első zen templomát (Ko Bong Sa) 1993-ban.

A 14. dalai láma Tendzin Gyaco kétszer járt Litvániában, és mindkétszer találkozott hivatalosan Valdas Adamkus államfővel, illetve Audrys Juozas Bačkis katolikus bíborossal. 2009-ben a tibeti függetlenségi mozgalom támogatói szerették volna elérni, hogy Vilnius egyik terét nevezzék el a lámáról, hálából azért, hogy a dalai láma az 1990-es években támogatta a litván függetlenségi mozgalmat.

2009-ben először tartották meg Vilniusban a tibeti kultúra napjait (litván: „Tibeto kultūros dienos”). Az eseményen indiai buddhista szerzetesek is részt vettek.

Kapcsolódó szócikkek
Buddhizmus Lettországban

Jegyzetek

Források

További információk
Litván oldal a buddhizmusról
Kwan Um Zen Litvániában

Litvania
Litvánia
Lit
A buddhizmus Litvániában kisebbségi vallásnak számít , és országszerte csupán néhány aktív közösség létezik Vilnius , Kaunas , Klaipėda , Šiauliai , Panevėžys és Šakiai városokban . Az országban gyakorolt zen buddhizmus Koreából származik . Története Míg Ázsiában , a hagyományosan buddhista országokban valamelyik buddhista irányzat domináns a többivel szemben , addig Nyugaton a buddhizmust a változatosság és a sokszínűség jellemzi . Európában egy országon belül , sőt , akár egy városon belül is gyakorta több buddhista irányzat és iskola is jelen van . Ugyanez vonatkozik jelenleg Litvániára is . A buddhizmus azes évek elején kezdett terjedni Litvániában , amikor az ország elnyerte függetlenségét a Szovjetunió felbomlása után . Emellett az első gyakorló buddhistákkal való kapcsolat már azes ésas években megtörtént , a Litván Szovjet Szocialista Köztársaság idején . A Szovjetunióban a hivatalosan elismert ateizmus és a vallás betiltása ellenére a társadalom nem vesztette el teljesen a vallásos élet iránti érdeklődését . A kereszténységre gyakorolt nyomás mellett a szovjet rezsim elnézőbb volt a keleti vallásokkal szemben , így a fiatalok növekvő érdeklődést mutattak ezen vallások irányába . Ezt bizonyítja a spirituális irodalmak iránti érdeklődés a könyvtárakban , illetve az ún. szamizdat irodalom illegális terjesztése egyaránt . A fiatalok számára ez volt a marxista ideológiától való elhatárolódás egyik módja . Három litván egyetemen ( Vilnius Egyetem , Vytautas Magnus Egyetem és Klaipeda Egyetem ) is tanították az ázsiai kultúra bizonyos elemeit . A diákoknak megvolt a lehetősége arra , hogy akár saját országukon belül elutazzanak hagyományosan buddhista területekre is mint például Burjátföld vagy a Bajkálontúl . A peresztrojka mozgalom kezdetén a politika legyengült , amelynek egyik eredménye a vallásszabadság volt . A Szovjetunióban a lepusztított egyházak és a valláshagyományok teremtette vallásos vákuumban azas évek közepén különféle vallási mozgalmak láttak napvilágot a társadalomban . Litvánia függetlensége után néhány vallási csoportot hivatalosan is elismert az új állam . Az első dharma beszédet az országbanben tartotta Pawel Karppowich a fővárosban , Kaunasban . A lengyel származású Karppowich Seung Sahn tanítványa . A Kaunas-i Zen Kwan Um központot hivatalosan egy évvel később adták át áprilisban , amelyet egy hasonló csoport követett Vilniusban . Az ottani közösséget Wu Bong zen mester sűrű látogatásai tették aktívvá . A hongkongi iskola tanítója , Su Bong Sunim Vilnius első zen templomát ( Ko Bong Sa) ban . A dalai láma Tendzin Gyaco kétszer járt Litvániában , és mindkétszer találkozott hivatalosan Valdas Adamkus államfővel , illetve Audrys Juozas Bačkis katolikus bíborossal.ben a tibeti függetlenségi mozgalom támogatói szerették volna elérni , hogy Vilnius egyik terét nevezzék el a lámáról , hálából azért , hogy a dalai láma azes években támogatta a litván függetlenségi mozgalmat . 2009-ben először tartották meg Vilniusban a tibeti kultúra napjait ( litván : „ Tibeto kultūros dienos” ) . Az eseményen indiai buddhista szerzetesek is részt vettek . Kapcsolódó szócikkek Buddhizmus Lettországban Jegyzetek Források További információk Litván oldal a buddhizmusról Kwan Um Zen Litvániában Litvania Litvánia Lit