Boros Béla (orvos)
Boros Béla (Pécs, 1903. december 21. – Pécs, 1992. szeptember 25.) orvos, szemész.

Családja 

Szülei Boros Mihály MÁV-tisztviselő és Toma Terézia. Hatan voltak testvérek, köztük Boros István (1891–1980) politikus, biológus.

Iskolái 
 
A pécsi cisztercita gimnáziumban érettségizett 1922-ben, a szegedi Ferenc József Tudományegyetemen (1922–1923), a pécsi Erzsébet Tudományegyetemen tanult (1923–1929), Pécsett általános orvosi oklevelet (1929), iskolaorvosi és egészségtanári szakképesítést (1933), a szemészeti kórtan tárgykörből magántanári képesítést szerzett (1941), az orvostudományok kandidátusa (addigi tevékenységéért, 1952).

Életútja 

A szegedi nemzeti hadseregben szolgált (1922–1923), a pécsi Erzsébet Tudományegyetem Szemészeti Klinika gyakornoka (1929– 1931), egyetemi tanársegéde (1931–1941), egyetemi adjunktusa (1944–1947) és magántanára (1941–1947), a szemészeti kórtan nyilvános rendkívüli (1947–1949), nyilvános rendes tanára és a Klinika igazgatója (1949–1951). A POTE Szemészeti Tanszék klinikaigazgató és tanszékvezető egyetemi tanára (1951–1973), az Általános Orvostudományi Kar dékánja (1954–1956). A Pécsi Tudományegyetem, ill. a POTE rektora (1949–1951 és 1966–1973). Az Országos Társadalombiztosítási Alap (OTBA) és a MÁV szemész szakorvosa.

Munkássága 

Szemészeti élettannal, szemészeti patológiával foglalkozott, a szem allergiás elváltozásainak és a szemtuberkulózisnak nemzetközileg is ismert professzora. Magyarországon elsőként végzett izolált íriszkészítményeken élettani és farmakológiai vizsgálatokat. Jelentős eredményeket ért el a glaukóma elleni magyarországi megelőző és gyógyító tevékenység terén.

Elismerései 

 A Magyar Szemorvos Társaság társelnöke (1948), elnöke (1952–1954), örökös tiszteletbeli tagja.
 Magyar Népköztársaság Arany Érdemérme (1950)
 Munka Érdemrend (arany, 1955, 1962, 1970)
 Braille-emlékérem (1959)
 Hirschler Ignác-emlékérem (1978)
 Schulek Vilmos-emlékérem (1983).

Főbb művei 

 Fehér vérsejtek és tuberkulin. Adat a fehérvérsejtek biológiai reakcióihoz. – Vaccina keratitis és a reticulo-endothel rendszer. (Albich Emlékkönyv. Pécs, 1940)
 Chemotherápiás tapasztalatok a gümőkóros szembetegségek kezelésében a Gröer- féle pathergometria felhasználásával. (Gyógyászat, 1940)
 Az iris bicolor öröklődéséhez. (Orvosképzés, 1940)
 Allergiás szembetegségek. (Pécs, 1943)
 A táplálkozás szerepe a szembetegségek kór- és gyógytanában. (Bp., 1943)
 A szemtuberkulózis problémái. (Bp., 1943)
 Hogyan fejlődött ki az emberi szem? (Bp., 1953)
 Az átültetett szaruhártyalebeny acetylcholin tartalmának vizsgálata. Takáts Istvánnal. (Szemészet, 1956)
 Szemészet. Egy. tankönyv. Kettesy Aladárral, Kukán Ferenccel. Az üvegtest és a retina betegségei fejezetet Kahán Ágost írta. Egy. jegyz. (Bp., 1957; Egy. tankönyv. 1962; 2. kiad. 1967)
 Allergie und allergische Erkrankungen des Auges. 1–2. köt. Szerk. Rajka Ödön. Írta. Többekkel. (Bp., 1959)
 Tájékozódó vizsgálatok glaukómás betegek 17-ketosteroid ürítéséről. Valkó Évával. – Hydergin vizsgálata izolált íriszkészítményen. Takáts Istvánnal. (Szemészet, 1959)
 A szem histamintartalmának vizsgálata. A marhaszem összhistamintartalma. Ágoston Irénnel, Gróf Pállal. (MTA Biológiai és Orvosi Tudományok Osztálya Közleményei, 1962)
 A Marfan-lencse extrakciójának szövődményes lehetősége. (Szemészet, 1963)
 A retinális és a látást érintő agyi vérkeringészavarok tünettanához és klinikumához. (Orvosi Hetilap, 1967)
 Szemészeti jegyzet. (Pécs, 1970; 2. kiad. 1974).

Források 

 Kozák Péter: Boros Béla
 Molnár Aurél: Négy orvos. B. B., Papp Jenő, Regős András, Nagy András. (Bp., 1953)
 Györffy István: Magyarországi szemorvosok életrajzi adattára. (Bp., 1987)
 Kovács Bálint: In memoriam B. B. (Szemészet, 1992)
 Benke József: Elődeink. (PTE Orvoskari Hírmondó, 2000).

Jegyzetek 

Magyar orvosok
Magyar szemészek
1903-ban született személyek
1992-ben elhunyt személyek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Boros Béla ( Pécs , december – Pécs , szeptember ) orvos , szemész . Családja Szülei Boros Mihály MÁV-tisztviselő és Toma Terézia . Hatan voltak testvérek , köztük Boros István1980 ) politikus , biológus . Iskolái A pécsi cisztercita gimnáziumban érettségizettben , a szegedi Ferenc József Tudományegyetemen1923 ) , a pécsi Erzsébet Tudományegyetemen tanult1929 ) , Pécsett általános orvosi oklevelet iskolaorvosi és egészségtanári szakképesítést a szemészeti kórtan tárgykörből magántanári képesítést szerzett az orvostudományok kandidátusa ( addigi tevékenységéért , Életútja A szegedi nemzeti hadseregben szolgált1923 ) , a pécsi Erzsébet Tudományegyetem Szemészeti Klinika gyakornoka egyetemi tanársegéde1941 ) , egyetemi adjunktusa1947 ) és magántanára1947 ) , a szemészeti kórtan nyilvános rendkívüli1949 ) , nyilvános rendes tanára és a Klinika igazgatója1951 ) . A POTE Szemészeti Tanszék klinikaigazgató és tanszékvezető egyetemi tanára1973 ) , az Általános Orvostudományi Kar dékánja1956 ) . A Pécsi Tudományegyetem , ill. a POTE rektora1951 és1973 ) . Az Országos Társadalombiztosítási Alap ( OTBA ) és a MÁV szemész szakorvosa . Munkássága Szemészeti élettannal , szemészeti patológiával foglalkozott , a szem allergiás elváltozásainak és a szemtuberkulózisnak nemzetközileg is ismert professzora . Magyarországon elsőként végzett izolált íriszkészítményeken élettani és farmakológiai vizsgálatokat . Jelentős eredményeket ért el a glaukóma elleni magyarországi megelőző és gyógyító tevékenység terén . Elismerései A Magyar Szemorvos Társaság társelnöke elnöke1954 ) , örökös tiszteletbeli tagja . Magyar Népköztársaság Arany Érdemérme Munka Érdemrend ( arany, Braille-emlékérem Hirschler Ignác-emlékérem Schulek Vilmos-emlékérem Főbb művei Fehér vérsejtek és tuberkulin . Adat a fehérvérsejtek biológiai reakcióihoz. – Vaccina keratitis és a reticulo-endothel rendszer . ( Albich Emlékkönyv . Pécs , Chemotherápiás tapasztalatok a gümőkóros szembetegségek kezelésében a Gröer- féle pathergometria felhasználásával . ( Gyógyászat , Az iris bicolor öröklődéséhez . ( Orvosképzés , Allergiás szembetegségek . ( Pécs , A táplálkozás szerepe a szembetegségek kór- és gyógytanában . ( Bp. , A szemtuberkulózis problémái . ( Bp. , Hogyan fejlődött ki az emberi szem ? ( Bp. , Az átültetett szaruhártyalebeny acetylcholin tartalmának vizsgálata . Takáts Istvánnal . ( Szemészet , Szemészet . Egy. tankönyv . Kettesy Aladárral , Kukán Ferenccel . Az üvegtest és a retina betegségei fejezetet Kahán Ágost írta . Egy. jegyz . ( Bp. , Egy. tankönyv. kiad . Allergie und allergische Erkrankungen des Auges.2. köt . Szerk . Rajka Ödön . Írta . Többekkel . ( Bp. , Tájékozódó vizsgálatok glaukómás betegekketosteroid ürítéséről . Valkó Évával. – Hydergin vizsgálata izolált íriszkészítményen . Takáts Istvánnal . ( Szemészet , A szem histamintartalmának vizsgálata . A marhaszem összhistamintartalma . Ágoston Irénnel , Gróf Pállal . ( MTA Biológiai és Orvosi Tudományok Osztálya Közleményei , A Marfan-lencse extrakciójának szövődményes lehetősége . ( Szemészet , A retinális és a látást érintő agyi vérkeringészavarok tünettanához és klinikumához . ( Orvosi Hetilap , Szemészeti jegyzet . ( Pécs , kiad . Források Kozák Péter : Boros Béla Molnár Aurél : Négy orvos . B . B. , Papp Jenő , Regős András , Nagy András . ( Bp. , Györffy István : Magyarországi szemorvosok életrajzi adattára . ( Bp. , Kovács Bálint : In memoriam B . B . ( Szemészet , Benke József : Elődeink . ( PTE Orvoskari Hírmondó , Jegyzetek Magyar orvosok Magyar szemészek 1903-ban született személyek 1992-ben elhunyt személyek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók