Hugo Alfvén
Hugo Emil Alfvén (Stockholm, 1872. május 1. – Falun, 1960. május 8.) svéd zeneszerző, hegedűművész, karmester, és festő.

Élete és munkássága
Apja, Anders Alfvén szabómester volt, anyja, Lotten Axelsson a Puke nevű régi svéd nemesi családból származott. 1887-91 között a stockholmi királyi zenei főiskolán tanult. Több állami ösztöndíjat is elnyert. Festészetet is tanult, tanárai Otto Hesselbom és Oskar Törnå voltak.

1890–1901 között a Királyi Udvari Zenekarban hegedült, de emellett folytatta tanulmányait is. 1897-től zenei tanulmányutakat tett Nyugat-Európa egy sor nagyvárosában. Utazásai során találkozott Szicíliában Marie Krøyerrel, Peder Severin Krøyer dán festő feleségével, akivel egymásba szerettek. Kapcsolatukat egy ideig Skagenben, a skageni festők körében is folytatták. 1905-ben megszületett leányuk, Margita. Később, 1912-ben összeházasodtak és a közép-svédországi Tällbergben (Leksand község, Dalarna megye) telepedtek le.

1906 és 1910 között újabb állami ösztöndíjban részesült, ezúttal zeneszerzői munkájának támogatására, 1917-ben az Uppsalai Egyetemen tiszteletbeli doktori címet kapott.

1904 alapította meg a Siljan-kórust, aminek vezetője maradt egészen 1957-ig. 1910-ben az uppsalai egyetem zenei igazgatója, valamint a Királyi Akadémiai Zenekar vezetője lett. Ugyanebben az évben lett a vezetője a világhírű svéd férfikórusnak, az Orphei Drängarnak, ezt a posztot 1947-ig töltötte be. 

Karmesterként legtöbbször saját műveit vezényelte Skandinávia, Nyugat-Európa és Észak-Amerika nagyvárosaiban.

Alfvén egész életében anyagi nehézségekkel küzdött, mivel nem tudott racionálisan gazdálkodni jövedelmeivel. Ezért sok olyan munkát el kellett vállalnia, ami helyett inkább a maga kedvére írt volna szimfóniákat. Szervezete gyakran mutatta a túlterheltség jeleit. 

1939-es nyugdíjazása után Alfvén a leksandi egyházközségbe költözött Dalarna megyében, ahol birtoka volt Tibble faluban. Korábbi háza a közeli Tällberg településen 1936-os viharos válása után Margita lányáé lett. Új otthonát nemzeti közadakozásból építették fel.

1960 májusában, 88 éves korában agyvérzés következtében hunyt el Falun kórházában.

Zeneszerzői munkássága
Alfvén korának egyik legismertebb svéd zeneszerzője volt. Késői romantikus vagy nemzeti romantikus stílusban alkotott. Hangszerelése Richard Strausséra emlékeztet. Ugyancsak hozzá hasonlóan, nagy mennyiségben írt programzenét. Zenéje gyakran idézi fel Svédország tájait.

Számos művet írt férfikórus számára. Öt szimfóniát és három zenekari „svéd rapszódiát” alkotott. Utóbbiak közül az első, a Szentivánéji virrasztás című lett a legismertebb műve, sőt ez a mű a külföldön legismertebb svéd zenei alkotások egyike.

Festészete, írói tevékenysége
Alfvén több más művészeti ágban is kiemelkedőt alkotott. Ígéretes akvarellfestő volt, és egy időben csak a festészettel akart foglalkozni. Íróként is tehetséges volt, négykötetes önéletrajzát kritikusai érdekfeszítőnek találták. Ez a mű egyben nagyon fontos dokumentuma a svéd zenei élet fél évszázadának, amelynek során Alfvén annak központi alakja volt.

Családja
Hugo Alfvén unokaöccse Hannes Alfvén Nobel-díjas plazmafizikus, az ő fia pedig Inger Alfvén író. 

Marie Krøyertől történt 1936-os válása után feleségül vette Catharina (Carin) Wessberget (1891–1956). 1959-ben vette feleségül Anna Lundot (1891–1990).

Hangfelvételek 
  1. szimfónia, Op.7 – Youtube.com, Közzététel: 2013. jún. 30.
  2. szimfónia, Op.11 – Youtube.com, Közzététel: 2013. júl. 18.
  3. szimfónia, Op.23 – Youtube.com, Közzététel: 2013. júl. 16.
  4. szimfónia, Op.39 – Youtube.com, Közzététel: 2013. jún. 30.
  5. szimfónia, Op.54 – Youtube.com, Közzététel: 2016. márc. 21.
  Bergakungen, Op.37 – Youtube.com, Közzététel: 2015. febr. 10.
  Midsommarvaka, Op.19 – Youtube.com, Közzététel: 2013. júl. 9.

Kották

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
The Hugo Alfvén Society 
MusicWeb cikkek Alfvén szimfómiái tárgyában

Kapcsolódó szócikkek 
 Zenetörténet

Svéd festők
Svéd zeneszerzők
Stockholmiak
1872-ben született személyek
1960-ban elhunyt személyek
Hugo Emil Alfvén ( Stockholm , május – Falun , május ) svéd zeneszerző , hegedűművész , karmester , és festő . Élete és munkássága Apja , Anders Alfvén szabómester volt , anyja , Lotten Axelsson a Puke nevű régi svéd nemesi családból származott.között a stockholmi királyi zenei főiskolán tanult . Több állami ösztöndíjat is elnyert . Festészetet is tanult , tanárai Otto Hesselbom és Oskar Törnå voltak . 1890–1901 között a Királyi Udvari Zenekarban hegedült , de emellett folytatta tanulmányait is.től zenei tanulmányutakat tett Nyugat-Európa egy sor nagyvárosában . Utazásai során találkozott Szicíliában Marie Krøyerrel , Peder Severin Krøyer dán festő feleségével , akivel egymásba szerettek . Kapcsolatukat egy ideig Skagenben , a skageni festők körében is folytatták.ben megszületett leányuk , Margita . Később, ben összeházasodtak és a közép-svédországi Tällbergben ( Leksand község , Dalarna megye ) telepedtek le . 1906 ésközött újabb állami ösztöndíjban részesült , ezúttal zeneszerzői munkájának támogatására, ben az Uppsalai Egyetemen tiszteletbeli doktori címet kapott . 1904 alapította meg a Siljan-kórust , aminek vezetője maradt egészenig.ben az uppsalai egyetem zenei igazgatója , valamint a Királyi Akadémiai Zenekar vezetője lett . Ugyanebben az évben lett a vezetője a világhírű svéd férfikórusnak , az Orphei Drängarnak , ezt a posztotig töltötte be . Karmesterként legtöbbször saját műveit vezényelte Skandinávia , Nyugat-Európa és Észak-Amerika nagyvárosaiban . Alfvén egész életében anyagi nehézségekkel küzdött , mivel nem tudott racionálisan gazdálkodni jövedelmeivel . Ezért sok olyan munkát el kellett vállalnia , ami helyett inkább a maga kedvére írt volna szimfóniákat . Szervezete gyakran mutatta a túlterheltség jeleit . 1939-es nyugdíjazása után Alfvén a leksandi egyházközségbe költözött Dalarna megyében , ahol birtoka volt Tibble faluban . Korábbi háza a közeli Tällberg településenos viharos válása után Margita lányáé lett . Új otthonát nemzeti közadakozásból építették fel . 1960 májusában,éves korában agyvérzés következtében hunyt el Falun kórházában . Zeneszerzői munkássága Alfvén korának egyik legismertebb svéd zeneszerzője volt . Késői romantikus vagy nemzeti romantikus stílusban alkotott . Hangszerelése Richard Strausséra emlékeztet . Ugyancsak hozzá hasonlóan , nagy mennyiségben írt programzenét . Zenéje gyakran idézi fel Svédország tájait . Számos művet írt férfikórus számára . Öt szimfóniát és három zenekari „ svéd rapszódiát” alkotott . Utóbbiak közül az első , a Szentivánéji virrasztás című lett a legismertebb műve , sőt ez a mű a külföldön legismertebb svéd zenei alkotások egyike . Festészete , írói tevékenysége Alfvén több más művészeti ágban is kiemelkedőt alkotott . Ígéretes akvarellfestő volt , és egy időben csak a festészettel akart foglalkozni . Íróként is tehetséges volt , négykötetes önéletrajzát kritikusai érdekfeszítőnek találták . Ez a mű egyben nagyon fontos dokumentuma a svéd zenei élet fél évszázadának , amelynek során Alfvén annak központi alakja volt . Családja Hugo Alfvén unokaöccse Hannes Alfvén Nobel-díjas plazmafizikus , az ő fia pedig Inger Alfvén író . Marie Krøyertől történtos válása után feleségül vette Catharina ( Carin ) Wessberget1956) .ben vette feleségül Anna Lundot1990 ) . Hangfelvételek szimfónia , Op.7 – Youtube.com , Közzététel : jún. szimfónia , Op.11 – Youtube.com , Közzététel : júl. szimfónia , Op.23 – Youtube.com , Közzététel : júl. szimfónia , Op.39 – Youtube.com , Közzététel : jún. szimfónia , Op.54 – Youtube.com , Közzététel : márc . Bergakungen , Op.37 – Youtube.com , Közzététel : febr . Midsommarvaka , Op.19 – Youtube.com , Közzététel : júl . Kották Jegyzetek Fordítás További információk The Hugo Alfvén Society MusicWeb cikkek Alfvén szimfómiái tárgyában Kapcsolódó szócikkek Zenetörténet Svéd festők Svéd zeneszerzők Stockholmiak 1872-ben született személyek 1960-ban elhunyt személyek