Veliki Prolog
Veliki Prolog falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 35, közúton 44 km-re délkeletre, községközpontjától 6 km-re délkeletre Közép-Dalmáciában, az A1-es autópálya mentén, az országhatár és a megyehatár mellett fekszik.

Története 
Veliki Prolog területe a régészeti leletek tanúsága szerint már az ókorban is lakott volt. A térség első ismert népe az illírek egyik törzse a dalmátok voltak, akik a magaslatokon épített, jól védhető erődített településeikben laktak. Az ő emlékük a plébániatemplom feletti magaslaton található ókori várrom. A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az 1. században hódították meg ezt a vidéket. Az illírek elleni 9-ben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek, de a római kultúra csak érintőleges hatással volt erre a térségre. A horvát törzsek a 7. század végén és a 8. század elején telepedtek le itt, ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte. A település a középkorban is lakott volt, amint azt a plébániatemplom mellett fennmaradt középkori temető sírkövei is bizonyítják. A török a 15. század második felében szállta meg ezt a vidéket, mely 1690 körül szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves uralma alól. A török uralom idején a hívek lelki szolgálatát a zaostrogi ferences atyák látták el.  A török uralom után a település a Velencei Köztársaság része lett. A kandiai háború idején a térség falvai elpusztultak. A település török uralom végével a 17. század végén 1690 körül a környező településekkel együtt népesült be. A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek. A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott, de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban. Lakossága kezdetben a vrgoraci plébániához tartozott. 1734-ben Stjepan Blašković püspök megalapította az önálló dusinai plébániát, melyhez Veliki Prologot is hozzá csatolták. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1897-ben az újonnan épített Nagyboldogasszony templom lett az plébániatemplom a dusinai helyett. A plébániaház azonban továbbra is Dusinán maradt. (1976-tól a plébániát hivatalosan dusina-veliki prologi plébániának nevezik.) 1880-ban 96, 1910-ben 197 lakosa volt. 1918-ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam, majd később Jugoszlávia része lett. A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 499 lakosa volt. 2012-ben a nagy hóvihar által leginkább érintett települések közé tartozott.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és részben 1931-ben lakosságát Dusinához számították.)

Nevezetességei 
A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemploma 1896-ban épült faragott kövekből. A település régi templomát, melyet 1680-ban építettek 1808-ban a napóleoni út építésekor lebontották. Ebből a templomból csak az apszis maradt meg, melyet a két világháború között halottasházzá alakítottak át. 1897-ben plébániatemplom rangjára emelték. A carrarai fehér márvány oltár 1907-ben Pavle Bilinić spliti műhelyében készült. A harangtorony Vjekoslav Pavlinović szolgálata idejében az 1970-es években épült. Az épület 20 méter hosszú és 8 méter széles. A templom melletti régi temetőben középkori sírkövek is láthatók.
A plébániatemplom feletti magaslaton ókori várrom található.

Gazdaság 
A lakosság megélhetésének alapját a mezőgazdaság adja. Legfontosabb terményei a paradicsom, az eper és a szőlő.

Kultúra 
A település ünnepe Nagyboldogasszony napja, amikor az ünnepi istentisztelet után vásárt, kulturális estet, koncerteket rendeznek. Ugyancsak nevezetes hitéleti esemény a nagypénteki körmenet.

Oktatás 
A településen a vrgoraci alapiskola kihelyezett tagozata működik.

Jegyzetek

Források 
Vrgorac város hivatalos oldala 
Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja – Dusina

További információk 
Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve. 

Split-Dalmácia megye települései
Veliki Prolog falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre Közép-Dalmáciában , az A1-es autópálya mentén , az országhatár és a megyehatár mellett fekszik . Története Veliki Prolog területe a régészeti leletek tanúsága szerint már az ókorban is lakott volt . A térség első ismert népe az illírek egyik törzse a dalmátok voltak , akik a magaslatokon épített , jól védhető erődített településeikben laktak . Az ő emlékük a plébániatemplom feletti magaslaton található ókori várrom . A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az században hódították meg ezt a vidéket . Az illírek elleniben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek , de a római kultúra csak érintőleges hatással volt erre a térségre . A horvát törzsek a század végén és a század elején telepedtek le itt , ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte . A település a középkorban is lakott volt , amint azt a plébániatemplom mellett fennmaradt középkori temető sírkövei is bizonyítják . A török a század második felében szállta meg ezt a vidéket , melykörül szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves uralma alól . A török uralom idején a hívek lelki szolgálatát a zaostrogi ferences atyák látták el . A török uralom után a település a Velencei Köztársaság része lett . A kandiai háború idején a térség falvai elpusztultak . A település török uralom végével a század végénkörül a környező településekkel együtt népesült be . A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek . A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott , de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban . Lakossága kezdetben a vrgoraci plébániához tartozott.ben Stjepan Blašković püspök megalapította az önálló dusinai plébániát , melyhez Veliki Prologot is hozzá csatolták . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ben az újonnan épített Nagyboldogasszony templom lett az plébániatemplom a dusinai helyett . A plébániaház azonban továbbra is Dusinán maradt.tól a plébániát hivatalosan dusina-veliki prologi plébániának nevezik.) banbenlakosa volt.ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam , majd később Jugoszlávia része lett . A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt.ben a nagy hóvihar által leginkább érintett települések közé tartozott . Lakosság ( 1857-ben ,ben,ben és részbenben lakosságát Dusinához számították . ) Nevezetességei A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemplomaban épült faragott kövekből . A település régi templomát , melyetban építettekban a napóleoni út építésekor lebontották . Ebből a templomból csak az apszis maradt meg , melyet a két világháború között halottasházzá alakítottak át.ben plébániatemplom rangjára emelték . A carrarai fehér márvány oltárben Pavle Bilinić spliti műhelyében készült . A harangtorony Vjekoslav Pavlinović szolgálata idejében azes években épült . Az épületméter hosszú ésméter széles . A templom melletti régi temetőben középkori sírkövek is láthatók . A plébániatemplom feletti magaslaton ókori várrom található . Gazdaság A lakosság megélhetésének alapját a mezőgazdaság adja . Legfontosabb terményei a paradicsom , az eper és a szőlő . Kultúra A település ünnepe Nagyboldogasszony napja , amikor az ünnepi istentisztelet után vásárt , kulturális estet , koncerteket rendeznek . Ugyancsak nevezetes hitéleti esemény a nagypénteki körmenet . Oktatás A településen a vrgoraci alapiskola kihelyezett tagozata működik . Jegyzetek Források Vrgorac város hivatalos oldala Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja A split-makarskai érsekség honlapja – Dusina További információk Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve . Split-Dalmácia megye települései