Bengáli Szultanátus
A Bengáli Szultanátus (bengáli:বাংলা সুলতানাত, /Bángla Szultánát/ ), egy független, középkori iszlám állam volt, amit Bengálban alapítottak 1342-ben. Függetlenségét a Delhi Szultanátustól 1352-ben nyerte el. Területei és befolyása kiterjedt a mai Bangladesre, Kelet-Indiára és Nyugat-Burmára. Több dinasztia is követte egymást a szultanátus regnálása alatt. A 16. század végén felbomlott és beolvadt a Mogul birodalomba és a Mrauk U királyságba. Fővárosai különböző időszakokban:  Gaur, Pandua, Szonargaon, főbb nyelvei a bengáli, perzsa  és arab, hivatalos vallása a szunnita iszlám, de meghatározó a hinduizmus és buddhizmus is.

Története 
A Delhi szultanátus elvesztette Bengál fölött az ellenőrzést 1338-ban. Ez kikövezte az utat a függetlenséghez Iljasz kán alatt. 1342-ben egy helyi hadúr, Samszudin Iljasz sah, kikiáltotta magát Lakhnauti királyának. Uralmát megerősítendő elfoglalt más független királyságokat Bengálban mielőtt kikiáltotta magát Bengál szultánjának.

Uralkodóházai

Iljász-dinasztia 

Iljász-dinasztia, vagy Ilijász-dinasztia, vagy Ilijász Sahi dinasztia volt az első, független türk, moszlim, uralkodó dinasztia a kései-középkori Bengálban, ami a 14. századtól a 15. századig uralkodott. A dinasztiát Iljász sah (1342-1358) alapította, akinek sikerült elérnie Bengál politikai egyesülését és megalapította azt, amit Bengáli szultanátus néven ismerünk. 1352-ben, miután vereséget mért Iktijarudin Gázi sahra és Iliász sahra, Szonargaon uralkodója lett. 

1415-ben az Iljász Sahi dinasztiát megbuktatta Ganesa rádzsa. Dzsadu fia követte a trónon, más néven Alauddin Mohamed sah, miután áttért az iszlám hitre. Őt is fia követte, Samszudin Ahmed sah. 1436-ban nemesei meggyilkolták. Halála után az Iljász Sahi dinasztia tért vissza Naszír ud-Din Mahmud sah személyében, aki Samszudin Iljász sah leszármazottja volt. 1437-ben lépett trónra. 1487-ben a dinasztia utolsó uralkodóját, Dzsalal ud-Din Fat sahot meggyilkolta az ő habsi (vagy sziddi, Délkelet-Afrikából származó etnikai csoport) parancsnoka, aki a palotaőrséget vezette, Sahzada Szultán, aki Barbak sah néven lépett a helyébe. Ezzel az Iljász Sahi dinasztia csillaga Bengál felett végleg leáldozott.

Husszain Sahi-dinasztia 
A Husszain Sahi dinasztia 1494-1538 között uralkodott. Alauddin Huszain sahot tartják a legjelentősebb bengáli szultánnak, amiért kulturális felvirágzást hozott az országnak. Elfoglalta Kamarupát, Kamatát, Dzsadzsnagart és Oriszát, és kiterjesztette a szultanátus hatalmát a Csittagongi kikötőig, amit ekkor értek el az első portugál kereskedők. Nasziruddin Naszrat sah menedéket nyújtott az afgán menekült uraságoknak mikor Bábur elfoglalta országukat, de neutrális maradt a konfliktusban. 

Naszrat sah békét kötött Báburral és ezzel megmentette Bengált a mogul megszállástól. A dinasztia utolsó szultánja, aki Szonargaonból uralkodott, harcolnia kellett országának északnyugati határán az afgán felkelőkkel. Végül is az afgánok áttörtek és kifosztották a fővárost 1538-ban és ott is maradtak évtizedekig, míg meg nem érkeztek a mogul hódítók.

Karráni-dinasztia 
A Karráni dinasztiát 1564-ben alapította Karráni Tadzs sah, egy etnikai pastun (afgán) volt a Karláni afgán törzsből. Ez volt a Bengáli szultanátus utolsó uralkodó családja. Tadzs kán formálisan Sér Sáh Szúri afgán uralkodó alkalmazottja volt. 1562-től 1564-ig, Tadzs kán elfoglalta Délkelet-Bihárt és Nyugat-Bengált, és a Mohamed Sahi dinasztia utolsó uralkodóját meggyilkolva elfoglalta egész Bengált. A főváros Szonargaonban volt. Tadzs kánt Karráni Szulejmán kán követte, aki a kormányt Gaurrból Tandába helyezte át 1565-ben. 1568-ban Szulejmán kán véglegesen az országhoz csatolta Orisszát. Névlegesen elfogadta a mogul sah, Akbár fennhatóságát, és miniszterelnöke, Lódi kán ajándékokkal és dáridókkal kibékítette a mogulokat. Szulejman kán hatalma Kacs Bihártól Puriig terjedt, illetve a Szon-folyótól a Brahmaputra-folyóig.

Bukása 
Bengál beolvadása Mogul Birodalomba fokozatos folyamat volt, ami a bengáli seregek vereségével kezdődött a Gagrai csatában, ahol Bábur seregei ütköztek meg Nasziruddin Naszrat sah seregeivel, és a Rádzs Mahali csatával végződött, ahol Karráni-dinasztia utolsó uralkodója hadakozott. 1574. szeptember 25-én a mogul generális Munim kán elfoglalta a Karráni fővárost, Tandát. A tukaroi csatában 1575. március 3-án az utolsó Karráni uralkodót, Daud kánt arra kényszerítették, hogy visszavonuljon Oriszába. A csata a Kataki békéhez vezetett, amelyben Daud feladta egész Bengált és Bihárt és csak Oriszát tartotta meg. Munim kán 80 évesen meghalt 1575 októberében és ezt követően a béke felborult. Daud kán kihasználta az alkalmat, megszállta Bengált és függetlenítette magát Nagy Akbartól. A mogul támadás a radzsmahali csatával tetőződött be 1576. július 12-én, amit a mogul generális, I. Dzsahán kán vezetett. Daud kánt kivégezték. Ennek ellenére az afgánok és a helyi földesurak, akiket Baro Bujan néven ismertek és Isza kán vezette őket folytatták az ellenállást a mogulokkal szemben. Később, 1612-ben, Dzsahángír uralkodása idején, Bengált véglegesen integrálták, mint mogul tartományt.

Kapcsolódó szócikkek
Delhi Szultanátus

Fordítás

Források 

Ázsia történelmi államai
Iszlám történelmi államok
Középkori államok
A Bengáli Szultanátus ( bengáli : বাংলা সুলতানাত, / Bángla Szultánát / ) , egy független , középkori iszlám állam volt , amit Bengálban alapítottakben . Függetlenségét a Delhi Szultanátustólben nyerte el . Területei és befolyása kiterjedt a mai Bangladesre , Kelet-Indiára és Nyugat-Burmára . Több dinasztia is követte egymást a szultanátus regnálása alatt . A század végén felbomlott és beolvadt a Mogul birodalomba és a Mrauk U királyságba . Fővárosai különböző időszakokban : Gaur , Pandua , Szonargaon , főbb nyelvei a bengáli , perzsa és arab , hivatalos vallása a szunnita iszlám , de meghatározó a hinduizmus és buddhizmus is . Története A Delhi szultanátus elvesztette Bengál fölött az ellenőrzéstban . Ez kikövezte az utat a függetlenséghez Iljasz kán alatt.ben egy helyi hadúr , Samszudin Iljasz sah , kikiáltotta magát Lakhnauti királyának . Uralmát megerősítendő elfoglalt más független királyságokat Bengálban mielőtt kikiáltotta magát Bengál szultánjának . Uralkodóházai Iljász-dinasztia Iljász-dinasztia , vagy Ilijász-dinasztia , vagy Ilijász Sahi dinasztia volt az első , független türk , moszlim , uralkodó dinasztia a kései-középkori Bengálban , ami a századtól a századig uralkodott . A dinasztiát Iljász sahalapította , akinek sikerült elérnie Bengál politikai egyesülését és megalapította azt , amit Bengáli szultanátus néven ismerünk.ben , miután vereséget mért Iktijarudin Gázi sahra és Iliász sahra , Szonargaon uralkodója lett . 1415-ben az Iljász Sahi dinasztiát megbuktatta Ganesa rádzsa . Dzsadu fia követte a trónon , más néven Alauddin Mohamed sah , miután áttért az iszlám hitre . Őt is fia követte , Samszudin Ahmed sah.ban nemesei meggyilkolták . Halála után az Iljász Sahi dinasztia tért vissza Naszír ud-Din Mahmud sah személyében , aki Samszudin Iljász sah leszármazottja volt.ben lépett trónra.ben a dinasztia utolsó uralkodóját , Dzsalal ud-Din Fat sahot meggyilkolta az ő habsi ( vagy sziddi , Délkelet-Afrikából származó etnikai csoport ) parancsnoka , aki a palotaőrséget vezette , Sahzada Szultán , aki Barbak sah néven lépett a helyébe . Ezzel az Iljász Sahi dinasztia csillaga Bengál felett végleg leáldozott . Husszain Sahi-dinasztia A Husszain Sahi dinasztiaközött uralkodott . Alauddin Huszain sahot tartják a legjelentősebb bengáli szultánnak , amiért kulturális felvirágzást hozott az országnak . Elfoglalta Kamarupát , Kamatát , Dzsadzsnagart és Oriszát , és kiterjesztette a szultanátus hatalmát a Csittagongi kikötőig , amit ekkor értek el az első portugál kereskedők . Nasziruddin Naszrat sah menedéket nyújtott az afgán menekült uraságoknak mikor Bábur elfoglalta országukat , de neutrális maradt a konfliktusban . Naszrat sah békét kötött Báburral és ezzel megmentette Bengált a mogul megszállástól . A dinasztia utolsó szultánja , aki Szonargaonból uralkodott , harcolnia kellett országának északnyugati határán az afgán felkelőkkel . Végül is az afgánok áttörtek és kifosztották a fővárostban és ott is maradtak évtizedekig , míg meg nem érkeztek a mogul hódítók . Karráni-dinasztia A Karráni dinasztiátben alapította Karráni Tadzs sah , egy etnikai pastun ( afgán ) volt a Karláni afgán törzsből . Ez volt a Bengáli szultanátus utolsó uralkodó családja . Tadzs kán formálisan Sér Sáh Szúri afgán uralkodó alkalmazottja volt.tőlig , Tadzs kán elfoglalta Délkelet-Bihárt és Nyugat-Bengált , és a Mohamed Sahi dinasztia utolsó uralkodóját meggyilkolva elfoglalta egész Bengált . A főváros Szonargaonban volt . Tadzs kánt Karráni Szulejmán kán követte , aki a kormányt Gaurrból Tandába helyezte átben.ban Szulejmán kán véglegesen az országhoz csatolta Orisszát . Névlegesen elfogadta a mogul sah , Akbár fennhatóságát , és miniszterelnöke , Lódi kán ajándékokkal és dáridókkal kibékítette a mogulokat . Szulejman kán hatalma Kacs Bihártól Puriig terjedt , illetve a Szon-folyótól a Brahmaputra-folyóig . Bukása Bengál beolvadása Mogul Birodalomba fokozatos folyamat volt , ami a bengáli seregek vereségével kezdődött a Gagrai csatában , ahol Bábur seregei ütköztek meg Nasziruddin Naszrat sah seregeivel , és a Rádzs Mahali csatával végződött , ahol Karráni-dinasztia utolsó uralkodója hadakozott. szeptemberén a mogul generális Munim kán elfoglalta a Karráni fővárost , Tandát . A tukaroi csatában márciusán az utolsó Karráni uralkodót , Daud kánt arra kényszerítették , hogy visszavonuljon Oriszába . A csata a Kataki békéhez vezetett , amelyben Daud feladta egész Bengált és Bihárt és csak Oriszát tartotta meg . Munim kánévesen meghaltoktóberében és ezt követően a béke felborult . Daud kán kihasználta az alkalmat , megszállta Bengált és függetlenítette magát Nagy Akbartól . A mogul támadás a radzsmahali csatával tetőződött be júliusén , amit a mogul generális , I. Dzsahán kán vezetett . Daud kánt kivégezték . Ennek ellenére az afgánok és a helyi földesurak , akiket Baro Bujan néven ismertek és Isza kán vezette őket folytatták az ellenállást a mogulokkal szemben . Később, ben , Dzsahángír uralkodása idején , Bengált véglegesen integrálták , mint mogul tartományt . Kapcsolódó szócikkek Delhi Szultanátus Fordítás Források Ázsia történelmi államai Iszlám történelmi államok Középkori államok