Veress Sándor (mérnök)
Veress Sándor (Sarkad, 1828. december 3. – Bukarest, 1884. október 27.) magyar mérnök, utazó, író. Részt vett az 1848–49-es szabadságharcban, ennek leverése után emigrációba kényszerült, több országot bejárt, majd végül Bukarestben telepedett le. A tudományos földmérés és a romániai vasútépítés úttörője, nevéhez fűződik az első romániai vasútvonal megépítése. Sarkad város díszpolgára, a Román Korona-rend érdemfokozat tulajdonosa, a román-magyar barátság szószólója.

Élete
1828-ban született Sarkadon, református lelkész fiaként. Elemi iskoláit Sarkadon és Békésen végezte, majd a debreceni kollégiumban jogot tanult, de még tanulmányai befejezése előtt, 1848-ban csatlakozott a szabadságharchoz. Petőfi Sándor személyes barátja volt. Bem József bihari zászlóaljában honvédként szolgált, majd a szabadságharc leverése után emigrációba kényszerült. Várnán szabóinasként, Konstantinápolyban bútorkereskedőként dolgozott, harcolt a krími háborúban, bejárta Kis-Ázsiát, majd az akkor török fennhatóság alatt álló Dobrudzsában gazdálkodott. 1858-ban Kossuth Lajost követve Párizsba majd Londonba is eljutott, ahol mérnöki diplomát szerzett. 1859-ben az osztrák–francia háborúban az itáliai légió kapitánya volt. 1859 novemberében Bukarestben telepedett le, ahol mérnökként dolgozott élete végéig. Sírja a Giulești úti református temetőben van.

Munkássága

Veress Sándor mérnökként és földmérőként több román nemesi családnak, sőt még a királynak is dolgozott. Ő tervezte az első romániai vasútvonalat (Bukarest–Gyurgyevó), melyet 1869. szeptember 7-én adtak át. Az ő vezetésével épült 1872–1875 között a Pitești–Varcsaró vonal, mely bekapcsolta Romániát az európai vasúthálózatba. Életművét 1881-ben I. Károly román király a Román Korona-rend (Coroana României) érdemfokozattal jutalmazta.

Számos könyvet és tanulmányt írt; beszámolt a szabadságharc utáni keleti magyar emigrációról, tudományos és történelmi cikkeket közölt. A romániai magyar református egyház főgondnoka, a Bukaresti Magyar Társulat tiszteletbeli elnöke volt, részt vett a Bukaresti Magyar Közlöny szerkesztésében, támogatta a bukaresti magyar oktatást.

Művei
A magyar emigratio a keleten I–II. kötet, Budapest: Athenaeum (1878)
Románia története (részlet), kéziratban fennmaradt mű

Családja
Apja Veress Ferenc sarkadi református lelkész (1791–1849). Öccse Veress Ferenc agronómus (1830–1894), fiai Veress Endre történész (1868–1953) és Veress Ferenc orvos (1877–1962), unokája Veress Ferenc orvos (1907–1989).

Források

Magyar mérnökök
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Bukaresti magyarok
1828-ban született személyek
1884-ben elhunyt személyek
Sarkadiak
Veress Sándor ( Sarkad , december – Bukarest , október ) magyar mérnök , utazó , író . Részt vett az49-es szabadságharcban , ennek leverése után emigrációba kényszerült , több országot bejárt , majd végül Bukarestben telepedett le . A tudományos földmérés és a romániai vasútépítés úttörője , nevéhez fűződik az első romániai vasútvonal megépítése . Sarkad város díszpolgára , a Román Korona-rend érdemfokozat tulajdonosa , a román-magyar barátság szószólója . Élete 1828-ban született Sarkadon , református lelkész fiaként . Elemi iskoláit Sarkadon és Békésen végezte , majd a debreceni kollégiumban jogot tanult , de még tanulmányai befejezése előtt, ban csatlakozott a szabadságharchoz . Petőfi Sándor személyes barátja volt . Bem József bihari zászlóaljában honvédként szolgált , majd a szabadságharc leverése után emigrációba kényszerült . Várnán szabóinasként , Konstantinápolyban bútorkereskedőként dolgozott , harcolt a krími háborúban , bejárta Kis-Ázsiát , majd az akkor török fennhatóság alatt álló Dobrudzsában gazdálkodott.ban Kossuth Lajost követve Párizsba majd Londonba is eljutott , ahol mérnöki diplomát szerzett.ben az osztrák–francia háborúban az itáliai légió kapitánya volt.november ében Bukarestben telepedett le , ahol mérnökként dolgozott élete végéig . Sírja a Giulești úti református temetőben van . Munkássága Veress Sándor mérnökként és földmérőként több román nemesi családnak , sőt még a királynak is dolgozott . Ő tervezte az első romániai vasútvonalat ( Bukarest–Gyurgyevó ) , melyet szeptemberén adtak át . Az ő vezetésével épült1875 között a Pitești–Varcsaró vonal , mely bekapcsolta Romániát az európai vasúthálózatba . Életművétben I. Károly román király a Román Korona-rend ( Coroana României ) érdemfokozattal jutalmazta . Számos könyvet és tanulmányt írt ; beszámolt a szabadságharc utáni keleti magyar emigrációról , tudományos és történelmi cikkeket közölt . A romániai magyar református egyház főgondnoka , a Bukaresti Magyar Társulat tiszteletbeli elnöke volt , részt vett a Bukaresti Magyar Közlöny szerkesztésében , támogatta a bukaresti magyar oktatást . Művei A magyar emigratio a keleten I–II. kötet , Budapest : Athenaeum Románia története ( részlet ) , kéziratban fennmaradt mű Családja Apja Veress Ferenc sarkadi református lelkész1849 ) . Öccse Veress Ferenc agronómus1894 ) , fiai Veress Endre történész1953 ) és Veress Ferenc orvos1962 ) , unokája Veress Ferenc orvos1989 ) . Források Magyar mérnökök Az49-es szabadságharc katonái Bukaresti magyarok 1828-ban született személyek 1884-ben elhunyt személyek Sarkadiak