Szegedi Mihály (színigazgató)
Szegedi Mihály, Szegedy (Máramarossziget, 1833 – Budapest, 1887. április 7.) színigazgató.

Pályafutása

Eredetileg kéményseprő-mesterséget folytatott egy erdélyi kisvárosban, s mielőtt színigazgató lett, táncmesteri foglalkozást is űzött. Amikor megjelent a városban egy vándortársulat, beleszeretett a primadonnába és megkérte a kezét. A hölgy igent mondott, erre Szegedi eladta házát és földjét, majd megpróbálkozott a színigazgatással. 1866 elején Sárospatakon lépett fel először mint színész, azonban működése során nem ért el sikereket. 1869-ben megalapította önálló társulatát, amellyel vidéken turnézott pl. a Tolonc (Tóth E.); Szép Helena (Offenbach); Parlagi Jancsi (Théaulon de Lambert); Egy katona története (D’Ennery-Common) című darabokkal. Minden vagyonát színigazgatói munkájára fordította, később a színészegyesület segélyezte. Nem tudott sem irni, sem olvasni. Ebbéli tudatlanságát úgy palástolta el, hogy megkért egy színészt, hogy olvassa el a neki küldött levelet vagy sürgönyt, mert ő otthon hagyta az okulárét. Emiatt sokat élcelődtek is vele, erről tanúskodik a következő anekdota is: "[...] analfabéta volt az istenadta, se írni se olvasni nem tudott. Ezt a színészek is jól tudták és egyszer, amikor az „igazgató úr" a színház előtti kispadon újságot olvasott — persze fordítva tartotta a lapot — megkérdezte egy színésze: mit olvas, dirikém? Mi újság a nagyvilágban? — Van újság, nézd csak fiam, megint valami vasúti szerencsétlenség történt. Kisiklott a mozdony, itt van ni, a kerekei égnek állnak. Én mondom neked, sokkal biztosabb az ekhós szekérrel utazni, mint ezeken a fránya masinákon."

Utolsó évében Kecskeméten megőrült, dühöngési rohamokban szenvedett, melyek környezetére veszélyessé váltak. Ennélfogva felesége és egy rendőrbiztos Kecskemétről felvitték a fővárosba, a Rókus-kórház megfigyelő osztályára. Feleky Miklósra, a szinészegyesület alelnökének jutott a feladat, hogy az angyalföldi tébolydában helyezze el Szegedit. Időnként még itt is ki-kitört belőle az elementáris humor. A tébolyház igazgatóját súgónak akarta szerződtetni, de csak úgy, ha bebizonyítja neki, hogy tud írni és olvasni. Végül 1887 áprilisában elborult elmével hunyt el az intézményben agyhűdés következtében.

Neje Péterfi Eliz (másként Péterffy Eliza, született Suba Erzsébet) színésznő volt, aki 1841-ben született Marosvásárhelyen, s meghalt 1905. november 19-én, Budapesten, a Rókus kórházban 52 éves korában.

Működési adatai
 1869–70: Nyíregyháza
 1870: Kisvárda, Mátészalka, Zilah, Nyíregyháza, Torda
 1871: Dés, Zilah, Tokaj
 1871–72: Rozsnyó
 1872: Losonc, Szolnok, Nyitra
 1873: Rimaszombat, Nyitra, Baja, Eger, Ungvár
 1874: Sátoraljaújhely, Eger, Gyula
 1874–75: Ungvár
 1875: Sátoraljaújhely, Munkács
 1875–76: Szatmár
 1876: Zilah, Tasnád
 1877: Sárospatak
 1878: Homonna, Nagymihály, Kisvárda
 1878–79: Sátoraljaújhely
 1879: Nagymihály, Nagyszalonta, Belényes
 1880: Újszentanna, Békéscsaba, Nagyszentmiklós
 1880–81: Lugos
 1881: Lippa, Temesvár, Versec
 1883: Lugos, Félegyháza, Cegléd
 1883–84: Cegléd
 1884: Karcag, Szolnok, Csongrád

Jegyzetek

Források
 
 Magyar Színművészeti Lexikon IV. kötet, 194. oldal

Színigazgatók
Máramarosszigetiek
1833-ban született személyek
1887-ben elhunyt személyek
Szegedi Mihály , Szegedy ( Máramarossziget,– Budapest , április ) színigazgató . Pályafutása Eredetileg kéményseprő-mesterséget folytatott egy erdélyi kisvárosban , s mielőtt színigazgató lett , táncmesteri foglalkozást is űzött . Amikor megjelent a városban egy vándortársulat , beleszeretett a primadonnába és megkérte a kezét . A hölgy igent mondott , erre Szegedi eladta házát és földjét , majd megpróbálkozott a színigazgatással.elején Sárospatakon lépett fel először mint színész , azonban működése során nem ért el sikereket.ben megalapította önálló társulatát , amellyel vidéken turnézott pl. a Tolonc ( Tóth E. ) ; Szép Helena ( Offenbach ) ; Parlagi Jancsi ( Théaulon de Lambert ) ; Egy katona története ( D’Ennery-Common ) című darabokkal . Minden vagyonát színigazgatói munkájára fordította , később a színészegyesület segélyezte . Nem tudott sem irni , sem olvasni . Ebbéli tudatlanságát úgy palástolta el , hogy megkért egy színészt , hogy olvassa el a neki küldött levelet vagy sürgönyt , mert ő otthon hagyta az okulárét . Emiatt sokat élcelődtek is vele , erről tanúskodik a következő anekdota is : " [ ... ] analfabéta volt az istenadta , se írni se olvasni nem tudott . Ezt a színészek is jól tudták és egyszer , amikor az „ igazgató úr " a színház előtti kispadon újságot olvasott — persze fordítva tartotta a lapot — megkérdezte egy színésze : mit olvas , dirikém ? Mi újság a nagyvilágban ? — Van újság , nézd csak fiam , megint valami vasúti szerencsétlenség történt . Kisiklott a mozdony , itt van ni , a kerekei égnek állnak . Én mondom neked , sokkal biztosabb az ekhós szekérrel utazni , mint ezeken a fránya masinákon . " Utolsó évében Kecskeméten megőrült , dühöngési rohamokban szenvedett , melyek környezetére veszélyessé váltak . Ennélfogva felesége és egy rendőrbiztos Kecskemétről felvitték a fővárosba , a Rókus-kórház megfigyelő osztályára . Feleky Miklósra , a szinészegyesület alelnökének jutott a feladat , hogy az angyalföldi tébolydában helyezze el Szegedit . Időnként még itt is ki-kitört belőle az elementáris humor . A tébolyház igazgatóját súgónak akarta szerződtetni , de csak úgy , ha bebizonyítja neki , hogy tud írni és olvasni . Végüláprilisában elborult elmével hunyt el az intézményben agyhűdés következtében . Neje Péterfi Eliz ( másként Péterffy Eliza , született Suba Erzsébet ) színésznő volt , akiben született Marosvásárhelyen , s meghalt novemberén , Budapesten , a Rókus kórházbanéves korában . Működési adatai 70 : Nyíregyháza Kisvárda , Mátészalka , Zilah , Nyíregyháza , Torda Dés , Zilah , Tokaj 72 : Rozsnyó Losonc , Szolnok , Nyitra Rimaszombat , Nyitra, Baja , Eger , Ungvár Sátoraljaújhely , Eger , Gyula 75 : Ungvár Sátoraljaújhely , Munkács 76 : Szatmár Zilah , Tasnád Sárospatak Homonna , Nagymihály , Kisvárda 79 : Sátoraljaújhely Nagymihály , Nagyszalonta, Belényes Újszentanna, Békéscsaba , Nagyszentmiklós 81 : Lugos Lippa , Temesvár , Versec Lugos , Félegyháza , Cegléd 84 : Cegléd Karcag , Szolnok , Csongrád Jegyzetek Források Magyar Színművészeti Lexikon IV. kötet , oldal Színigazgatók Máramarosszigetiek 1833-ban született személyek 1887-ben elhunyt személyek