Szanszkrit szójegyzék
E szanszkrit szójegyzék a hinduizmusban, az ind filozófiában és hagyományban gyakran használt szanszkrit szavak gyűjteménye és értelmezése.

Magyar átírás 
Irányadó: Osiris-féle Helyesírás, WP:ÚJIND
 szóvégi á → a
 szóvégi í → i
 szóeleji y → j

Szavak

A, Á 
 abhiséka (अभिषेक): vallási rítus
 ácsárja (आचार्य , angol: acharya) mester, tanító, szellemi vezető
 adhikári (अधिकारिन्): valaki, aki előrelépést tett a spirituális úton
 advaita védánta (अद्वैत वेदान्त): A védánta a hat ortodox hindu iskola egyike, ennek egyik ága az advaita
 Az advaita jelentése: kettősség nélküli. Utalás arra az elképzelésre, hogy az átman ugyanaz, mint a legmagasabb létező, Brahman. Ebben a Védánta iskolában Brahman az egyetlen létező, és a világ, ahogyan az számunkra megjelenik, pusztán illuzórikus. Brahman illúziója, amit májának nevezünk, okozza azt, hogy a világ létezik.
 Agni (szanszkrit: अग्नि): a tűz istene a hinduizmusban
 az ájurvédában az a biológiai tűz, amely az anyagcserét irányítja
 ahankára vagy ahamkára (अहंकार): egoizmus, énközpontúság
 ahimsza (अहिंसा, angol: ahimsa, IAST: ahiṃsā): erőszakmentesség (minden élő iránt), nem-ártás
 ájurvéda (आयुर्वेद, angol: Ayurveda): India több mint ötezer éves hagyományos, természetes orvostudományi rendszere
 ákása (आकाश, angol: akasha): a mindenséget betöltő, mindenen átható, láthatatlan anyag, gyakran éternek fordítják
 amma (अम्मा, ammā): anya ; (lásd még: Ammá Máta Amritánandamaji, indiai spirituális vezető)
 ánanda (szanszkrit: आनन्द): tökéletes boldogság, üdvösség
 anga (अङ्ग) többjelentésű szó; többek közt: tag, valamilyen gyakorlat (pl. a jóga) része
 aparigraha (अपरिग्रह , angol: aparigraha ): birtoklásmentesség (csak a létfenntartáshoz szükséges dolgok megtartása)
 árja, árják (आर्य) indoiráni népek régi neve, akik az ősidőkben ÉNy felől Indiába benyomultak
 árjava (आर्जव): képmutatásmentesség
 artha (अर्थ): az élet célját jelölő kifejezés; hagyományosan négy arthát tartanak számon
 ásram (आश्रम, angol: ashram): spirituális menedékhely
 ásrama, ásramák (चतुराश्रम): a négy lelki rend, a lelki fejlődés négyes felosztása a Védák alapján. Ezek:
 brahmacsarja (tanulóélet), grhastha (családos élet), vánaprastha (visszavonult élet), szannjásza (lemondott élet).
 ászana (आसन), jelentése: elhelyezkedés, illetve stabil, kényelmes póz, ülésmód; a jóga egyik tagja, lépcsőfoka
 asztéja (अस्तेय): a tulajdon tisztelete (a lopás tilalma)
 ásztika (आस्तिक): a Védákhoz pontosan igazodó hat bölcseleti iskola (darsana)
 aszura, aszurák (szanszkrit: असुर, angol: asura): démonok, gonosz szellemek
 átman (आत्मन्, angol: atman): önvaló, a világszellemmel azonos egyéni lélek
 ātman आ á (अ a + ा á) त्म tma (त ta + म ma) न् n (न na + ्)
 aum vagy másképp om (ॐ): szent szótag és mantra a hinduizmusban és a buddhizmusban
 avatár, avatára (अवतार) Isten vagy képviselője alászállása és halandó lényben való megtestesülése a Földön. Elsősorban Visnu megtestesülését értik alatta.
 avidja (अविद्या avidjā): tudatlanság, tévelygés
 lásd még: avidjá (buddhizmus)

B 
 baba (बब bābā): egy szent ember vagy mester tiszteletteljes megszólítása, jelentése: kb. kedves apa, nagyapa, nagybácsi
 bábádzsi (बाबाजी):
 megtisztelő cím, megszólítás, a baba (बब bābā) más alakja
 Bábádzsi Nágarádzs, mitológiai szent és jógi
 bandha (बन्ध): zár, megkötés, elzárás; (izom)összeszorítás vagy összehúzás a jógában, melynek célja a prána megállítása vagy irányítása (angol cikk: )
 Bhagavad-gíta (भगवद् गीता, angol: Bhagavad Gita): szanszkrit filozófiai költemény, a Mahábhárata része, a hinduizmus szent könyve
 bhagavad gītā भ bha ग ga व va द् d (द da + ्) गी gí (ग g + ी í) ता tá (त t + ा á)
 Bhagaván (szanszkrit: भगवान् bhagavān): Isten (Ísvara) szinonimája; Krisnára és Visnu más avatárjaira is használják a vaisnavizmusban, csakúgy mint Sivára a saivizmusban
 bhadzsan (भजन) áhítatos ének, elsősorban a hinduizmus bhakti-kultuszában
 bhakta (भाक्त) többjelentésű szó, általában utalás a hívőre, a bhakti-jóga követőjére
 bhakti (भक्ति) jelentése: részvétel, odaadás, szeretet, hódolat. Az Isten vagy istenség iránti feltétlen odaadás, szeretet
 bhakti-jóga (भक्ति योग): az Isten iránti szerető odaadás jógája
 bhógi (भोगिन्): élvhajhász, az érzéki örömök élvezője, hedonista
 bódhi vagy bódhi (szanszkrit: बोधि): a buddhizmusban használatos kifejezés: megvilágosodás, "felébredés"
 bódhiszattva (szanszkrit: बोधिसत्त्व, angol: bodhisattva): megvilágosult ember
 bódhicsitta (szanszkrit: बोधिचित्त, angol: bodhicitta): a teljes megvilágosodás elérésére irányuló akarat, vágy
 बो bó (ब ba + ो o) धि dhi (ध dha + ि i) चि csi (च ca + ि i) त्त tta (त् t + त ta)
 Brahma (brahmā, ब्रह्मा) a világegyetem első teremtménye, a hinduizmus teremtő istene, a trimúrti egyike
 brahmacsarja (brahmacsarjā, szanszkrit: ब्रह्‍मचर्य, angol: brahmacharya): önmegtartóztatás, önfegyelem
 Brahman (ब्रह्मन्): a világegyetem létezésének ősoka, téren és időn kívüli Legfelsőbb Létező
 brahman ब्र bra (ब ba + र ra) ह्म hma (ह ha + म ma) न् n (न na + ्)
 bráhmanák (szanszkrit: ब्राह्मण): a "bráhmanoknak szánt" hosszabb-rövidebb teológiai jellegű, ókori magyarázatok, amelyek a Védák használatára és értelmezésére vonatkoznak
 brahmanizmus (हिन्दू धर्म) a hinduizmus másik neve
 lásd még: a kereszténység és a hinduizmus összehasonlítása
 brahmin vagy bráhman(a) (ब्राह्मण) az indiai kasztrendszer legfelsőbb kasztjának tagja
 Budha (बुध), másképp Szaumja (सौम्य): a hindu mitológiában a Merkúr bolygó megszemélyesítője
 Buddha: Gautama Sziddhártha (सिद्धार्थ गौतम) vallásalapító
 buddhaság (szanszkrit: बुद्धत्व; páli: बुद्धत vagy बुद्धभाव) a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapota
 buddhi (बुद्धि) jelentése: megérteni, felfogni; az ind filozófiákban kontrasztot képez a manasz-szal (elme) és az ahankárá-val (egoizmus) szemben

Cs 
 csakra (चक्र): szó szerint: kerék; az emberi testben elhelyezkedő pszichikai energia központi magja
 Csaitanja (चैतन्यः महाप्रभु): más néven Srí Krisna Csaitanja a bengáli vaisnavizmus központi alakja, követői a védikus irodalom bizonysága alapján Krisnával azonosítják
 cséla (चेला): tanítvány, a bölcsek vagy szentek követője
 csit (चित्): a transzcendentális, "tiszta" tudat; a védántában gyakran együtt szerepel a léttel (csit) és az üdvvel (ánanda), mely 3 kifejezés Brahman lényegét írja le
 csitta (चित्त): a tudatos elme, tudatosság

D 
 daja (दया dajā): együttérzés, mások iránti könyörületesség, szeretet (angol cikk: )
 lásd még: Felebaráti szeretet#Hinduizmus
 dāna (दान angol: dana): adakozás, nagylelkűség másokkal szemben
 darsana, néha darshan vagy darsan (दर्शन): egy isten vagy egy szent személy vagy tárgy látomása; szemlélet, látásmód, megtapasztalás
 darśana द da र्श rsa (र् r + श śa) न na
 déva, dévák (देव) jelentése: isteni, ragyogó. A mennyei lények, (fél)istenek neve
 lásd még: Déva (buddhizmus)
 dévanágari (देवनागरी): Indiában a 10–13. század között kialakult írás; ezt az írást használják a szanszkrit nyelvekben
 devanāgarī दे dé (द da + े é) व va ना ná (न na + ा á) ग ga री rí (र ra + ी í)
 Dévi (szanszkrit: देवी, devī) jelentése: istennő; az istenség női aspektusa
 dhárana (धारणा): koncentráció
 dharma (धर्म): sokjelentésű fogalom a hinduizmusban és a buddhizmusban: vallás, természet, igazság, törvény, tan, (tudat)tartam, jó modor. Az a szerep, amit az embernek be kell töltenie az életben.
 dharma ध dha र्म rma (र् r + म ma)
 dhjána vagy dzshána (ध्यान): mély meditáció, szemlélődés
 lásd még: dhjána (buddhizmus)
 dnyána vagy más átírásokban dzsnyána, dnyána, jnyána, gjána (szanszkrit: ज्ञान): bölcsesség, transzcendentális tudás; az a tudás, amely a Brahman vagy Isten felé vezető út ismeretét jelöli (angol cikk: )
 dhṛti (धृति): az elmében való elkötelezettség, erősség
 díksa (दीक्षा, dīkṣā): beavatás, ceremónia, áldás
 dósa, dosa :
 szanszkrit दोषस् : az ájurvéda egyik fogalma; alapnedv, testnedv; úgy is lehet fordítani, hogy az "ami elromolhat", és "ami problémákat okozhat". Az ájurvéda kultúrkörében 3 fő dósa: vata, pitta, kapha (angol cikk: )
 szanszkrit दोष : hiba, sérülés, gyengeség
 dukkha (दुःख) általában "szenvedésnek, elégedetlenségnek fordítják; a buddhizmusban a négy nemes igazság első pontja
 Durga (दुर्गा, durgā): a hindu anyaistennőnek, Mahádévinek egy formája
 Dvárka vagy Dváraka (द्वारकाद्वीप): A Mahábhárata irataiból ismert város, amit Krisna alapított; zarándokhely
 dzsapa (जप): egy mantra vagy Isten nevének ismétlése
 dzsíva vagy dzsívátma (जीव): az örök egyéni lélek, Isten parányi, örök része
 Dzsagannátha (जगन्नाथ): Puri templomában tisztelt Visnu/Krisna isten helyi neve
 dzsívanmukta (जीवन्मुक्त): az, aki már életében felismerte az önvalót és elérte a megszabadulást (móksa, mukti)

E, É 
 ékágra (एकाग्र ekāgra): gyakran egyhegyűség állapotának fordítják; amelyben egy eltűnő gondolatot egy, az előzőhöz szorosan kapcsolódó gondolat követ; amikor az ilyen állapotok folyamatosan követik egymást, az elmét "egyhegyűnek" nevezik

G 
 Ganésa (गणेश): elefántfejű embertestű istenség
 giri (गिरि): domb, hegy
 Gíta, Gítá (गीता Gītā): a Bhagavad-gíta rövid neve
 gjána vagy dzsnyána, dnyána, jnyána (szanszkrit: ज्ञान): bölcsesség, transzcendentális tudás (angol cikk: )
 guna (गुण): a szövegkörnyezettől függően többjelentésű szó. Többnyire a jelentése: minőség, sajátosság, tulajdonság, vagy erény, érdem.
 az elme minősége vagy sajátossága; a manifesztáció három alapvető energetikai kifejeződési formája; azok az alapenergiák vagy alapminőségek, amelyek minden létező alapját képezik
 három guna van: szattva (सत्त्व), radzsasz (रजस्), tamasz (तमस्)
 Govinda (गोविंद): Visnu egyik neve
 guru (गुरु): a bölcsesség mestere, a spirituális tudás közvetítője
 gurukula (गुरुकुल): a védikus oktatás iskolája, ahol a tanulók a guru mellett éltek
 gurudéva (गुरुदेव): egy guru megszólítása

H 
 Hanumán (हनुमान् Hanumān): egy majom, aki a Rámájanában Isten tökéletes szolgáját képviseli. Hanumán Váju a szélisten fia
 Hara (हर): az Úr, Siva egyik neve
 hatha-jóga (हठयोग): a szervezet megtisztítását, egyensúlyát és a testi funkciók optimális hatékonyságát elősegítő gyakorlatok rendszere
 hínajána (हीनयान) jelentése: "kis szekér", "kis kocsi", vagy "szűk ösvény". A szekér vagy ösvény a megvilágosodáshoz vezető eszközt jelenti.

I 
 Indra (इन्द्र) a mennydörgés, villámlás, az eső és a harc istensége
 indríja (इन्द्रिय): érzékszerv
 Ísvara (szanszkrit: ईश्वर) jelentése igen tág; Brahman ősokának legfelsőbb egyéniesült része; a személyes Isten
 lásd még: hindu panteon

J 
 jadzsna (यज्ञ) jelentése: áldozat, felajánlás. A dharma három főágának egyike
 Jama vagy Jamarádzsa (यम, Yama; यमराज Yama-rāja) az a félisten, aki a bűnösöket haláluk után megbünteti
 jama (यम yama): a jóga első lépcsőfoka, etikai szabályok a helyes élethez és a megvilágosodáshoz
 A Jóga-szútrákban említett öt jama: ahiṃszā (अहिंसा): erőszakmentesség; szatja (सत्य): igazság, képmutatás-mentesség; asztéja (अस्तेय): a tulajdon tisztelete; brahmacsarja (ब्रह्मचर्य): önmegtartóztatás; aparigraha (अपरिग्रहः): birtoklásmentesség
 jantra (यन्त्र, angol: yantra): meditációs célra készített jelképes geometriai formák rajza (angol cikk: )
 játra (szanszkrit: यात्रा yātrā, angol: yatra) jelentése: utazni vagy zarándoklatra menni; zarándoklat egy szent helyre
 jóga (szanszkrit: योग) jelentése: összekapcsolni, egyesülni. A Bhagavad-gíta alapján folyamat a Legfelsőbb Lénnyel való összekapcsolódás érdekében. Végső célja a vele való egyesülés
 jógi (योगी): a jóga gyakorlója, a szent iratok tanításainak követője
 juga (युग): korszak (angol cikk: )
 A hindu kronológia négy világkorszaka, amelyek körforgásban követik egymást: Szatja-juga, Tréta-juga, Dvápara-juga, Kali-juga

K 
 kaivalja (कैवल्य, angol: kaivalya): tartózkodás, távolság valamitől, elkülönülés. A szánkhja és a jóga rendszerében a megszabadulás állapota. Tökéletes elszakadás az anyagtól és a lélekvándorlástól.
 kája (काय kāya): szó szerint "test"; az ind filozófiákban több testet különböztetnek meg: kauzális, szubtilis, anyagi
 lásd még: trikája (buddhizmus)
 kála (काल): idő
 Kali-juga (कलियुग): a hindu kronológia négy világkorszakának egyike, a képmutatás korszaka, amely ma is tart
 Káli (काली): istennő, Párvati egyik megnyilvánulási formája
 káma (काम) jelentése: vágy, kívánság (lásd még: Kámaszútra)
 karma (कर्म): anyagi tettek, amelyekért visszahatás jár; az ok és okozat kölcsönhatása, törvénye
 karma-jóga (कर्मयोग) az önzetlen "cselekvés jógája"
 karuna ( करुणा karunā): együttérzés, könyörület
 kírtan (कीर्तन) áhítatos ének, egy istenséget dicsérő dal, gyakran hangszeres kísérettel
 klésa (क्लेश) jelentése: méreg; az emberi szenvedés átfogó jelentésének hordozója
 kósa (szanszkrit: कोश): sokjelentésű szó, többek közt a jelentése: burok, befedettség. Az ind filozófiában és az ájurvédikus gyógyászatban használt fogalom
 krija (szanszkrit: क्रिया kriyā) jelentése: tett, tevékenység, erőfeszítés. Adott esetben vallásos tetteket jelölnek vele, pl. szertartásokat; a jóga terminológiájában gyakran önkéntelen fizikai mozgásokra utal, amelyeket a kundalini felébresztése okoz (angol cikk: )
 a krija-jóga (क्रिया योग) a "cselekvés jógája"; a test fegyelmezésének, az elme szabályozásának és az aum-on való meditálás gyakorlata
 a hatha-jóga kriják a fizikai testet tisztító eljárások, más néven sat-karmák
 Krisna (szanszkrit: कृष्ण, IAST: Kṛṣṇa): Visnu 8. megtestesülése, a Bhagavad-gíta alapján az Istenség legfelsőbb személyisége
 kszama (szanszkrit: क्षमा kṣzamā): megbocsátás
 kundalini (कुण्डलिनी kuṇḍalinī): az egyéni testekben rejtőző kozmikus életerő; vagy látens (rejtett) energia, amely az egész test és a pránikus erők statikus bázisa

L 
 Laksmi (लक्ष्मी): a gazdagság és jószerencse istennője
 Lanka (लंका): Srí Lanka szigete
 lila (szanszkrit: लीला līlā) jelentése: játék. a Legfelsőbb Úr / Isten transzcendentális cselekedete, utalva arra, hogy a mindenség Isten „játéka” (angol cikk: )
 lingam vagy linga (szanszkrit: लिङ्गं, hindi: लिंग, IAST: liṅgaṃ) jelentése: szimbólum. A valóság megnyilvánult és megnyilvánulatlan aspektusait jelképezi
 a lingam szó egyik jelentése a férfi nemi szervet jelképezi és ez az asszociációs tévedés rányomta a bélyegét a lingam nyugati megítélésére, de a lingam (az ellipszoid) a Siva-sakti, Siva teremtő erejének jelképe
 lóka (लोक): a világ, világegyetem

M 
 maha (szanszkrit: महा mahā́) jelentése: nagy, hatalmas
 Mahábhárata (महाभारत):  éves, szanszkrit nyelvű hindu eposz
 Mahádévi (szanszkrit: महादेवी): anyaistennő; összetett szó: Mahá + Dévi
 mahájána (szanszkrit: महायान): a buddhizmus három ágának egyike
 Mahátma (szanszkrit: महात्मा mahātmā: - 2 szó: महा mahā + आत्मं vagy आत्मन ātman) jelentése: nagy lélek. A teljesen Isten-tudatú, felszabadult lélek.
 lásd még: Mahátma Gandhi
 Mahávíra (szanszkrit: महावीर) वर्धमान) a dzsainizmus egyik fő prófétája, a 24 tírthankara közül az utolsó
 Mahésvara (माहेश्वर): összetett szó: Mahá + Ísvara (Nagy Isten); Siva egyik neve
 Maitréja (मैत्रेय) egy jövőbeli Buddha
 maja
 (माया mājā): illúzió, az anyagi létre utaló filozófiai szó, lásd: Májá (illúzió)
 Májá (मायादेवी Májádéví): lásd: Májá (Buddha anyja)
 mála (माला; mālā): imafüzér
 manasz (szanszkrit: मनस्): az elme
 mandala (मण्डल): a kozmosz illetve különféle istenek hindu vagy buddhista vallási ábrázolása és ábra a spirituális energia fókuszálására
 mandir (मंदिर): hindu templom
 mantra (मंत्र) vallásos terminus, szellemi erőt tartalmazó mondás
 Manu (मनु): félisten, az emberiség atyja
 mauna (मौन): spirituális hallgatási, szótlansági fogadalom (angol cikk: )
 méla (मेला): találkozó, gyűlés, fesztivál, vásár (lásd még: Kumbh mela)
 Mathura (मथुरा): város Észak-Indiában, Delhi-től délre. Zarándokhely. Itt volt Krisna szülőhelye.
 Meru (मेरु, meru) mítoszok alkotta vidék, a dzsainizmusban, a hindu és a buddhista kozmológiában az Univerzum központja
 mitáhára (मितहार mitāhāra): mértékletesség a táplálkozásban (angol cikk: )
 móksa, néha mukti (szanszkrit: मोक्ष, IAST: mokṣa): megszabadulás; szabadulás a születés és a halál örök körforgásából (szanszára), a reinkarnáció kötelékéből
 मो mo (म ma + ो o) क्ष ksa
 mudra (szanszkrit: मुद्रा, mudrā): szimbolikus vagy szertartásos kézmozdulat vagy kéztartás a hinduizmusban és a buddhizmusban
 muni (szanszkrit: मुनि): bölcs, szent, aszkéta, látnok (hasonló fogalmak: szádhu, risi)
 múrti (मूर्ति, IAST: mūrti): egy istenség megtestesülése egy tárgyban

N 
 nádi (नाडी nāḍī): energiacsatorna, amelyben a prána áramlik
 násztika (नास्तिक): a Védák tekintélyét el nem fogadó, heterodox indiai vallásokat és filozófiákat jelölő kifejezés
 nijama (नियम): a jóga második lépcsőfoka, egyfajta magatartási kódex a helyes élethez és a spirituális megvilágosodáshoz
 A Jóga-szútrákban említett öt nijama: saucsa (शौच) : külső és belső tisztaság; szantósa (संतोष) : elégedettség; tapasz (तपस्) : önmegtagadás, önmegtartóztatás; szvádhjája (स्वाध्याय) : öntanulmányozás és önnevelés a szent iratok tanulmányozása által; Iśvara-praṇidhāna: Isten iránti teljes odaadás.
 nirguna (निर्गुण): gunáktól mentes, tulajdonságok nélküli. Brahmannal kapcsolatban arra utal, hogy Ő az anyagi tulajdonságok felett áll.
 nirvána (निर्वाण): megszabadulás az anyagi léttől és szenvedéstől; az ind filozófiában Brahmannal való egyesülés
 njája (न्याय): a hat ortodox hindu iskola egyike

 O, Ó 
 ódzsasz (ओजस्): az ájurvéda egyik fogalma, jelentése: életerő, vitalitás, de jelentéstartományába beletartozik a tiszta tudat és a spiritulis emelkedettség is
 om vagy aum (ॐ): alap- vagy gyökérmantra, ezért sok mantra, ima és rituálé elején mondják

 P 
 pandit (पण्डित): tanult, művelt ember; valamely tudományterület tanára
 para (szanszkrit: परा) többjelentésű: transzcendentális, nagyobb, a legmagasabb, legjobb; cél; létezés; korábban, később stb.
 paramahansza (szanszkrit: परमहंस): magas rangú hindu spirituális tanítók vallási-teológiai címe
 lásd még: Paramahansza Jogananda Paramátma, néha: Paramátman (szanszkrit: परमात्मा, IAST: paramātmā): legfelsőbb lélek; azonos Brahmannal, amely minden élőlény szívében lakik és kíséri őt, miközben egyik testből a másikba vándorol
 parampara (परम्परा, paramparā): mester-tanítvány megszakíthatatlan láncolata, melyben a tudást adják át nemzedékről nemzedékre
 paramguru : a guru guruja; a mester mestere
 parinirvána (szanszkrit: परिनिर्वाण): a buddhizmusban a halál pillanata után bekövetkező nirvánára utal, amely azokkal történik, akik még életük során elérték a nirvánát
 Párvati (szanszkrit: पार्वती, IAST: Pārvatī): istennő, szelíd aspektusa Mahádévinek
 Patandzsali (पतञ्जलि): egy vagy több tudós és szerző használta ezt a nevet, aki(k) a Kr. e. 2. század és Kr. u. 6. század között élt(ek). Két fontos mű szerzője vagy társszerzője: Mahábhásja és a Jóga-szútrák
 pra (szanszkrit: प्र): előtag és fokozószó, jelentése kb.: nagyobb, magasabb, legfelső, legelső. például: prajnána (प्रज्ञान): magasabb tudás, intuíció
 prakriti: (szanszkrit: प्रकृति, IAST: prakṛti) az örök ősanyag vagy ősforrás; a megnyilvánuló, szemmel látható sokféleség energiahálója, amely a természetként, a fizikai világként jelenik meg
 prána (szanszkrit: प्राण, angol: prana, IAST: prāṇa): univerzális életerő, energia, lélegzet
 pránájáma (szanszkrit: प्राणायाम, angol: pranayama, IAST: prāṇāyāma): légzésirányítás a jógában tett előrelépés érdekében; egy létállapot, amelyben túlhaladottá válik a lélegzet és a lélegző dualitása
 pratjáhára (szanszkrit: प्रत्याहार): az elmeműködés befelé fordítását, a tudatos magunkba tekintést, elmélyedést jelent
 praszáda vagy praszád (प्रसाद): a hindu templomban készített megszentelt étel (felajánlás) az ott lakozó istenségnek
 púdzsa (पूजा, IAST: Pūjā): vallási szertartás. A mindennapi púdzsát a házi oltárnál, a mandírnál végzik el, amikor is a családfő a család védőistenéhez imádkozik, miután tiszteletüket tették a múrtinak (az istenszobornak)
 Puránák (पुराण) jelentése: ősi. A Védákat kiegészítő 18 történelmi mű
 Puri (जगन्नाथपुरी): város az indiai Orisza tengerpartján, Dzsagannátha múrtijának és templomának szent városa; zarándokhely
 purusa (पुरुष): tiszta tudatosság; az egyéni lélek vagy a Legfelsőbb Úr; rokon értelmű az átmannal

 R 
 Ráma (राम Rāma): Visnu 7. megtestesülése, tetteit a Rámájana foglalja össze
 Rámájana (रामायण Rāmāyaṇa): ősi indiai eposz, amely fontos része a hindu kánonnak (szmriti)
 rádzsa (राजा): király, uralkodó. Női formája a ráni (राज्ञी)
 rádzsa-jóga (राजयोग) szó szerint: királyi jóga; astánga jógának is nevezik, mert nyolcfokú jóagként jelenik meg
 radzsasz (रजस्): a három guna egyike; a szenvedély kötőereje, amelyet az anyagi törekvés és az érzékkielégítésre való vágy jellemez
 rága (राग): érzelmi kötődés, amelyet a testi vágynak, mohóságnak és a szenvedélynek feleltetnek meg
 Rigvéda (ऋग्वेद ṛgvedā) jelentése: versekben kifejezett tudás. A Védák egyike
 risi (ऋषि): az ősi védikus értelemben egy látnok volt, egyúttal ihletett költő, szent ember

 S 
 sakti (शक्ति): az áramló kozmikus energia
 a sakták vagy másképp a saktizmus (शाक्तं) követői a hinduizmus 3 fő ágának egyik irányzata, melynek középpontjában az Anyaistennő-kultusz áll
 saivizmus vagy saiva (शैवसम्प्रदाय): a hinduizmus egy ága, amely elsődleges és legfőbb istennek Sivát, vagy annak egy megtestesülési formáját vagy szimbólumát tartja
 Sankara (szanszkrit: शंकर, Adi Sankara vagy másképp Sankarácsárja) indiai filozófus, az advaita védánta iskola legnagyobb alakja
 ő volt aki megalapozta az advaita doktrínát, ami Brahman személytelen természetét hangsúlyozza, valamint azt, hogy a lelkek azonosak a nem differenciált Brahmannal.
 sánti (शान्ति , angol: shanti): belső béke, nyugalom
 sásztra (शास्त्र): értekezést, szöveget jelent egy adott területen
 sat-karma (षटकर्मन ṣaṭkarman, angol: shatkarma): a test kitisztításának hat művelete
 saucsa (शौच): tisztaság a gondolkodásban, a beszédben, a testben
 síla (शील): tudatos és szándékos etikai viselkedésforma a buddhizmusban
 Siva (शिव): a trimúrti egyike, a saivizmus irányzat számára a főisten
 Sri (szanszkrit: श्री, angol: Sri, Shri, IAST: śrī)
 megtisztelő cím, amelyet bölcseknek, mestereknek szoktak adni, hasonló mint az angolban a Mr. (mister), de annál magasabb rendű (angol cikk: )
 Visnu párja, más néven Laksmi
 sruti (श्रुति): az isteni kinyilatkoztatás legfőbb tekintélyű szövegei

 Sz 
 szádhaka (साधक): spirituális útkereső; egy bizonyos életformát élő ember, aki megvalósítja élete értelmének célját (angol cikk: )
 szádhana (साधन szādhanā): rendszeresen végzett spirituális gyakorlat; például a jóga elkötelezett, állhatatos gyakorlása, amely lelki megvilágosodáshoz vezet
 szádhu (साधु): aszkéta, szent ember
 szamádhi (szanszkrit: समाधि, angol: samadhi, IAST: samādhi): a meditáció legmagasabb foka
 szamhita (szanszkrit: संहिता, IAST: saṃhitā): gyűjtemény
 सं szam (स sza + ं m) हि hi (ह ha + ि i) ता tá (त ta + ा á)
 szamjama (szanszkrit: संयम, angol: samyama): ama mentális műveletek összességét jelöli, amelyek egy dolog, egy jelenség, egy lény stb. lényegének észleléséhez vezetnek; három gyakorlat együttese: dhárana (koncentráció), dhjána (mély meditáció) és a szamádhi (az önvalóval való eggyé-válás) (angol cikk: )
 szamszkára (szanszkrit: संस्कार): a szövegkörnyezettől függő többjelentésű szó: tökéletesség, gondolat, forma, tisztaság stb.
 az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok, lásd: szamszkára rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban. Ezeket a szertartásokat az ember élete során a fogantatásától kezdve újra és újra elvégezik. lásd: szamszkára (rítus) mint buddhista fogalom lásd: szamszkára szankalpa vagy szamkalpa (संकल्प): gondolat; akarat, vágy, szándék
 szánkhja (szanszkrit: सांख्य, IAST: sāṃkhya): bölcselet, a hat ortodox hindu iskola egyike
 az odaadó szolgálat útja
 az anyag és szellem analitikus megkülönböztetése
 szannjásza vagy szanjásza (संन्यास, angol: sannyasa): lemondás, felajánlás; az élet lemondott rendje (a négy ásrama – lelki rend – egyike), melynek célja a lelki fejlődés
 a szannjászin (संन्यासिन्): a lemondott rendben élő személy
 szanszára vagy szamszára (संसार): a születés és a halál körforgása, a lélekvándorlás hindu formája
 szanszkára vagy szamszkára (संस्कार):
 szamszkára - az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok, emlékek
 szamszkára - a buddhizmusban azt jelenti, hogy 'az, ami összerakódott' vagy 'az, ami összerak'
 szamszkára - rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban
 szantóṣa (संतोष): megelégedettség a külső körülményekkel
 Szaraszvati (szanszkrit: सरस्वती, angol: Saraswati) hindu istennő; folyó
 szat (सत्, sat): többjelentésű: lét, létezés; valódi, igaz; a valóban létező; helyes, jó, gyönyörű
 szatja (szanszkrit: सत्य, szatjā, angol: satya): eredeti, igaz, igazság, igazságosság, becsületesség
 szatszanga (सत्सङ्ग): szent emberek társasága, az "igazság társasága". összetett szó: szat (igazi, jó) + szanga (társaság, gyűlés)
 szattva (szanszkrit: सत्त्व): a három guna egyike; a tisztaság, egyensúly, nyugalom, béke (angol cikk: )
 az étel – a jóga és az ájurvédikus irodalom alapján – lehet szattvikus, radzsaszikus vagy tamaszikus. A nyers vagy vízben főzött vegetáriánus ételek többnyire szattvikusak (angol cikk: )
 szeva (सेवा sevā): önzetlen szolgálat
 sziddhi (szanszkrit: सिद्धि): paranormális, természetfeletti erő és képességek, amely természetesen fejlődik ki meditáció és jóga útján
 sziddha (सिद्ध): a tökéletessé vált mester, tökéletes lélek, bölcs, szent
 sziddhártha (सिद्धार्थ siddhārtha): "aki elérte a célját"; lásd még: Gautama Sziddhártha szmriti (स्मृति): régi szent hagyomány szövegei
 sztúpa (szanszkrit: स्तूप, angol: stupa, IAST: stūpa): Buddha relikviáit tartalmazó buddhista vallási építmény
 Szúrja (szanszkrit: सूर्य Sūrya) a napisten
 szútra (szanszkrit: सूत्र, angol: sutra, IAST: sū́tra): szöveges formátumú aforizma vagy aforizma-gyűjtemény
 szvádhjája (स्वाध्याय): önelemzés és önnevelés, továbbá a szent iratok tanulmányozása
 szvámi (szanszkrit: स्वामी, angol: swami) aszkéta vagy jógi, aki beavatást nyert a vallási szerzetesrendbe és a legmagasabb spirituális megvalósításnak szenteli az életét
 szvasztika (स्वस्तिक): a hinduizmus legszentebb, nem szótagot ábrázoló jelképe
 Szvargaloka vagy Szvarga (स्वर्ग): a mennyek anyagi bolygói, a mennyország, a félistenek birodalma (angol cikk: )

 T 
 tamasz (तमस्): a 3 guna egyike, a sötétség, tudatlanság, tétlenség állapota
 tapasz (szanszkrit: तपस): önfegyelmezés, önmegtagadás
 tantra (szanszkrit: तन्त्र): az ind vallásfilozófia egy áramlata, eredetileg a hinduizmus misztikus formája volt, majd később a buddhizmusba is beolvadt
 tattva (szanszkrit: तत्त्व) a mindenség lényegét meghatározó és teremtő alap, princípium
 théraváda (थेरवाद): a buddhizmus egyik ága
 tírtha (तीर्थ): szent hely, zarándokhely
 tilaka vagy tika (तिलक): a testre (rendszerint a homlokra) festett vallási jel
 trimúrti (त्रिमूर्ति): a hinduizmusban Ísvara (Isten) megnyilvánulásának hármassága
 turíja (तुरीय): a tudatfelettiség állapota, amely meghaladja az ébrenlét, az alvás és a mély-alvás állapotait (angol cikk: )

 U 
 upádána (उपादान) jelentése: anyagi alap vagy okozat; Brahman anyagi megtestesülése
 upanisad (उपनिषद्) jelentése: melléülés (a tanítvány leülése a mester mellé). Ókori ind bölcseleti művek
 upaniṣad उ u प pa नि ni (न na + ि i) ष sa द् d (द da + ्)

 V 
 vadzsrajána (वज्रयान): a buddhizmus három ágának egyike, tantrikus változata
 váju (szanszkrit: वायु,, angol: vayu): a négy ill. öt alapelem (tattva) egyike; továbbá egy hindu istenség (angol cikk: )
 vairágja (वैराग्य): szenvedélytelenség, vágynélküliség, kötődésmentesség
 vaisésika (वैशेषिक): a hat ortodox hindu iskola egyike (angol cikk: )
 vaisnavizmus vagy vaisnava (वैष्णवम्): a hinduizmus három fő ágának egyike. Elsődleges és legfőbb istennek Visnut, vagy annak egy megtestesülési formáját, avatáráját ismeri el
 véda (szanszkrit: वेद): tudás; a Védák India legrégibb irodalmi emlékei, négy hindu szent irat
 veda वे vé (व va + े é) द da A Védák: Jadzsurvéda, Számavéda, Rigvéda, Atharvavéda A védikus irodalom: a négy Véda, az Upanisadok, a Brahma-szútra, a puránák, a Mahábhárata és egyéb történetek és kiegészítések, valamint a védikus végkövetkeztetéssel összhangban álló munkák''
 vászana (वासना, vāszanā): rejtett belső vágy, illetve karmikus hatás, lenyomat, amely befolyásolja egy személy viselkedési hajlamát. Értelmezhető a múltbéli tapasztalatok hatására létrejött tudatalatti benyomásokként is. (angol cikk: )
 Védánta (वेदान्त, IAST: Vedānta): az ind filozófiák egyike
 vidja (विद्य vidjā): tudás
 Visnu (विष्णु): az istenség személyisége, a három legfőbb hindu istenség, a trimúrti egyike
 Vjásza vagy Vjászadéva (व्यास): a Mahábhárata, a puránák, a Védánta-szútra szerzője és a védikus irodalom egyéb részeinek szerkesztője (angol cikk: )
 vritti (वृत्ति): az elme szüntelen mozgása, a tudatfolyamat, gondolkodás legkisebb egysége (angol cikk: )

Jegyzetek

Fordítás

Források 

 A Bhagavad-Gítá - úgy, ahogy van: szójegyzék, 1993
 Baktay Ervin: Rámájana és Mahábhárata: szanszkrit nevek, 1960
 Kérdések és válaszok a Krisna-tudatról: szanszkrit szójegyzék, 2008
 Godfrey Devereux: A jóga alapjai: szanszkrit lexikon, 2002
 Srí Szvámi Sivánanda: Utak a boldogsághoz: szanszkrit kifejezések, 2014

Külső hivatkozás 
 Terebess Ázsia Lexikon
 szanszkrit szószedet

Szanszkrit irodalom
Hinduizmus
Ind filozófia
Szójegyzékek
E szanszkrit szójegyzék a hinduizmusban , az ind filozófiában és hagyományban gyakran használt szanszkrit szavak gyűjteménye és értelmezése . Magyar átírás Irányadó : Osiris-féle Helyesírás , WP: ÚJIND szóvégi á → a szóvégi í → i szóeleji y → j Szavak A , Á abhiséka ( अभिषेक ) : vallási rítus ácsárja ( आचार्य , angol : acharya ) mester , tanító , szellemi vezető adhikári ( अधिकारिन् ) : valaki , aki előrelépést tett a spirituális úton advaita védánta ( अद्वैत वेदान्त ) : A védánta a hat ortodox hindu iskola egyike , ennek egyik ága az advaita Az advaita jelentése : kettősség nélküli . Utalás arra az elképzelésre , hogy az átman ugyanaz , mint a legmagasabb létező, Brahman . Ebben a Védánta iskolában Brahman az egyetlen létező , és a világ , ahogyan az számunkra megjelenik , pusztán illuzórikus . Brahman illúziója , amit májának nevezünk , okozza azt , hogy a világ létezik . Agni ( szanszkrit : अग्नि ) : a tűz istene a hinduizmusban az ájurvédában az a biológiai tűz , amely az anyagcserét irányítja ahankára vagy ahamkára ( अहंकार ) : egoizmus , énközpontúság ahimsza ( अहिंसा , angol : ahimsa , IAST : ahiṃsā ) : erőszakmentesség ( minden élő iránt ) , nem-ártás ájurvéda ( आयुर्वेद , angol : Ayurveda ) : India több mint ötezer éves hagyományos , természetes orvostudományi rendszere ákása ( आकाश , angol : akasha ) : a mindenséget betöltő , mindenen átható , láthatatlan anyag , gyakran éternek fordítják amma ( अम्मा , ammā ) : anya ; ( lásd még : Ammá Máta Amritánandamaji , indiai spirituális vezető ) ánanda ( szanszkrit : आनन्द ) : tökéletes boldogság , üdvösség anga ( अङ्ग ) többjelentésű szó ; többek közt : tag , valamilyen gyakorlat ( pl. a jóga ) része aparigraha ( अपरिग्रह , angol : aparigraha ) : birtoklásmentesség ( csak a létfenntartáshoz szükséges dolgok megtartása ) árja , árják ( आर्य ) indoiráni népek régi neve , akik az ősidőkben ÉNy felől Indiába benyomultak árjava ( आर्जव ) : képmutatásmentesség artha ( अर्थ ) : az élet célját jelölő kifejezés ; hagyományosan négy arthát tartanak számon ásram ( आश्रम , angol : ashram ) : spirituális menedékhely ásrama , ásramák ( चतुराश्रम ) : a négy lelki rend , a lelki fejlődés négyes felosztása a Védák alapján . Ezek : brahmacsarja ( tanulóélet ) , grhastha ( családos élet ) , vánaprastha ( visszavonult élet ) , szannjásza ( lemondott élet ) . ászana ( आसन ) , jelentése : elhelyezkedés , illetve stabil , kényelmes póz , ülésmód ; a jóga egyik tagja , lépcsőfoka asztéja ( अस्तेय ) : a tulajdon tisztelete ( a lopás tilalma ) ásztika ( आस्तिक ) : a Védákhoz pontosan igazodó hat bölcseleti iskola ( darsana ) aszura , aszurák ( szanszkrit : असुर , angol : asura ) : démonok , gonosz szellemek átman ( आत्मन् , angol : atman ) : önvaló , a világszellemmel azonos egyéni lélek ātman आ á ( अ a + ा á ) त्म tma ( त ta + म ma ) न् n ( न na + ् ) aum vagy másképp om ( ॐ ) : szent szótag és mantra a hinduizmusban és a buddhizmusban avatár , avatára ( अवतार ) Isten vagy képviselője alászállása és halandó lényben való megtestesülése a Földön . Elsősorban Visnu megtestesülését értik alatta. avidja ( अविद्या avidjā ) : tudatlanság , tévelygés lásd még : avidjá ( buddhizmus ) B baba ( बब bābā ) : egy szent ember vagy mester tiszteletteljes megszólítása , jelentése : kb. kedves apa , nagyapa , nagybácsi bábádzsi ( बाबाजी ) : megtisztelő cím , megszólítás , a baba ( बब bābā ) más alakja Bábádzsi Nágarádzs , mitológiai szent és jógi bandha ( बन्ध ) : zár , megkötés , elzárás ; ( izom) összeszorítás vagy összehúzás a jógában , melynek célja a prána megállítása vagy irányítása ( angol cikk : ) Bhagavad-gíta ( भगवद् गीता , angol : Bhagavad Gita ) : szanszkrit filozófiai költemény , a Mahábhárata része , a hinduizmus szent könyve bhagavad gītā भ bha ग ga व va द् d ( द da + ् ) गी gí ( ग g + ी í ) ता tá ( त t + ा á) Bhagaván ( szanszkrit : भगवान् bhagavān ) : Isten ( Ísvara ) szinonimája ; Krisnára és Visnu más avatárjaira is használják a vaisnavizmusban , csakúgy mint Sivára a saivizmusban bhadzsan ( भजन ) áhítatos ének , elsősorban a hinduizmus bhakti-kultuszában bhakta ( भाक्त ) többjelentésű szó , általában utalás a hívőre , a bhakti-jóga követőjére bhakti ( भक्ति ) jelentése : részvétel , odaadás , szeretet , hódolat . Az Isten vagy istenség iránti feltétlen odaadás , szeretet bhakti-jóga ( भक्ति योग ) : az Isten iránti szerető odaadás jógája bhógi ( भोगिन् ) : élvhajhász , az érzéki örömök élvezője , hedonista bódhi vagy bódhi ( szanszkrit : बोधि ) : a buddhizmusban használatos kifejezés : megvilágosodás , " felébredés " bódhiszattva ( szanszkrit : बोधिसत्त्व , angol : bodhisattva ) : megvilágosult ember bódhicsitta ( szanszkrit : बोधिचित्त , angol : bodhicitta ) : a teljes megvilágosodás elérésére irányuló akarat , vágy बो bó ( ब ba + ो o ) धि dhi ( ध dha + ि i ) चि csi ( च ca + ि i ) त्त tta ( त् t + त ta) Brahma ( brahmā, ब्रह्मा ) a világegyetem első teremtménye , a hinduizmus teremtő istene , a trimúrti egyike brahmacsarja ( brahmacsarjā , szanszkrit : ब्रह्‍मचर्य , angol : brahmacharya ) : önmegtartóztatás , önfegyelem Brahman ( ब्रह्मन् ) : a világegyetem létezésének ősoka , téren és időn kívüli Legfelsőbb Létező brahman ब्र bra ( ब ba + र ra ) ह्म hma ( ह ha + म ma ) न् n ( न na + ् ) bráhmanák ( szanszkrit : ब्राह्मण ) : a " bráhmanoknak szánt " hosszabb-rövidebb teológiai jellegű , ókori magyarázatok , amelyek a Védák használatára és értelmezésére vonatkoznak brahmanizmus ( हिन्दू धर्म ) a hinduizmus másik neve lásd még : a kereszténység és a hinduizmus összehasonlítása brahmin vagy bráhman ( a ) ( ब्राह्मण ) az indiai kasztrendszer legfelsőbb kasztjának tagja Budha ( बुध ) , másképp Szaumja ( सौम्य ) : a hindu mitológiában a Merkúr bolygó megszemélyesítője Buddha : Gautama Sziddhártha ( सिद्धार्थ गौतम ) vallásalapító buddhaság ( szanszkrit : बुद्धत्व ; páli : बुद्धत vagy बुद्धभाव ) a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapota buddhi ( बुद्धि ) jelentése : megérteni , felfogni ; az ind filozófiákban kontrasztot képez a manasz-szal ( elme ) és az ahankárá-val ( egoizmus ) szemben Cs csakra ( चक्र ) : szó szerint : kerék ; az emberi testben elhelyezkedő pszichikai energia központi magja Csaitanja ( चैतन्यः महाप्रभु ) : más néven Srí Krisna Csaitanja a bengáli vaisnavizmus központi alakja , követői a védikus irodalom bizonysága alapján Krisnával azonosítják cséla ( चेला ) : tanítvány , a bölcsek vagy szentek követője csit ( चित् ) : a transzcendentális , " tiszta " tudat ; a védántában gyakran együtt szerepel a léttel ( csit ) és az üdvvel ( ánanda ) , melykifejezés Brahman lényegét írja le csitta ( चित्त ) : a tudatos elme , tudatosság D daja ( दया dajā ) : együttérzés , mások iránti könyörületesség , szeretet ( angol cikk : ) lásd még : Felebaráti szeretet#Hinduizmus dāna ( दान angol : dana ) : adakozás , nagylelkűség másokkal szemben darsana , néha darshan vagy darsan ( दर्शन ) : egy isten vagy egy szent személy vagy tárgy látomása ; szemlélet , látásmód , megtapasztalás darśana द da र्श rsa ( र् r + श śa ) न na déva , dévák ( देव ) jelentése : isteni , ragyogó . A mennyei lények , ( fél) istenek neve lásd még : Déva ( buddhizmus ) dévanágari ( देवनागरी ) : Indiában a13. század között kialakult írás ; ezt az írást használják a szanszkrit nyelvekben devanāgarī दे dé ( द da + े é ) व va ना ná ( न na + ा á ) ग ga री rí ( र ra + ी í ) Dévi ( szanszkrit : देवी , devī ) jelentése : istennő ; az istenség női aspektusa dhárana ( धारणा ) : koncentráció dharma ( धर्म ) : sokjelentésű fogalom a hinduizmusban és a buddhizmusban : vallás , természet , igazság , törvény , tan , ( tudat) tartam , jó modor . Az a szerep , amit az embernek be kell töltenie az életben. dharma ध dha र्म rma ( र् r + म ma ) dhjána vagy dzshána ( ध्यान ) : mély meditáció , szemlélődés lásd még : dhjána ( buddhizmus ) dnyána vagy más átírásokban dzsnyána , dnyána , jnyána , gjána ( szanszkrit : ज्ञान ) : bölcsesség , transzcendentális tudás ; az a tudás , amely a Brahman vagy Isten felé vezető út ismeretét jelöli ( angol cikk : ) dhṛti ( धृति ) : az elmében való elkötelezettség , erősség díksa ( दीक्षा , dīkṣā ) : beavatás , ceremónia , áldás dósa , dosa \ : szanszkrit दोषस् \ : az ájurvéda egyik fogalma ; alapnedv , testnedv ; úgy is lehet fordítani , hogy az " ami elromolhat " , és " ami problémákat okozhat " . Az ájurvéda kultúrkörébenfő dósa : vata , pitta , kapha ( angol cikk : ) szanszkrit दोष \ : hiba , sérülés , gyengeség dukkha ( दुःख ) általában " szenvedésnek , elégedetlenségnek fordítják ; a buddhizmusban a négy nemes igazság első pontja Durga ( दुर्गा , durgā ) : a hindu anyaistennőnek , Mahádévinek egy formája Dvárka vagy Dváraka ( द्वारकाद्वीप ) : A Mahábhárata irataiból ismert város , amit Krisna alapított ; zarándokhely dzsapa ( जप ) : egy mantra vagy Isten nevének ismétlése dzsíva vagy dzsívátma ( जीव ) : az örök egyéni lélek , Isten parányi , örök része Dzsagannátha ( जगन्नाथ ) : Puri templomában tisztelt Visnu/Krisna isten helyi neve dzsívanmukta ( जीवन्मुक्त ) : az , aki már életében felismerte az önvalót és elérte a megszabadulást ( móksa , mukti ) E , É ékágra ( एकाग्र ekāgra ) : gyakran egyhegyűség állapotának fordítják ; amelyben egy eltűnő gondolatot egy , az előzőhöz szorosan kapcsolódó gondolat követ ; amikor az ilyen állapotok folyamatosan követik egymást , az elmét " egyhegyűnek " nevezik G Ganésa ( गणेश ) : elefántfejű embertestű istenség giri ( गिरि ) : domb , hegy Gíta , Gítá ( गीता Gītā ) : a Bhagavad-gíta rövid neve gjána vagy dzsnyána , dnyána , jnyána ( szanszkrit : ज्ञान ) : bölcsesség , transzcendentális tudás ( angol cikk : ) guna ( गुण ) : a szövegkörnyezettől függően többjelentésű szó . Többnyire a jelentése : minőség , sajátosság , tulajdonság , vagy erény , érdem . az elme minősége vagy sajátossága ; a manifesztáció három alapvető energetikai kifejeződési formája ; azok az alapenergiák vagy alapminőségek , amelyek minden létező alapját képezik három guna van : szattva ( सत्त्व ) , radzsasz ( रजस् ) , tamasz ( तमस् ) Govinda ( गोविंद ) : Visnu egyik neve guru ( गुरु ) : a bölcsesség mestere , a spirituális tudás közvetítője gurukula ( गुरुकुल ) : a védikus oktatás iskolája , ahol a tanulók a guru mellett éltek gurudéva ( गुरुदेव ) : egy guru megszólítása H Hanumán ( हनुमान् Hanumān ) : egy majom , aki a Rámájanában Isten tökéletes szolgáját képviseli . Hanumán Váju a szélisten fia Hara ( हर ) : az Úr , Siva egyik neve hatha-jóga ( हठयोग ) : a szervezet megtisztítását , egyensúlyát és a testi funkciók optimális hatékonyságát elősegítő gyakorlatok rendszere hínajána ( हीनयान ) jelentése : " kis szekér " , " kis kocsi " , vagy " szűk ösvény " . A szekér vagy ösvény a megvilágosodáshoz vezető eszközt jelenti. I Indra ( इन्द्र ) a mennydörgés , villámlás , az eső és a harc istensége indríja ( इन्द्रिय ) : érzékszerv Ísvara ( szanszkrit : ईश्वर ) jelentése igen tág; Brahman ősokának legfelsőbb egyéniesült része ; a személyes Isten lásd még : hindu panteon J jadzsna ( यज्ञ ) jelentése : áldozat , felajánlás . A dharma három főágának egyike Jama vagy Jamarádzsa ( यम , Yama ; यमराज Yama-rāja ) az a félisten , aki a bűnösöket haláluk után megbünteti jama ( यम yama ) : a jóga első lépcsőfoka , etikai szabályok a helyes élethez és a megvilágosodáshoz A Jóga-szútrákban említett öt jama : ahiṃszā ( अहिंसा ) : erőszakmentesség ; szatja ( सत्य ) : igazság , képmutatás-mentesség ; asztéja ( अस्तेय ) : a tulajdon tisztelete ; brahmacsarja ( ब्रह्मचर्य ) : önmegtartóztatás ; aparigraha ( अपरिग्रहः ) : birtoklásmentesség jantra ( यन्त्र , angol : yantra ) : meditációs célra készített jelképes geometriai formák rajza ( angol cikk : ) játra ( szanszkrit : यात्रा yātrā , angol : yatra ) jelentése : utazni vagy zarándoklatra menni ; zarándoklat egy szent helyre jóga ( szanszkrit : योग ) jelentése : összekapcsolni , egyesülni . A Bhagavad-gíta alapján folyamat a Legfelsőbb Lénnyel való összekapcsolódás érdekében . Végső célja a vele való egyesülés jógi ( योगी ) : a jóga gyakorlója , a szent iratok tanításainak követője juga ( युग ) : korszak ( angol cikk : ) A hindu kronológia négy világkorszaka , amelyek körforgásban követik egymást : Szatja-juga , Tréta-juga , Dvápara-juga , Kali-juga K kaivalja ( कैवल्य , angol : kaivalya ) : tartózkodás , távolság valamitől , elkülönülés . A szánkhja és a jóga rendszerében a megszabadulás állapota . Tökéletes elszakadás az anyagtól és a lélekvándorlástól. kája ( काय kāya ) : szó szerint " test " ; az ind filozófiákban több testet különböztetnek meg : kauzális , szubtilis , anyagi lásd még : trikája ( buddhizmus ) kála ( काल ) : idő Kali-juga ( कलियुग ) : a hindu kronológia négy világkorszakának egyike , a képmutatás korszaka , amely ma is tart Káli ( काली ) : istennő , Párvati egyik megnyilvánulási formája káma ( काम ) jelentése : vágy , kívánság ( lásd még : Kámaszútra ) karma ( कर्म ) : anyagi tettek , amelyekért visszahatás jár ; az ok és okozat kölcsönhatása , törvénye karma-jóga ( कर्मयोग ) az önzetlen " cselekvés jógája " karuna ( करुणा karunā ) : együttérzés , könyörület kírtan ( कीर्तन ) áhítatos ének , egy istenséget dicsérő dal , gyakran hangszeres kísérettel klésa ( क्लेश ) jelentése : méreg ; az emberi szenvedés átfogó jelentésének hordozója kósa ( szanszkrit : कोश ) : sokjelentésű szó , többek közt a jelentése : burok , befedettség . Az ind filozófiában és az ájurvédikus gyógyászatban használt fogalom krija ( szanszkrit : क्रिया kriyā ) jelentése : tett , tevékenység , erőfeszítés . Adott esetben vallásos tetteket jelölnek vele , pl. szertartásokat ; a jóga terminológiájában gyakran önkéntelen fizikai mozgásokra utal , amelyeket a kundalini felébresztése okoz ( angol cikk : ) a krija-jóga ( क्रिया योग ) a " cselekvés jógája " ; a test fegyelmezésének , az elme szabályozásának és az aum-on való meditálás gyakorlata a hatha-jóga kriják a fizikai testet tisztító eljárások , más néven sat-karmák Krisna ( szanszkrit : कृष्ण , IAST : Kṛṣṇa ) : Visnu megtestesülése , a Bhagavad-gíta alapján az Istenség legfelsőbb személyisége kszama ( szanszkrit : क्षमा kṣzamā ) : megbocsátás kundalini ( कुण्डलिनी kuṇḍalinī ) : az egyéni testekben rejtőző kozmikus életerő ; vagy látens ( rejtett ) energia , amely az egész test és a pránikus erők statikus bázisa L Laksmi ( लक्ष्मी ) : a gazdagság és jószerencse istennője Lanka ( लंका ) : Srí Lanka szigete lila ( szanszkrit : लीला līlā ) jelentése : játék. a Legfelsőbb Úr / Isten transzcendentális cselekedete , utalva arra , hogy a mindenség Isten „ játéka” ( angol cikk : ) lingam vagy linga ( szanszkrit : लिङ्गं , hindi : लिंग , IAST : liṅgaṃ ) jelentése : szimbólum . A valóság megnyilvánult és megnyilvánulatlan aspektusait jelképezi a lingam szó egyik jelentése a férfi nemi szervet jelképezi és ez az asszociációs tévedés rányomta a bélyegét a lingam nyugati megítélésére , de a lingam ( az ellipszoid ) a Siva-sakti , Siva teremtő erejének jelképe lóka ( लोक ) : a világ , világegyetem M maha ( szanszkrit : महा mahā́ ) jelentése : nagy , hatalmas Mahábhárata ( महाभारत ) : éves , szanszkrit nyelvű hindu eposz Mahádévi ( szanszkrit : महादेवी ) : anyaistennő ; összetett szó : Mahá + Dévi mahájána ( szanszkrit : महायान ) : a buddhizmus három ágának egyike Mahátma ( szanszkrit : महात्मा mahātmā : -szó : महा mahā + आत्मं vagy आत्मन ātman ) jelentése : nagy lélek . A teljesen Isten-tudatú , felszabadult lélek. lásd még : Mahátma Gandhi Mahávíra ( szanszkrit : महावीर ) वर्धमान ) a dzsainizmus egyik fő prófétája , atírthankara közül az utolsó Mahésvara ( माहेश्वर ) : összetett szó : Mahá + Ísvara ( Nagy Isten ) ; Siva egyik neve Maitréja ( मैत्रेय ) egy jövőbeli Buddha maja ( माया mājā ) : illúzió , az anyagi létre utaló filozófiai szó , lásd : Májá ( illúzió ) Májá ( मायादेवी Májádéví ) : lásd : Májá ( Buddha anyja ) mála ( माला ; mālā ) : imafüzér manasz ( szanszkrit : मनस् ) : az elme mandala ( मण्डल ) : a kozmosz illetve különféle istenek hindu vagy buddhista vallási ábrázolása és ábra a spirituális energia fókuszálására mandir ( मंदिर ) : hindu templom mantra ( मंत्र ) vallásos terminus , szellemi erőt tartalmazó mondás Manu ( मनु ) : félisten , az emberiség atyja mauna ( मौन ) : spirituális hallgatási , szótlansági fogadalom ( angol cikk : ) méla ( मेला ) : találkozó , gyűlés , fesztivál , vásár ( lásd még : Kumbh mela ) Mathura ( मथुरा ) : város Észak-Indiában , Delhi-től délre . Zarándokhely . Itt volt Krisna szülőhelye . Meru ( मेरु , meru ) mítoszok alkotta vidék , a dzsainizmusban , a hindu és a buddhista kozmológiában az Univerzum központja mitáhára ( मितहार mitāhāra ) : mértékletesség a táplálkozásban ( angol cikk : ) móksa , néha mukti ( szanszkrit : मोक्ष , IAST : mokṣa ) : megszabadulás ; szabadulás a születés és a halál örök körforgásából ( szanszára ) , a reinkarnáció kötelékéből मो mo ( म ma + ो o ) क्ष ksa mudra ( szanszkrit : मुद्रा , mudrā ) : szimbolikus vagy szertartásos kézmozdulat vagy kéztartás a hinduizmusban és a buddhizmusban muni ( szanszkrit : मुनि ) : bölcs , szent , aszkéta , látnok ( hasonló fogalmak : szádhu , risi ) múrti ( मूर्ति , IAST : mūrti ) : egy istenség megtestesülése egy tárgyban N nádi ( नाडी nāḍī ) : energiacsatorna , amelyben a prána áramlik násztika ( नास्तिक ) : a Védák tekintélyét el nem fogadó , heterodox indiai vallásokat és filozófiákat jelölő kifejezés nijama ( नियम ) : a jóga második lépcsőfoka , egyfajta magatartási kódex a helyes élethez és a spirituális megvilágosodáshoz A Jóga-szútrákban említett öt nijama : saucsa ( शौच ) \ : külső és belső tisztaság ; szantósa ( संतोष ) \ : elégedettség ; tapasz ( तपस् ) \ : önmegtagadás , önmegtartóztatás ; szvádhjája ( स्वाध्याय ) \ : öntanulmányozás és önnevelés a szent iratok tanulmányozása által ; Iśvara-praṇidhāna : Isten iránti teljes odaadás. nirguna ( निर्गुण ) : gunáktól mentes , tulajdonságok nélküli . Brahmannal kapcsolatban arra utal , hogy Ő az anyagi tulajdonságok felett áll. nirvána ( निर्वाण ) : megszabadulás az anyagi léttől és szenvedéstől ; az ind filozófiában Brahmannal való egyesülés njája ( न्याय ) : a hat ortodox hindu iskola egyike O , Ó ódzsasz ( ओजस् ) : az ájurvéda egyik fogalma , jelentése : életerő , vitalitás , de jelentéstartományába beletartozik a tiszta tudat és a spiritulis emelkedettség is om vagy aum ( ॐ ) : alap- vagy gyökérmantra , ezért sok mantra , ima és rituálé elején mondják P pandit ( पण्डित ) : tanult , művelt ember ; valamely tudományterület tanára para ( szanszkrit : परा ) többjelentésű : transzcendentális , nagyobb , a legmagasabb , legjobb ; cél ; létezés ; korábban , később stb . paramahansza ( szanszkrit : परमहंस ) : magas rangú hindu spirituális tanítók vallási-teológiai címe lásd még : Paramahansza Jogananda Paramátma , néha : Paramátman ( szanszkrit : परमात्मा , IAST : paramātmā ) : legfelsőbb lélek ; azonos Brahmannal , amely minden élőlény szívében lakik és kíséri őt , miközben egyik testből a másikba vándorol parampara ( परम्परा , paramparā ) : mester-tanítvány megszakíthatatlan láncolata , melyben a tudást adják át nemzedékről nemzedékre paramguru \ : a guru guruja ; a mester mestere parinirvána ( szanszkrit : परिनिर्वाण ) : a buddhizmusban a halál pillanata után bekövetkező nirvánára utal , amely azokkal történik , akik még életük során elérték a nirvánát Párvati ( szanszkrit : पार्वती , IAST : Pārvatī ) : istennő , szelíd aspektusa Mahádévinek Patandzsali ( पतञ्जलि ) : egy vagy több tudós és szerző használta ezt a nevet , aki ( k ) a Kr. e. század és Kr. u. század között élt( ek ) . Két fontos mű szerzője vagy társszerzője : Mahábhásja és a Jóga-szútrák pra ( szanszkrit : प्र ) : előtag és fokozószó , jelentése kb. : nagyobb , magasabb , legfelső , legelső . például : prajnána ( प्रज्ञान ) : magasabb tudás , intuíció prakriti : ( szanszkrit : प्रकृति , IAST : prakṛti ) az örök ősanyag vagy ősforrás ; a megnyilvánuló , szemmel látható sokféleség energiahálója , amely a természetként , a fizikai világként jelenik meg prána ( szanszkrit : प्राण , angol : prana , IAST : prāṇa ) : univerzális életerő , energia , lélegzet pránájáma ( szanszkrit : प्राणायाम , angol : pranayama , IAST : prāṇāyāma ) : légzésirányítás a jógában tett előrelépés érdekében ; egy létállapot , amelyben túlhaladottá válik a lélegzet és a lélegző dualitása pratjáhára ( szanszkrit : प्रत्याहार ) : az elmeműködés befelé fordítását , a tudatos magunkba tekintést , elmélyedést jelent praszáda vagy praszád ( प्रसाद ) : a hindu templomban készített megszentelt étel ( felajánlás ) az ott lakozó istenségnek púdzsa ( पूजा , IAST : Pūjā ) : vallási szertartás . A mindennapi púdzsát a házi oltárnál , a mandírnál végzik el , amikor is a családfő a család védőistenéhez imádkozik , miután tiszteletüket tették a múrtinak ( az istenszobornak ) Puránák ( पुराण ) jelentése : ősi . A Védákat kiegészítőtörténelmi mű Puri ( जगन्नाथपुरी ) : város az indiai Orisza tengerpartján , Dzsagannátha múrtijának és templomának szent városa ; zarándokhely purusa ( पुरुष ) : tiszta tudatosság ; az egyéni lélek vagy a Legfelsőbb Úr ; rokon értelmű az átmannal R Ráma ( राम Rāma ) : Visnu megtestesülése , tetteit a Rámájana foglalja össze Rámájana ( रामायण Rāmāyaṇa ) : ősi indiai eposz , amely fontos része a hindu kánonnak ( szmriti ) rádzsa ( राजा ) : király , uralkodó . Női formája a ráni ( राज्ञी ) rádzsa-jóga ( राजयोग ) szó szerint : királyi jóga ; astánga jógának is nevezik , mert nyolcfokú jóagként jelenik meg radzsasz ( रजस् ) : a három guna egyike ; a szenvedély kötőereje , amelyet az anyagi törekvés és az érzékkielégítésre való vágy jellemez rága ( राग ) : érzelmi kötődés , amelyet a testi vágynak , mohóságnak és a szenvedélynek feleltetnek meg Rigvéda ( ऋग्वेद ṛgvedā ) jelentése : versekben kifejezett tudás . A Védák egyike risi ( ऋषि ) : az ősi védikus értelemben egy látnok volt , egyúttal ihletett költő , szent ember S sakti ( शक्ति ) : az áramló kozmikus energia a sakták vagy másképp a saktizmus ( शाक्तं ) követői a hinduizmusfő ágának egyik irányzata , melynek középpontjában az Anyaistennő-kultusz áll saivizmus vagy saiva ( शैवसम्प्रदाय ) : a hinduizmus egy ága , amely elsődleges és legfőbb istennek Sivát , vagy annak egy megtestesülési formáját vagy szimbólumát tartja Sankara ( szanszkrit : शंकर , Adi Sankara vagy másképp Sankarácsárja ) indiai filozófus , az advaita védánta iskola legnagyobb alakja ő volt aki megalapozta az advaita doktrínát , ami Brahman személytelen természetét hangsúlyozza , valamint azt , hogy a lelkek azonosak a nem differenciált Brahmannal. sánti ( शान्ति , angol : shanti ) : belső béke , nyugalom sásztra ( शास्त्र ) : értekezést , szöveget jelent egy adott területen sat-karma ( षटकर्मन ṣaṭkarman , angol : shatkarma ) : a test kitisztításának hat művelete saucsa ( शौच ) : tisztaság a gondolkodásban , a beszédben , a testben síla ( शील ) : tudatos és szándékos etikai viselkedésforma a buddhizmusban Siva ( शिव ) : a trimúrti egyike , a saivizmus irányzat számára a főisten Sri ( szanszkrit : श्री , angol : Sri , Shri , IAST : śrī ) megtisztelő cím , amelyet bölcseknek , mestereknek szoktak adni , hasonló mint az angolban a Mr. ( mister ) , de annál magasabb rendű ( angol cikk : ) Visnu párja , más néven Laksmi sruti ( श्रुति ) : az isteni kinyilatkoztatás legfőbb tekintélyű szövegei Sz szádhaka ( साधक ) : spirituális útkereső ; egy bizonyos életformát élő ember , aki megvalósítja élete értelmének célját ( angol cikk : ) szádhana ( साधन szādhanā ) : rendszeresen végzett spirituális gyakorlat ; például a jóga elkötelezett , állhatatos gyakorlása , amely lelki megvilágosodáshoz vezet szádhu ( साधु ) : aszkéta , szent ember szamádhi ( szanszkrit : समाधि , angol : samadhi , IAST : samādhi ) : a meditáció legmagasabb foka szamhita ( szanszkrit : संहिता , IAST : saṃhitā ) : gyűjtemény सं szam ( स sza + ं m ) हि hi ( ह ha + ि i ) ता tá ( त ta + ा á ) szamjama ( szanszkrit : संयम , angol : samyama ) : ama mentális műveletek összességét jelöli , amelyek egy dolog , egy jelenség , egy lény stb. lényegének észleléséhez vezetnek ; három gyakorlat együttese : dhárana ( koncentráció ) , dhjána ( mély meditáció ) és a szamádhi ( az önvalóval való eggyé-válás ) ( angol cikk : ) szamszkára ( szanszkrit : संस्कार ) : a szövegkörnyezettől függő többjelentésű szó : tökéletesség , gondolat , forma , tisztaság stb . az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok , lásd : szamszkára rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban . Ezeket a szertartásokat az ember élete során a fogantatásától kezdve újra és újra elvégezik. lásd : szamszkára ( rítus ) mint buddhista fogalom lásd : szamszkára szankalpa vagy szamkalpa ( संकल्प ) : gondolat ; akarat , vágy , szándék szánkhja ( szanszkrit : सांख्य , IAST : sāṃkhya ) : bölcselet , a hat ortodox hindu iskola egyike az odaadó szolgálat útja az anyag és szellem analitikus megkülönböztetése szannjásza vagy szanjásza ( संन्यास , angol : sannyasa ) : lemondás , felajánlás ; az élet lemondott rendje ( a négy ásrama – lelki rend – egyike ) , melynek célja a lelki fejlődés a szannjászin ( संन्यासिन् ) : a lemondott rendben élő személy szanszára vagy szamszára ( संसार ) : a születés és a halál körforgása , a lélekvándorlás hindu formája szanszkára vagy szamszkára ( संस्कार ) : szamszkára - az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok , emlékek szamszkára - a buddhizmusban azt jelenti , hogy 'az , ami összerakódott' vagy 'az , ami összerak' szamszkára - rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban szantóṣa ( संतोष ) : megelégedettség a külső körülményekkel Szaraszvati ( szanszkrit : सरस्वती , angol : Saraswati ) hindu istennő ; folyó szat ( सत् , sat ) : többjelentésű : lét , létezés ; valódi , igaz ; a valóban létező ; helyes , jó , gyönyörű szatja ( szanszkrit : सत्य , szatjā , angol : satya ) : eredeti , igaz , igazság , igazságosság , becsületesség szatszanga ( सत्सङ्ग ) : szent emberek társasága , az " igazság társasága " . összetett szó : szat ( igazi , jó ) + szanga ( társaság , gyűlés ) szattva ( szanszkrit : सत्त्व ) : a három guna egyike ; a tisztaság , egyensúly , nyugalom , béke ( angol cikk : ) az étel – a jóga és az ájurvédikus irodalom alapján – lehet szattvikus , radzsaszikus vagy tamaszikus . A nyers vagy vízben főzött vegetáriánus ételek többnyire szattvikusak ( angol cikk : ) szeva ( सेवा sevā ) : önzetlen szolgálat sziddhi ( szanszkrit : सिद्धि ) : paranormális , természetfeletti erő és képességek , amely természetesen fejlődik ki meditáció és jóga útján sziddha ( सिद्ध ) : a tökéletessé vált mester , tökéletes lélek , bölcs , szent sziddhártha ( सिद्धार्थ siddhārtha ) : " aki elérte a célját " ; lásd még : Gautama Sziddhártha szmriti ( स्मृति ) : régi szent hagyomány szövegei sztúpa ( szanszkrit : स्तूप , angol : stupa , IAST : stūpa ) : Buddha relikviáit tartalmazó buddhista vallási építmény Szúrja ( szanszkrit : सूर्य Sūrya ) a napisten szútra ( szanszkrit : सूत्र , angol : sutra , IAST : sū́tra ) : szöveges formátumú aforizma vagy aforizma-gyűjtemény szvádhjája ( स्वाध्याय ) : önelemzés és önnevelés , továbbá a szent iratok tanulmányozása szvámi ( szanszkrit : स्वामी , angol : swami ) aszkéta vagy jógi , aki beavatást nyert a vallási szerzetesrendbe és a legmagasabb spirituális megvalósításnak szenteli az életét szvasztika ( स्वस्तिक ) : a hinduizmus legszentebb , nem szótagot ábrázoló jelképe Szvargaloka vagy Szvarga ( स्वर्ग ) : a mennyek anyagi bolygói , a mennyország , a félistenek birodalma ( angol cikk : ) T tamasz ( तमस् ) : aguna egyike , a sötétség , tudatlanság , tétlenség állapota tapasz ( szanszkrit : तपस ) : önfegyelmezés , önmegtagadás tantra ( szanszkrit : तन्त्र ) : az ind vallásfilozófia egy áramlata , eredetileg a hinduizmus misztikus formája volt , majd később a buddhizmusba is beolvadt tattva ( szanszkrit : तत्त्व ) a mindenség lényegét meghatározó és teremtő alap , princípium théraváda ( थेरवाद ) : a buddhizmus egyik ága tírtha ( तीर्थ ) : szent hely , zarándokhely tilaka vagy tika ( तिलक ) : a testre ( rendszerint a homlokra ) festett vallási jel trimúrti ( त्रिमूर्ति ) : a hinduizmusban Ísvara ( Isten ) megnyilvánulásának hármassága turíja ( तुरीय ) : a tudatfelettiség állapota , amely meghaladja az ébrenlét , az alvás és a mély-alvás állapotait ( angol cikk : ) U upádána ( उपादान ) jelentése : anyagi alap vagy okozat ; Brahman anyagi megtestesülése upanisad ( उपनिषद् ) jelentése : melléülés ( a tanítvány leülése a mester mellé ) . Ókori ind bölcseleti művek upaniṣad उ u प pa नि ni ( न na + ि i ) ष sa द् d ( द da + ् ) V vadzsrajána ( वज्रयान ) : a buddhizmus három ágának egyike , tantrikus változata váju ( szanszkrit : वायु , , angol : vayu ) : a négy ill. öt alapelem ( tattva ) egyike ; továbbá egy hindu istenség ( angol cikk : ) vairágja ( वैराग्य ) : szenvedélytelenség , vágynélküliség , kötődésmentesség vaisésika ( वैशेषिक ) : a hat ortodox hindu iskola egyike ( angol cikk : ) vaisnavizmus vagy vaisnava ( वैष्णवम् ) : a hinduizmus három fő ágának egyike . Elsődleges és legfőbb istennek Visnut , vagy annak egy megtestesülési formáját , avatáráját ismeri el véda ( szanszkrit : वेद ) : tudás ; a Védák India legrégibb irodalmi emlékei , négy hindu szent irat veda वे vé ( व va + े é ) द da A Védák : Jadzsurvéda , Számavéda , Rigvéda , Atharvavéda A védikus irodalom : a négy Véda , az Upanisadok , a Brahma-szútra , a puránák , a Mahábhárata és egyéb történetek és kiegészítések , valamint a védikus végkövetkeztetéssel összhangban álló munkák'' vászana ( वासना , vāszanā ) : rejtett belső vágy , illetve karmikus hatás , lenyomat , amely befolyásolja egy személy viselkedési hajlamát . Értelmezhető a múltbéli tapasztalatok hatására létrejött tudatalatti benyomásokként is. ( angol cikk : ) Védánta ( वेदान्त , IAST : Vedānta ) : az ind filozófiák egyike vidja ( विद्य vidjā ) : tudás Visnu ( विष्णु ) : az istenség személyisége , a három legfőbb hindu istenség , a trimúrti egyike Vjásza vagy Vjászadéva ( व्यास ) : a Mahábhárata , a puránák , a Védánta-szútra szerzője és a védikus irodalom egyéb részeinek szerkesztője ( angol cikk : ) vritti ( वृत्ति ) : az elme szüntelen mozgása , a tudatfolyamat , gondolkodás legkisebb egysége ( angol cikk : ) Jegyzetek Fordítás Források A Bhagavad-Gítá - úgy , ahogy van : szójegyzék , Baktay Ervin : Rámájana és Mahábhárata : szanszkrit nevek , Kérdések és válaszok a Krisna-tudatról : szanszkrit szójegyzék , Godfrey Devereux : A jóga alapjai : szanszkrit lexikon , Srí Szvámi Sivánanda : Utak a boldogsághoz : szanszkrit kifejezések , Külső hivatkozás Terebess Ázsia Lexikon szanszkrit szószedet Szanszkrit irodalom Hinduizmus Ind filozófia Szójegyzékek