Izsák ibn Gijját
Izsák ben Júda ibn Gijját (,  ibn Ghayyath), gyakran csak Izsák ibn Gijját (Lucena, 1038 – Córdoba, 1089) középkori zsidó hittudós.

Élete és művei 
Lucenai rabbiként működött. Kommentárjaiból és döntvényeiből csak töredékek maradtak fenn. Írt a különböző szertartási törvényekről, az adományozásokról, de voltak arab nyelvű responzumai és ugyancsak arab nyelvű fordítása A prédikátor könyvéről

Költészettel is foglalkozottː nyelvezete a pajtánokéhoz hasonlóan tömör, magvas, de homályos, és talányszerű, olykor formája is keresett. Akárcsak Sámuel ibn Nagrilla, Ibn Gijját is a korabeli műveltség egész anyagát igyekezte bedolgozni műveibe. Himnusz- és didaktikai költészete szinte tudományos kútforrása a korszaknak. Érzelmi megnyilatkozás, fantázia, lendület nem igen jellemzi a költeményeket – annál inkább racionalizmus. Szelicháit (vallásos bűnbánó énekeit) föllélegző, derűs Istenbizalom lengi át. Némely versében az ünnepekkel és a jelentősebb szombatokkal foglalkozik (ezek az úgynevezett sebuót-azhárák), ezek közül több a zsidó liturgia részévé vált.

Magyar nyelvű fordítások 
Ibn Gijját teljes életműve mindezideig nem rendelkezik magyar nyelvű fordítással. Kisebb szemelvények jelentek meg műveiből:
 , I. köt., 278. o.
 Patai József: Héber költők I–V., műfordítások, Izraelita Magyar Irodalmi Társaság, Budapest, 1910–1912(Új kiadás → Patai Józsefː Héber költők – A középső kapu (Nemzeti könyvtár sorozatː Magyar ritkaságok rovat, 49. mű, Köves Slomó EMIH vezető rabbi ajánlásával), Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 2015, , 28–29. o.)

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Középkori zsidó irodalom

Középkori zsidó költők, írók
1038-ban született személyek
1089-ben elhunyt személyek
Izsák ben Júda ibn Gijját ( , ibn Ghayyath ) , gyakran csak Izsák ibn Gijját ( Lucena,– Córdoba, középkori zsidó hittudós . Élete és művei Lucenai rabbiként működött . Kommentárjaiból és döntvényeiből csak töredékek maradtak fenn . Írt a különböző szertartási törvényekről , az adományozásokról , de voltak arab nyelvű responzumai és ugyancsak arab nyelvű fordítása A prédikátor könyvéről Költészettel is foglalkozottː nyelvezete a pajtánokéhoz hasonlóan tömör , magvas , de homályos , és talányszerű , olykor formája is keresett . Akárcsak Sámuel ibn Nagrilla , Ibn Gijját is a korabeli műveltség egész anyagát igyekezte bedolgozni műveibe . Himnusz- és didaktikai költészete szinte tudományos kútforrása a korszaknak . Érzelmi megnyilatkozás , fantázia , lendület nem igen jellemzi a költeményeket – annál inkább racionalizmus . Szelicháit ( vallásos bűnbánó énekeit ) föllélegző , derűs Istenbizalom lengi át . Némely versében az ünnepekkel és a jelentősebb szombatokkal foglalkozik ( ezek az úgynevezett sebuót-azhárák ) , ezek közül több a zsidó liturgia részévé vált . Magyar nyelvű fordítások Ibn Gijját teljes életműve mindezideig nem rendelkezik magyar nyelvű fordítással . Kisebb szemelvények jelentek meg műveiből : , I. köt . , o . Patai József : Héber költők I–V. , műfordítások , Izraelita Magyar Irodalmi Társaság , Budapest, 1912( Új kiadás → Patai Józsefː Héber költők – A középső kapu ( Nemzeti könyvtár sorozatː Magyar ritkaságok rovat , mű , Köves Slomó EMIH vezető rabbi ajánlásával ) , Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó , Budapest,,29. o . ) Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikkek Középkori zsidó irodalom Középkori zsidó költők , írók 1038-ban született személyek 1089-ben elhunyt személyek