Csergő Károly
Gyergyóremetei Csergő Károly (Szegvár, 1879. szeptember 25. – Szentes. 1969. június 13.) Csongrád vármegye alispánja.

Életrajza

Csergő Károly 1879. szeptember 25-én született a Csongrád megyei Szegváron. A Csergő család Székelyföldről, Csík vármegyéből települt át Csongrád vármegyébe, az akkori megyeszékhelyre. Ő már itt született Szegváron. Édesapja gyergyóremetei Csergő Sándor vármegyei árvaszéki iktató volt; édesanyja Szőrffy Julianna, egy hódmezővásárhelyi ácsmester leánya volt, kinek négy gyermeke közül a két legfiatalabb - Lajos és Károly - ikrek voltak. A család valószínű, hogy 1883/84-ben - a megyeszékhellyel együtt - települt át Szentesre.

Elemi iskoláit és a gimnáziumot is Szentesen végezte; 1897-ben jó eredménnyel tette le az érettségit, majd a budapesti tudományegyetem jogi karán folytatta tanulmányait. Édesapja 1898-ban halálozott el; ez időtől munkát vállalva, önerőből tanult tovább, és gondoskodott a család eltartásáról is. 1901-ben a kolozsvári tudományegyetemen tette le szigorlati vizsgáit; ügyvédi gyakorlatát Soós Pál vármegyei főügyész irodájában végezte, 1903-ban avatták jogtudorrá Kolozsváron.

1901. január 1-jén negyedéves joghallgatóként lépett Csongrád vármegye szolgálatába, mint helyettes közigazgatási gyakornok és még ugyanez évben véglegesítették is gyakornoki állásában; legfőbb feladata a vármegye ingó és ingatlan vagyonának kezelése volt. Doktorrá avatását követően tiszteletbeli aljegyzővé nevezték ki, majd az 1907. évi általános tisztújítás alkalmával választották első aljegyzővé. 1910-től tiszteletbeli főjegyző, 1912-től pedig kinevezett másod-főjegyző lett.

Csongrád megyében 1905-től ő irányította el azt a nagyszabású mezőgazdasági munkásház építési akciót, amelynek eredményeként az első világháború kitöréséig kb. 2000 munkáscsalád jutott saját otthonhoz és Szentesen ez időszakban 357 munkásház épült fel. A Szentesen és Csongrádon megkezdett munkásház-építkezések mintául szolgáltak az országban több helyen megindult hasonló akciók lebonyolításánál, és alapját képezték a munkásházak állami támogatásáról szóló XLVI:1907. évi törvénycikk megalkotásának.

Az első világháború idején a háborús közigazgatás legnehezebb feladatkörét látta el: ő szervezte meg és vezette a vármegyei közélelmezési ügyosztályt.

Hivatali felettesének leírása szerint Csergő Károly „…éjjelt nappallá téve dolgozott az itthon maradt lakosság élelmezésének, valamint a katonaság részére szükséges szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében, mely tekintetekben az ezerféle rendelet, és egyre jobban fokozódó szükség közepette is mindenkor megtalálta a leghelyesebb utat”. Később ő látta el a népruházati bizottság vezetését is. Érdemeiért 1916-ban a Ferenc József-rend lovagkeresztjével tüntették ki.

A háborús összeomlást követő zavaros időszakban Csergő mindvégig a helyén maradt. Dr. Nagy Sándor alispán nyugdíjazása után (1919. február 1.) az ő nyakába szakadt az alispáni teendők ellátása, vagyis a vármegyei közigazgatás irányítása is. A Szentesen átvonuló vörös különítményesek, majd pedig a román megszállók elfogási parancsot adtak ki ellene, mivel a többszöri felszólítás és fenyegetés dacára sem adta ki a vármegye pénzkészleteit. A románok figyelmét azzal is magára vonta, hogy több alkalommal a már úton lévő, rekvirált zsákmánnyal megrakott vagonokat is visszairányította. Bátor magatartásával sikerült megakadályoznia a város teljes kifosztását.

Források
 Labádi Lajos: Szentesi Élet, 2004. szeptember 24.

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 A magyar legújabb kor lexikona. Szerk. Kerkápoly M. Emil. Bp., 1930. Europa ny.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].
 Szentesi életrajzi évfordulók. Szentes, Városi Könyvtár, 1987.
 

1879-ben született személyek
1969-ben elhunyt személyek
Szegváriak
Csongrád vármegye alispánjai
Gyergyóremetei Csergő Károly ( Szegvár , szeptember – Szentes. június ) Csongrád vármegye alispánja . Életrajza Csergő Károly szeptemberén született a Csongrád megyei Szegváron . A Csergő család Székelyföldről , Csík vármegyéből települt át Csongrád vármegyébe , az akkori megyeszékhelyre . Ő már itt született Szegváron . Édesapja gyergyóremetei Csergő Sándor vármegyei árvaszéki iktató volt ; édesanyja Szőrffy Julianna , egy hódmezővásárhelyi ácsmester leánya volt , kinek négy gyermeke közül a két legfiatalabb - Lajos és Károly - ikrek voltak . A család valószínű , hogy84-ben - a megyeszékhellyel együtt - települt át Szentesre . Elemi iskoláit és a gimnáziumot is Szentesen végezte;ben jó eredménnyel tette le az érettségit , majd a budapesti tudományegyetem jogi karán folytatta tanulmányait . Édesapjaban halálozott el ; ez időtől munkát vállalva , önerőből tanult tovább , és gondoskodott a család eltartásáról is.ben a kolozsvári tudományegyetemen tette le szigorlati vizsgáit ; ügyvédi gyakorlatát Soós Pál vármegyei főügyész irodájában végezte, ban avatták jogtudorrá Kolozsváron . 1901. januárjén negyedéves joghallgatóként lépett Csongrád vármegye szolgálatába , mint helyettes közigazgatási gyakornok és még ugyanez évben véglegesítették is gyakornoki állásában ; legfőbb feladata a vármegye ingó és ingatlan vagyonának kezelése volt . Doktorrá avatását követően tiszteletbeli aljegyzővé nevezték ki , majd az évi általános tisztújítás alkalmával választották első aljegyzővé.től tiszteletbeli főjegyző, től pedig kinevezett másod-főjegyző lett . Csongrád megyébentől ő irányította el azt a nagyszabású mezőgazdasági munkásház építési akciót , amelynek eredményeként az első világháború kitöréséig kb.munk áscsalád jutott saját otthonhoz és Szentesen ez időszakbanmunkásház épült fel . A Szentesen és Csongrádon megkezdett munkásház-építkezések mintául szolgáltak az országban több helyen megindult hasonló akciók lebonyolításánál , és alapját képezték a munkásházak állami támogatásáról szóló XLVI: 1907. évi törvénycikk megalkotásának . Az első világháború idején a háborús közigazgatás legnehezebb feladatkörét látta el : ő szervezte meg és vezette a vármegyei közélelmezési ügyosztályt . Hivatali felettesének leírása szerint Csergő Károly „ …éjjelt nappallá téve dolgozott az itthon maradt lakosság élelmezésének , valamint a katonaság részére szükséges szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében , mely tekintetekben az ezerféle rendelet , és egyre jobban fokozódó szükség közepette is mindenkor megtalálta a leghelyesebb utat” . Később ő látta el a népruházati bizottság vezetését is . Érdemeiértban a Ferenc József-rend lovagkeresztjével tüntették ki . A háborús összeomlást követő zavaros időszakban Csergő mindvégig a helyén maradt . Dr . Nagy Sándor alispán nyugdíjazása után február ) az ő nyakába szakadt az alispáni teendők ellátása , vagyis a vármegyei közigazgatás irányítása is . A Szentesen átvonuló vörös különítményesek , majd pedig a román megszállók elfogási parancsot adtak ki ellene , mivel a többszöri felszólítás és fenyegetés dacára sem adta ki a vármegye pénzkészleteit . A románok figyelmét azzal is magára vonta , hogy több alkalommal a már úton lévő , rekvirált zsákmánnyal megrakott vagonokat is visszairányította . Bátor magatartásával sikerült megakadályoznia a város teljes kifosztását . Források Labádi Lajos : Szentesi Élet , szeptember További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . A magyar legújabb kor lexikona . Szerk . Kerkápoly M. Emil . Bp. , Europa ny . Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Szentesi életrajzi évfordulók . Szentes , Városi Könyvtár , 1879-ben született személyek 1969-ben elhunyt személyek Szegváriak Csongrád vármegye alispánjai