Rakka
Rakka (arabul: الرقة ar-Raqqah) város Szíria északi részén, Aleppótól mintegy 160 kilométerre keletre. Az azonos nevű Rakka kormányzóság központja. Az Eufrátesz folyó partján fekvő városnak 220 ezer lakosa volt a 2004-es népszámláláskor.

A város 796 és 809 idején a virágkorát élő abbászida kalifátus fővárosa volt, Hárún ar-Rasíd kalifa alatt.

A szíriai polgárháború (2011-) alatt az Iszlám Állam foglalta el, melynek székhelyévé vált.
A dzsihádista szervezet a nem szunnita vallási építményeket, így az impozáns síita Uvajsz al-Karani-mecsetet is lerombolta.
A város a szíriai kormányerők, a nyugati szövetségesek és az oroszok légitámadásainak célpontjává vált. 2017 októberében az USA által támogatott szíriai milíciák teljesen visszafoglalták az Iszlám Államtól.

Története

A hellenisztikus és a bizánci korszak
Rakka régióját már az antikvitás hajnala óta lakják, amint ezt a Zeidan és az al-Bi'a tellek (településhalmok) bizonyítják. Utóbbit a Tuttul nevű babiloni várossal tekintik azonosnak.

A mai várost a hellenisztikus korszakban alapította Nikephorion (görög: Νικηφόριον) néven I. Szeleukosz, aki Kr. e. 358 és Kr. e. 281 szeptembere között uralkodott. Utóda, II. Szeleukosz Kallinikosz továbbépíttette a várost és saját nevét adta neki: Kallinikosz (ógörög Καλλίνικος), amiből a római korszakban Callinicum lett.)

A római uralom alatt Osroene provincia része volt, de a 4. századra lehanyatlott. I. León bizánci császár (uralkodott: uralkodott 457. február 7. – 474. január 18.) 466-ban újraépíttette és ő is saját magáról nevezte el, Leontopolisznak ("Leó városa", görögül Λεοντόπολις). A Kallinikosz név is tovább élt. 

Fontos szerepet játszott a Bizánc és az újperzsa birodalom közti kapcsolatokban, illetve a két birodalom közti háborúkban. Hivatalosan, szerződésben elismerten is a két birodalom közti egyik kereskedelmi közvetítő állomás volt, Niszibisz és Artaxata mellett.

542-ben I. Huszrau (görög: Khoszroész) perzsa király (501 – 579. január 31.) lerombolta a város erődítményeit és a lakosait Perzsiába hurcoltatta. I. Iusztinianosz bizánci császár (görög Ιουστινιανός, uralkodott 527. augusztus 1. – 565. november 14./15.) azonban újjáépíttette. 580-ban egy újabb háborúban a város mellett aratott győzelmet a perzsák felett a későbbi Maurikiosz császár, visszatérőben a Kteszifón elfoglalásáért indított sikertelen hadjáratáról.

A 6. században Kallinikosz az asszír monaszticizmus egyik központjává vált. Hírnévre tett szert az al-Bi'a tellen épített Szent Zákeus kolostor. Egy ottani mozaikfelirat 509-ben születhetett, ami megegyezhet a kolostor alapításának dátumával. A 10. századig sokszor említik a kolostort a források. Ismert hely volt "az oszlop kolostora' (Bīzūnā, vagy 'Dairā d-Esţunā') is. A város a történelmi Diyār Muḍar, Felső-Mezopotámia nyugati részének egyik legfontosabb települése volt. A 9. században, amikor Rakka az abbászida kalifa fővárosa volt, ez utóbbi kolostor volt a szír egyház pátriárkáinak a székhelye.

A korai püspökség
Callinicum korán keresztény püspökséggé vált. 388-ban Nagy Theodosius császárt arról értesítették, hogy egy keresztény tömeg a püspökök vezetésével lerombolta Callinicum zsinagógáját. A császár utasítást adott, hogy a püspök költségére építsék újra a zsinagógát. Szent Ambrus erre azt írta a császárnak, hogy az utasítása „annak a veszélynek teszi ki a püspököt, hogy vagy az igazság ellenében cselekszik, vagy meghal”. A császár erre visszavonta a parancsot.

A callinicumi püspök Damianus rész vett a khalkédóni zsinaton 451-ben és 458-ban az egyik aláírója volt a levélnek, amelyet a provincia püspökei Proteriosz alexandriai görög pátriárka halála után I. León bizánci császárnak írtak. 518-ban Paulus püspököt megfosztották hivatalától, mivel a Kalkhédón-ellenes, miofizita Antiokhiai Severus pátriárkához csatlakozott.

A 6. század közepén Callainicumnak volt egy Ioannes nevű püspöke. Ugyanebben a században a Notitiae Episcopatuum a provinciai metropolitai székhely Edessza szuffragáneus püspökségeként sorolta fel.

Ma már nem tényleges püspöki székhely. A római katolikus egyház a maronita egyház címzetes püspöki székhelyeként tartja számon.

Jegyzetek

Fordítás

Hivatkozások 

Szíria települései
Rakka ( arabul : الرقة ar-Raqqah ) város Szíria északi részén , Aleppótól mintegykilométerre keletre . Az azonos nevű Rakka kormányzóság központja . Az Eufrátesz folyó partján fekvő városnakezer lakosa volt aes népszámláláskor . A városésidején a virágkorát élő abbászida kalifátus fővárosa volt , Hárún ar-Rasíd kalifa alatt . A szíriai polgárháború ) alatt az Iszlám Állam foglalta el , melynek székhelyévé vált . A dzsihádista szervezet a nem szunnita vallási építményeket , így az impozáns síita Uvajsz al-Karani-mecsetet is lerombolta . A város a szíriai kormányerők , a nyugati szövetségesek és az oroszok légitámadásainak célpontjává vált.októberében az USA által támogatott szíriai milíciák teljesen visszafoglalták az Iszlám Államtól . Története A hellenisztikus és a bizánci korszak Rakka régióját már az antikvitás hajnala óta lakják , amint ezt a Zeidan és az al-Bi'a tellek ( településhalmok ) bizonyítják . Utóbbit a Tuttul nevű babiloni várossal tekintik azonosnak . A mai várost a hellenisztikus korszakban alapította Nikephorion ( görög : Νικηφόριον ) néven I. Szeleukosz , aki Kr. e.és Kr. e.szeptembere között uralkodott . Utóda , II. Szeleukosz Kallinikosz továbbépíttette a várost és saját nevét adta neki : Kallinikosz ( ógörög Καλλίνικος ) , amiből a római korszakban Callinicum lett . ) A római uralom alatt Osroene provincia része volt , de a századra lehanyatlott. I. León bizánci császár ( uralkodott : uralkodott február – január) ban újraépíttette és ő is saját magáról nevezte el , Leontopolisznak ( " Leó városa " , görögül Λεοντόπολις ) . A Kallinikosz név is tovább élt . Fontos szerepet játszott a Bizánc és az újperzsa birodalom közti kapcsolatokban , illetve a két birodalom közti háborúkban . Hivatalosan , szerződésben elismerten is a két birodalom közti egyik kereskedelmi közvetítő állomás volt , Niszibisz és Artaxata mellett . 542-ben I. Huszrau ( görög : Khoszroész ) perzsa király– január ) lerombolta a város erődítményeit és a lakosait Perzsiába hurcoltatta. I. Iusztinianosz bizánci császár ( görög Ιουστινιανός , uralkodott augusztus – november/ 15. ) azonban újjáépíttette.ban egy újabb háborúban a város mellett aratott győzelmet a perzsák felett a későbbi Maurikiosz császár , visszatérőben a Kteszifón elfoglalásáért indított sikertelen hadjáratáról . A században Kallinikosz az asszír monaszticizmus egyik központjává vált . Hírnévre tett szert az al-Bi'a tellen épített Szent Zákeus kolostor . Egy ottani mozaikfeliratben születhetett , ami megegyezhet a kolostor alapításának dátumával . A századig sokszor említik a kolostort a források . Ismert hely volt " az oszlop kolostora' ( Bīzūnā , vagy 'Dairā d-Esţunā' ) is . A város a történelmi Diyār Muḍar , Felső-Mezopotámia nyugati részének egyik legfontosabb települése volt . A században , amikor Rakka az abbászida kalifa fővárosa volt , ez utóbbi kolostor volt a szír egyház pátriárkáinak a székhelye . A korai püspökség Callinicum korán keresztény püspökséggé vált.ban Nagy Theodosius császárt arról értesítették , hogy egy keresztény tömeg a püspökök vezetésével lerombolta Callinicum zsinagógáját . A császár utasítást adott , hogy a püspök költségére építsék újra a zsinagógát . Szent Ambrus erre azt írta a császárnak , hogy az utasítása „ annak a veszélynek teszi ki a püspököt , hogy vagy az igazság ellenében cselekszik , vagy meghal” . A császár erre visszavonta a parancsot . A callinicumi püspök Damianus rész vett a khalkédóni zsinatonben ésban az egyik aláírója volt a levélnek , amelyet a provincia püspökei Proteriosz alexandriai görög pátriárka halála után I. León bizánci császárnak írtak.ban Paulus püspököt megfosztották hivatalától , mivel a Kalkhédón-ellenes , miofizita Antiokhiai Severus pátriárkához csatlakozott . A század közepén Callainicumnak volt egy Ioannes nevű püspöke . Ugyanebben a században a Notitiae Episcopatuum a provinciai metropolitai székhely Edessza szuffragáneus püspökségeként sorolta fel . Ma már nem tényleges püspöki székhely . A római katolikus egyház a maronita egyház címzetes püspöki székhelyeként tartja számon . Jegyzetek Fordítás Hivatkozások Szíria települései