Karikó János
Karikó János (Bia, 1851. május 19. – Bia, 1910. április 2.) földműves, író, költő.

Élete 
Szegény sorsú szülőktől származott: apja, Karikó Dániel süketnéma volt, ezért nehéz körülmények közt élt családjával és János fiát, aki iskolatársai közt a falusi iskolában kitűnő volt, nyomora miatt a felsőbb iskolába nem adhatta. Nagyapja, Karikó János, kovácsmester volt, ő vásárolta a Karikók birtokát Bián, az 1811-i tűzvészt követően. Karikó a költészethez nagy hajlammal bírt és már 13 éves korában több alkalmi költeményt írt, amelyek száma 19 éves korában már 200-nál több volt. Időközben tudatlan gyermekésszel papírpénzt kezdett csinálni, mely miatt félévi fogságra ítélték. Ennek letöltését követően szolgálatba állt; majd ismét atyjával együtt napszámba járással keresték kenyerüket. Apja 1870-ben meghalt, így Karikó mint családfenntartó a hadkötelezettségtől felmentetett. 1873. március 4-én megnősült, elvette Lázár Erzsébetet, kitől december 25-én megszületett első gyermeke, János. Tíz évi lankadatlan szorgalmának gyümölcse, házán kívül, 16 hold nagyságú föld lett. Társai közbecsülését is megnyerte s a biai olvasókör, mint tollforgató, értelmes és hibátlan szépírású egyént jegyzőnek választotta, 1882-ben a község elöljárója lett, 1890-ben pedig bírája. 1910-ben hunyt el, a biatorbágyi református temetőben nyugszik.

Emlékezete 
Biatorbágyon könyvtár és utca viseli a nevét. A Karikó János utca és az Ybl Miklós sétány sarkán szobra áll, amely Lelkes Márk műve.

Művei 
 Népszerű vöfélyi beszédek, tréfás versekkel bővítve. Az ifjúság számára. Budapest, 1885.
 Verses leírása Tök község határának. Bp., 1885.
 Vadon virágai. Száztizenöt szerelmi, térfás, családias és vegyes költemények. I. füzet. Bp. (1887. Ism. Egyetértés 1887. II. füzet. Bp., 1894. Száznégy darab.)
 Ötven násznagyi beszéd. Bp., 1889.
 Biztosítsunk. Buzdító elbeszélés, a triesti biztosító-társaság által 15 frttal jutalmazott versezet. Bp., 1894.

Kéziratban: Gyula honvéd és szeretője. Elbeszélés az 1848-49. szabadságharczból. 1893.

Jegyzetek

Források 
 Karikó János. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. július 17.
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hozzáférés ideje: 2016. július 17.
 Karikó Erzsébet: Egy népköltő élete. Karikó Jánosra emlékezve. 3konyvtar.hu (Hozzáférés ideje: 2016. július 17.)

További információk 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002.

1851-ben született személyek
1910-ben elhunyt személyek
Biatorbágyiak
Magyar költők, írók
Karikó János ( Bia , május – Bia , április ) földműves , író , költő . Élete Szegény sorsú szülőktől származott : apja , Karikó Dániel süketnéma volt , ezért nehéz körülmények közt élt családjával és János fiát , aki iskolatársai közt a falusi iskolában kitűnő volt , nyomora miatt a felsőbb iskolába nem adhatta . Nagyapja , Karikó János , kovácsmester volt , ő vásárolta a Karikók birtokát Bián , azi tűzvészt követően . Karikó a költészethez nagy hajlammal bírt és máréves korában több alkalmi költeményt írt , amelyek számaéves korában márnál több volt . Időközben tudatlan gyermekésszel papírpénzt kezdett csinálni , mely miatt félévi fogságra ítélték . Ennek letöltését követően szolgálatba állt ; majd ismét atyjával együtt napszámba járással keresték kenyerüket . Apjaben meghalt , így Karikó mint családfenntartó a hadkötelezettségtől felmentetett. márciusén megnősült , elvette Lázár Erzsébetet , kitől decemberén megszületett első gyermeke , János . Tíz évi lankadatlan szorgalmának gyümölcse , házán kívül , hold nagyságú föld lett . Társai közbecsülését is megnyerte s a biai olvasókör , mint tollforgató , értelmes és hibátlan szépírású egyént jegyzőnek választotta,ben a község elöljárója lett, ben pedig bírája.ben hunyt el , a biatorbágyi református temetőben nyugszik . Emlékezete Biatorbágyon könyvtár és utca viseli a nevét . A Karikó János utca és az Ybl Miklós sétány sarkán szobra áll , amely Lelkes Márk műve . Művei Népszerű vöfélyi beszédek , tréfás versekkel bővítve . Az ifjúság számára . Budapest , Verses leírása Tök község határának . Bp. , Vadon virágai . Száztizenöt szerelmi , térfás , családias és vegyes költemények . I. füzet . Bp. Ism . Egyetértés II. füzet . Bp. , Száznégy darab . ) Ötven násznagyi beszéd . Bp. , Biztosítsunk . Buzdító elbeszélés , a triesti biztosító-társaság általfrttal jutalmazott versezet . Bp. , Kéziratban : Gyula honvéd és szeretője . Elbeszélés az szabadságharczból . Jegyzetek Források Karikó János . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum . Hozzáférés ideje : július Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Hozzáférés ideje : július Karikó Erzsébet : Egy népköltő élete . Karikó Jánosra emlékezve.onyvtar.hu ( Hozzáférés ideje : július ) További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , 1851-ben született személyek 1910-ben elhunyt személyek Biatorbágyiak Magyar költők , írók