Kodály Filharmonikusok
A Kodály Filharmonikusok (2011 előtt Debreceni Filharmonikus Zenekar) egy 1923 óta működő debreceni szimfonikus zenekar.

Története

Alapítás és önállósodás 
Az együttest 1923-ban a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. hozta létre, ennek megfelelően a neve ekkor még Debreceni MÁV Filharmonikus Zenekar volt. Az amatőr együttes az első önálló koncertjét 1923. május 13-án adta. Ábrányi Emil vezetése alatt az együttes létszámban megnövekedett és komoly hazai sikereket ért el a fellépéseivel. 

A második világháború alatt, 1942 és 1944 között Csenki Imre volt, később a zenekar egy időre felfüggesztette a tevékenységét. Ezt a háború után az újjászervezés követte, új vezetője Pongrácz Zoltán lett. Munkája nyomán a zenekar fellépései megsokasodtak, évi 12 bérletes koncertet adtak. 1948-ban mutatták be első operájukat a Debreceni Operatársulatot megalapító Rubányi Vilmos ösztönzésére. Később, 1951-ben maga Rubányi vette át a karmesteri pálcát, majd egy évvel később a zenekar önálló szervezeti státuszt nyert. Az önálló együttes országszerte sok fellépésen vett részt az Országos Filharmónia szervezésében, illetve rendszeres közreműködői voltak a debreceni Csokonai Színház operaelőadásainak.

Válságban a zenekar 
Rubányi Vilmos 1954-es távozásakor megtört a zenekar fejlődése. Gazdasági okokból lecsökkentették a létszámot és gyakorlatilag megszűntek az önálló fellépéseik. A zenekar létszám-, kotta- és hangszerhiánnyal küzdött néhány éven át. Bár a megmaradt tagság elszántan tartotta a lelket a közösségben, a zenekar újbóli felvirágzására Rubányi visszatéréséig várni kellett.

Rubányi visszatérése 
1959-től Rubányi Debrecenbe visszatérve ismét fellendítette a zenekar működését, és ezzel az egész cívisváros zenei életét. Ekkoriban alapította Gulyás György a Kodály Leánykórust, mellyel sok közös fellépést tartottak, a nagyzenekari koncerteken kívül kamarazenei és ifjúsági koncertekre is sor került.

A 70-es évekre a zenekar már meghatározó tényezője volt a hazai zenei életnek. A MÁV által szervezett Gördülő Opera előadásainak a MÁV Szimfonikus Zenekar mellett gyakori fellépői voltak. A karmester később Szabó László lett.

A rendszerváltás után 
A kilencvenes évektől kezdve a MÁV nem vállalta tovább a zenekar költségeit. Ekkor Debrecen városa az átvételéről döntött, az együttes pedig felvette a Debreceni Filharmonikus Zenekar nevet. A karmester 1989-től Karolos Trikolidis, 1992-től Kollár Imre volt, akinek a vezetése alatt készült el a zenekar első CD-je. Őt követte Kocsár Balázs, aki 2004 és 2011 között nagy sikerrel vezette a zenekart. 2005 óta a Debreceni Filharmonikus Zenekar és a Kodály Kórus közös szervezetként, összehangolt művészeti tevékenységet folytat, 2011-ben pedig a zenekar is felvette Kodály Zoltán nevét.

Napjainkban 
2011-ben a karmester és zenei vezető Somogyi-Tóth Dániel lett, aki zenekarból és a kórusból álló Kodály Filharmónia élén a szerkezeti változtatásokat elindította, ezzel komoly hatást gyakorolva Debrecen mai zenei életére.

Felvételei 
 1994. Maria  Luigi Cherubini: Requiem (c-moll), Szokolay Sándor: Kantáta a gályarabok emlékére. Közreműködik: a Debreceni Orvostudományi Egyetem Énekkara, a Debreceni Református Kollégium Kántusa, vezényel: Berkesi Sándor.
 1995. Wolfgang Amadeus Mozart: C-dúr "Linzi" szimfónia K 425, C-dúr zongoraverseny K 467. Közreműködik: Bogányi Gergely, vezényel: Kollár Imre.
 1999. Anton Bruckner: IV. Esz-dúr. "Romantikus" szimfónia (dupla lemez). Vezényel: Kollár Imre.
 1999. Johann Strauss: Válogatás a szerző műveiből. Vezényel: Kollár Imre.
 1999. Sudár Gyöngyvér Emese MALÉV-val a zene szárnyán
 2000. Éljen a magyar! Operettbál 2000. Vezényel: Kaposi Gergely.
 2001. Puccini áriák Kukely Júlia előadásában. Vezényel: Dénes István.
 2001. Bariton áriák. Közreműködik: Lukács László.
 2002. Ludwig van Beethoven: Egmont-nyitány, III. szimfónia Esz-dúr, (Eroica) op. 55. Vezényel: Kollár Imre.
 2003. Népszerű magyar és lengyel operett áriák. Vezényel: Leslaw Salaczki
 2005. Vajda János: Sinfonietta, Titanic - szimfonikus költemény, „Így volt, így se”, Oratórium Palkó Józsefné meséi nyomán, mezzoszoprán, tenor és bariton szólóra, gyermekkarra és szimfonikus zenekarra. Közreműködik: Bódi Marianna, Drucker Péter, Massányi Viktor, Bányai Júlia Gyerekkar, vezényel: Kollár Imre.
 2010. Tóth Péter: A helység kalapácsa, Téli rege
 2010. Kovács Zoltán: Kettősverseny

Díjai és elismerései 
 1989. Debrecen Pro Urbe díja
 1991. Bartók Béla–Pásztory Ditta-díj
 1999. A Budapesti Tavaszi Fesztivál Legjobb Együttesnek járó díja
 1999. Debrecen Pro Urbe díja
 2009. Artisjus-díj a kortárs zeneművek magas színvonalú tolmácsolásáért
 2009. Az Armel Operafesztivál Legjobb produkciónak járó díja közreműködőként
 2010. Az Armel Operafesztivál Legjobb produkciónak járó díja közreműködőként

Jegyzetek

Magyar zenekarok
Szimfonikus zenekarok
Bartók–Pásztory-díjasok
Kodály Zoltán emlékezete
A Kodály Filharmonikusokelőtt Debreceni Filharmonikus Zenekar ) egyóta működő debreceni szimfonikus zenekar . Története Alapítás és önállósodás Az együttestban a MÁV Magyar Államvasutak Zrt . hozta létre , ennek megfelelően a neve ekkor még Debreceni MÁV Filharmonikus Zenekar volt . Az amatőr együttes az első önálló koncertjét májusán adta . Ábrányi Emil vezetése alatt az együttes létszámban megnövekedett és komoly hazai sikereket ért el a fellépéseivel . A második világháború alatt,ésközött Csenki Imre volt , később a zenekar egy időre felfüggesztette a tevékenységét . Ezt a háború után az újjászervezés követte , új vezetője Pongrácz Zoltán lett . Munkája nyomán a zenekar fellépései megsokasodtak , évibérletes koncertet adtak.ban mutatták be első operájukat a Debreceni Operatársulatot megalapító Rubányi Vilmos ösztönzésére . Később, ben maga Rubányi vette át a karmesteri pálcát , majd egy évvel később a zenekar önálló szervezeti státuszt nyert . Az önálló együttes országszerte sok fellépésen vett részt az Országos Filharmónia szervezésében , illetve rendszeres közreműködői voltak a debreceni Csokonai Színház operaelőadásainak . Válságban a zenekar Rubányi Vilmoses távozásakor megtört a zenekar fejlődése . Gazdasági okokból lecsökkentették a létszámot és gyakorlatilag megszűntek az önálló fellépéseik . A zenekar létszám- , kotta- és hangszerhiánnyal küzdött néhány éven át . Bár a megmaradt tagság elszántan tartotta a lelket a közösségben , a zenekar újbóli felvirágzására Rubányi visszatéréséig várni kellett . Rubányi visszatérése 1959-től Rubányi Debrecenbe visszatérve ismét fellendítette a zenekar működését , és ezzel az egész cívisváros zenei életét . Ekkoriban alapította Gulyás György a Kodály Leánykórust , mellyel sok közös fellépést tartottak , a nagyzenekari koncerteken kívül kamarazenei és ifjúsági koncertekre is sor került . Aes évekre a zenekar már meghatározó tényezője volt a hazai zenei életnek . A MÁV által szervezett Gördülő Opera előadásainak a MÁV Szimfonikus Zenekar mellett gyakori fellépői voltak . A karmester később Szabó László lett . A rendszerváltás után A kilencvenes évektől kezdve a MÁV nem vállalta tovább a zenekar költségeit . Ekkor Debrecen városa az átvételéről döntött , az együttes pedig felvette a Debreceni Filharmonikus Zenekar nevet . A karmestertől Karolos Trikolidis, től Kollár Imre volt , akinek a vezetése alatt készült el a zenekar első CD-je . Őt követte Kocsár Balázs , akiésközött nagy sikerrel vezette a zenekart.óta a Debreceni Filharmonikus Zenekar és a Kodály Kórus közös szervezetként , összehangolt művészeti tevékenységet folytat, ben pedig a zenekar is felvette Kodály Zoltán nevét . Napjainkban 2011-ben a karmester és zenei vezető Somogyi-Tóth Dániel lett , aki zenekarból és a kórusból álló Kodály Filharmónia élén a szerkezeti változtatásokat elindította , ezzel komoly hatást gyakorolva Debrecen mai zenei életére . Felvételei Maria Luigi Cherubini : Requiem ( c-moll ) , Szokolay Sándor : Kantáta a gályarabok emlékére . Közreműködik : a Debreceni Orvostudományi Egyetem Énekkara , a Debreceni Református Kollégium Kántusa , vezényel : Berkesi Sándor . Wolfgang Amadeus Mozart : C-dúr " Linzi " szimfónia K C-dúr zongoraverseny K Közreműködik : Bogányi Gergely , vezényel : Kollár Imre . Anton Bruckner : IV . Esz-dúr . " Romantikus " szimfónia ( dupla lemez ) . Vezényel : Kollár Imre . Johann Strauss : Válogatás a szerző műveiből . Vezényel : Kollár Imre . Sudár Gyöngyvér Emese MALÉV-val a zene szárnyán Éljen a magyar ! Operettbál Vezényel : Kaposi Gergely . Puccini áriák Kukely Júlia előadásában . Vezényel : Dénes István . Bariton áriák . Közreműködik : Lukács László . Ludwig van Beethoven : Egmont-nyitány , III. szimfónia Esz-dúr , ( Eroica ) op. Vezényel : Kollár Imre . Népszerű magyar és lengyel operett áriák . Vezényel : Leslaw Salaczki Vajda János : Sinfonietta , Titanic - szimfonikus költemény , „ Így volt , így se” , Oratórium Palkó Józsefné meséi nyomán , mezzoszoprán , tenor és bariton szólóra , gyermekkarra és szimfonikus zenekarra . Közreműködik : Bódi Marianna , Drucker Péter , Massányi Viktor, Bányai Júlia Gyerekkar , vezényel : Kollár Imre . Tóth Péter : A helység kalapácsa , Téli rege Kovács Zoltán : Kettősverseny Díjai és elismerései Debrecen Pro Urbe díja Bartók Béla–Pásztory Ditta-díj A Budapesti Tavaszi Fesztivál Legjobb Együttesnek járó díja Debrecen Pro Urbe díja Artisjus-díj a kortárs zeneművek magas színvonalú tolmácsolásáért Az Armel Operafesztivál Legjobb produkciónak járó díja közreműködőként Az Armel Operafesztivál Legjobb produkciónak járó díja közreműködőként Jegyzetek Magyar zenekarok Szimfonikus zenekarok Bartók–Pásztory-díjasok Kodály Zoltán emlékezete