Montevideói egyezmény
Az államok jogairól és kötelezettségeiről szóló montevideói egyezmény (röviden: montevideói egyezmény, a közjogi szaknyelvi hagyományoknak megfelelő írásmóddal: Montevideói Egyezmény) az amerikai államok hetedik nemzetközi konferenciája (Seventh International Conference of American States) keretében 1933. december 26-án létrejött nemzetközi szerződés. A spanyol, angol, francia és portugál nyelven íródott egyezmény, amelyet összesen 20 amerikai állam írt alá (közülük 16 ratifikálta is), a nemzetközi szokásjog alapján rögzíti az államiság ismérveit.

Háttér

Az amerikai államok hetedik nemzetközi konferenciáján részt vevő küldöttségek többsége olyan független államokat képviselt, amelyek korábban gyarmatok voltak. Ezeknek az államoknak a létét, illetve függetlenségét az európai gyarmattartó birodalmak sok esetben vitatták, ellenezték. A konferencia résztvevői ezért az egyezménynek az államiság kritériumait meghatározó 1. cikkében olyan ismérveket rögzítettek, amelyek a korlátozott szuverenitással rendelkező, nem független államok számára megkönnyítették a nemzetközi elismerés megszerzését. A "függetlenség", illetve a "szuverenitás" kifejezés nem szerepel az 1. cikkben.

Az állam fogalma

A montevideói egyezmény az államisághoz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket határozza meg. Ehhez mindenekelőtt az állam fogalmát rögzíti. Az 1. cikk ennek megfelelően felsorolja az államiság alapvető ismérveit:

 „The state as a person of international law should possess the following qualifications: (a) a permanent population; (b) a defined territory; (c) government; and (d) capacity to enter into relations with the other states.”
 „Az államnak mint a nemzetközi jog alanyának a következő tulajdonságokkal kell rendelkeznie: (a) állandó népesség; (b) meghatározott terület; (c) kormány; és (d) a más államokkal való kapcsolatfelvétel képessége."

Az egyezményben foglalt államdefiníció Georg Jellinek német jogtudós háromelemű tanát (terület, népesség és kormányzat) egészíti ki a külső kapcsolatok felvételének képességével mint a szuverenitás külső megjelenésével.
A 3. cikk első mondata kimondja, hogy egy állam politikai léte független attól, hogy más államok elismerik-e („The political existence of the state is independent of recognition by the other states.”). Ez a rendelkezés az államelismerés deklaratív elméletének megközelítését alkalmazza, szemben a konstitutív elmélettel, amely szerint az állam az elismeréssel válik a nemzetközi jog alanyává. A nemzetközi élet realitásainak a deklaratív elmélet felel meg, az állam léte ugyanis független az elismeréstől, mert mihelyt egy meghatározott területen élő népesség felett szilárdan kialakul az államhatalom, amely a nemzetközi kapcsolatokban is képviselteti magát, az új állam létrejött.

Fordítás

Források 
 *A montevideói egyezmény eredeti szövege, ENSZ Szerződések Tára, regisztrációs szám: 3802.

Nemzetközi szerződések
Az államok jogairól és kötelezettségeiről szóló montevideói egyezmény ( röviden : montevideói egyezmény , a közjogi szaknyelvi hagyományoknak megfelelő írásmóddal : Montevideói Egyezmény ) az amerikai államok hetedik nemzetközi konferenciája ( Seventh International Conference of American States ) keretében decemberán létrejött nemzetközi szerződés . A spanyol , angol , francia és portugál nyelven íródott egyezmény , amelyet összesenamerikai állam írt alá ( közülükratifikálta is ) , a nemzetközi szokásjog alapján rögzíti az államiság ismérveit . Háttér Az amerikai államok hetedik nemzetközi konferenciáján részt vevő küldöttségek többsége olyan független államokat képviselt , amelyek korábban gyarmatok voltak . Ezeknek az államoknak a létét , illetve függetlenségét az európai gyarmattartó birodalmak sok esetben vitatták , ellenezték . A konferencia résztvevői ezért az egyezménynek az államiság kritériumait meghatározó cikkében olyan ismérveket rögzítettek , amelyek a korlátozott szuverenitással rendelkező , nem független államok számára megkönnyítették a nemzetközi elismerés megszerzését . A " függetlenség " , illetve a " szuverenitás " kifejezés nem szerepel az cikkben . Az állam fogalma A montevideói egyezmény az államisághoz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket határozza meg . Ehhez mindenekelőtt az állam fogalmát rögzíti . Az cikk ennek megfelelően felsorolja az államiság alapvető ismérveit : „ The state as a person of international law should possess the following qualifications : ( a ) a permanent population ; ( b ) a defined territory ; ( c ) government ; and ( d ) capacity to enter into relations with the other states.” „ Az államnak mint a nemzetközi jog alanyának a következő tulajdonságokkal kell rendelkeznie : ( a ) állandó népesség ; ( b ) meghatározott terület ; ( c ) kormány ; és ( d ) a más államokkal való kapcsolatfelvétel képessége . " Az egyezményben foglalt államdefiníció Georg Jellinek német jogtudós háromelemű tanát ( terület , népesség és kormányzat ) egészíti ki a külső kapcsolatok felvételének képességével mint a szuverenitás külső megjelenésével . A cikk első mondata kimondja , hogy egy állam politikai léte független attól , hogy más államok elismerik-e ( „ The political existence of the state is independent of recognition by the other states.” ) . Ez a rendelkezés az államelismerés deklaratív elméletének megközelítését alkalmazza , szemben a konstitutív elmélettel , amely szerint az állam az elismeréssel válik a nemzetközi jog alanyává . A nemzetközi élet realitásainak a deklaratív elmélet felel meg , az állam léte ugyanis független az elismeréstől , mert mihelyt egy meghatározott területen élő népesség felett szilárdan kialakul az államhatalom , amely a nemzetközi kapcsolatokban is képviselteti magát , az új állam létrejött . Fordítás Források *A montevideói egyezmény eredeti szövege , ENSZ Szerződések Tára , regisztrációs szám : Nemzetközi szerződések