Viktória-barlang
A Viktória-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Parkban lévő Miskolci-Bükkalja területén található. Régészeti leletek kerültek elő belőle.

Leírás 

A Vár-hegy már nem működő kőfejtőjének a peremétől körülbelül 250 méterre nyílik a kútgyűrűkkel biztosított, lezárt és szűk bejárata. A járatrendszernek van még legalább négy időszakosan aktív nyelőpontja a bejáraton kívül. Középső triász és felső triász mészkőben alakult ki. Időszakosan aktív víznyelőbarlang, amely csak hóolvadáskor és nagyobb eső idején nyel vizet.

A főág végén vizes szifon zárja el a továbbvezető utat. A hasadék jellegű járatok miatt, amelyek helyenként 10–15 méter magasak és általában 60 centiméter szélesek a barlang szűk. A morfológiai kis formái a hullámkagylók, a csorgák, az oldásos szinlővályúk, az üstös oldásformák és a mennyezeti félcsövek. A megtekintéséhez a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és barlangjáró alapfelszerelés kell. A Nagy-aknában segíti a közlekedést egy vaslétra.

Nevét a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai adták neki. 1977-ben volt először Viktória-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Viktória Cave (Kordos 1977) néven is.

Kutatástörténet 

A Miskolci Bányász Sportkör Barlangkutató Csoportjának tagjai fedezték fel 1971-ben az eltömődött víznyelő szájának megbontásával. A feltárás után bejárták a végponti szifonig. A felfedezésről azonban nem jelent meg akkoriban nyomtatott közlemény. Egy kéziratban maradt, Várszegi Sándor által írt 1977-es visszaemlékezés rögzíti a tényt. 1972-ben a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai Dévay József vezetésével az időközben eltömődött bejárati nyílást kibontva újra látogathatóvá tették és bejárták a barlangot. A szakosztály tagjaitól származik és 1980-ban jelent meg először nyomtatásban hír újra felfedezéséről.

Mivel nem tudták, hogy 1971-ben már felfedezték a barlangot a miskolciak, ezért a nyomtatott közleményben korábban nem ismert objektum bejárásáról, új barlang feltárásáról írtak. Azt hitték, hogy új barlangot fedeztek fel, mert a feltárómunka után kevés idővel átolvasták Budapesten az akkor elérhető szakirodalmat és Dénes György véleményét is meghallgatták, de nem volt nyoma az 1971-ben történt felfedezésnek.

1972-ben és 1973-ban a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai néhányszor bejárták a járatrendszert és új részeket fedeztek fel. Egyszer lengyel barlangkutatók is részt vettek a feltáró munkában és sikerült is egy új ágat találniuk. Ez a rész a Lengyel-ág nevet kapta. Lorberer Árpád vezetésével megkezdték felmérését fix pontok felfestésével a bejárattól a Sváb-teremig, de a felmérés nem lett befejezve. Eddig az időszakig a barlangot 800 m hosszúnak és 50 m mélynek hitték. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Bükk hegységben fekvő, 800 m hosszú, 50 m mély Viktória Cave 1975. december 31-én Magyarország 19. leghosszabb és 44. legmélyebb barlangja. A 18. leghosszabb barlang (Alba Regia-barlang) és a 20. leghosszabb barlang (Cserszegtomaji-kútbarlang) szintén 800 m hosszú. A 42. legmélyebb barlang (Jószerencsét-aknabarlang) és a 43. legmélyebb barlang (Kurta-bérci-hasadékbarlang) szintén 50 m mély.

Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Bükk hegységben lévő, kb. 50 m mély és kb. 800 m hosszú Viktória-barlang az ország 49. legmélyebb és 20. leghosszabb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 21. leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben kb. 800 m hosszú Viktória-barlang. A 22. leghosszabb barlang (Cserszegtomaji-kútbarlang) szintén kb. 800 m hosszú. Az összeállítás szerint, 1977. december 31-én Magyarország 54. legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben kb. 50 m mély Viktória-barlang. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.

Az 1984-ben napvilágot látott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Viktória-barlang néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 27. leghosszabb barlangja az 5392/36 barlangkataszteri számú, kb. 800 m hosszú Viktória-barlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb. 800 m hosszú. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 69. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5392/36 barlangkataszteri számú, kb. 50 m függőleges kiterjedésű Viktória-barlang. A 68. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang (Szirén-barlang) szintén kb. 50 m függőleges kiterjedésű. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Viktória-barlang kb. 50 m mély.

A Karszt és Barlang 1989. évi különszámában publikált, angol nyelvű tanulmányhoz (The caves of Hungary) kapcsolódva megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő, 800 m hosszú Viktória-barlang (Viktória Cave) 1988-ban Magyarország 27. leghosszabb barlangja. (A barlang 1977-ben is 800 m hosszú volt.) 1990-ben és 1991-ben a Bekey Imre Gábor Barlangkutató Csoport kutatta a barlangot. 1990-ben Takácsné Bolner Katalin, a csoport tagja készítette el a barlang alaprajz térképét. A csoport másik tagja, Füredi Valéria 1990-ben bölény és gyapjas mamut két csontját gyűjtötte benne. A lábközépcsont, illetve a foglemez töredék másodlagosan került az üregrendszerbe, a víz által besodorva. A leleteket Kordos László határozta meg. 1992-ben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület elkészítette a barlang térképvázlatát.

1993. április 8-tól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang. Morfológiai és hidrológiai jelentősége, valamint hossza miatt lett fokozottan védett barlang. 1998-ban történt a lezárása, amelyet a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület végzett. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetésben az olvasható, hogy 190 m tengerszint feletti magasságban van a bejárata, 479,5 m hosszú, 43,9 m függőleges kiterjedésű és 172 m vízszintes kiterjedésű. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő és 5392-36 barlangkataszteri számú Viktória-barlang Magyarország 51. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 480 m hosszú barlang 1977-ben kb. 800 m és 1987-ben 800 m hosszú volt. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Viktória-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Viktória-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték. A Nagy-kőmázsa K-i lejtőjén, 190 m tengerszint feletti magasságban van a bejárata. A Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai 1971-ben bontással tárták fel. 480 m hosszú és 44 m mély a triász mészkőben keletkezett, időszakosan aktív víznyelő. A meanderező, nagyon szűk, nagyon elagyagosodott főág végét szifon zárja le. Valószínűleg a miskolctapolcai hideg karsztforrásokban lép felszínre a rendszer vize. Engedéllyel és alapfelszereléssel járható a lezárt bejáratú barlang. Vaslétra segíti a Nagy-aknában a közlekedést.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Viktória-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. A 2013-ban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Miskolcon elhelyezkedő, 75045 lelőhely-azonosítójú és 5392-36 barlangkataszteri számú Viktória-barlang a másodlagos régészeti lelőhelyek közé van sorolva. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Viktória-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Viktória-barlang (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Viktória-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Adamkó Péter – Polacsek Zsolt: Lendvai Ákos (1946 – 2017). MKBT Tájékoztató, 2018. január–február. 20. old.
 Dévay József: A Viktória-barlang felfedezésének és kutatásának rövid története. In: Lendvay Ákos szerk.: A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1980. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1980. 135–137. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Gyurkó János: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1993. március 31. (36. sz.) 2045. old.
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 49., 54. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 65., 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 20., 22. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 289. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2338. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 464. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 192. old.
 Szolyák Péter: Miskolc-Tapolca, Viktória-barlang. Régészeti kutatások Magyarországon 2009. 284–285. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 52., 56. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 29. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Viktória-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 191–193. old. 
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek. Építésügyi Szemle, 2013. 4. sz. 39. old.
 –: Új tiszteleti tagok. Karszt és Barlang, 2004–2005. 82. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
Magyarországi régészeti lelőhelyek
A Viktória-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Parkban lévő Miskolci-Bükkalja területén található . Régészeti leletek kerültek elő belőle . Leírás A Vár-hegy már nem működő kőfejtőjének a peremétől körülbelülméterre nyílik a kútgyűrűkkel biztosított , lezárt és szűk bejárata . A járatrendszernek van még legalább négy időszakosan aktív nyelőpontja a bejáraton kívül . Középső triász és felső triász mészkőben alakult ki . Időszakosan aktív víznyelőbarlang , amely csak hóolvadáskor és nagyobb eső idején nyel vizet . A főág végén vizes szifon zárja el a továbbvezető utat . A hasadék jellegű járatok miatt , amelyek helyenként15 méter magasak és általábancentiméter szélesek a barlang szűk . A morfológiai kis formái a hullámkagylók , a csorgák , az oldásos szinlővályúk , az üstös oldásformák és a mennyezeti félcsövek . A megtekintéséhez a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és barlangjáró alapfelszerelés kell . A Nagy-aknában segíti a közlekedést egy vaslétra . Nevét a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai adták neki.ben volt először Viktória-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Viktória Cave ( Kordosnéven is . Kutatástörténet A Miskolci Bányász Sportkör Barlangkutató Csoportjának tagjai fedezték felben az eltömődött víznyelő szájának megbontásával . A feltárás után bejárták a végponti szifonig . A felfedezésről azonban nem jelent meg akkoriban nyomtatott közlemény . Egy kéziratban maradt , Várszegi Sándor által írtes visszaemlékezés rögzíti a tényt.ben a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai Dévay József vezetésével az időközben eltömődött bejárati nyílást kibontva újra látogathatóvá tették és bejárták a barlangot . A szakosztály tagjaitól származik ésban jelent meg először nyomtatásban hír újra felfedezéséről . Mivel nem tudták , hogyben már felfedezték a barlangot a miskolciak , ezért a nyomtatott közleményben korábban nem ismert objektum bejárásáról , új barlang feltárásáról írtak . Azt hitték , hogy új barlangot fedeztek fel , mert a feltárómunka után kevés idővel átolvasták Budapesten az akkor elérhető szakirodalmat és Dénes György véleményét is meghallgatták , de nem volt nyoma azben történt felfedezésnek . 1972-ben ésban a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai néhányszor bejárták a járatrendszert és új részeket fedeztek fel . Egyszer lengyel barlangkutatók is részt vettek a feltáró munkában és sikerült is egy új ágat találniuk . Ez a rész a Lengyel-ág nevet kapta . Lorberer Árpád vezetésével megkezdték felmérését fix pontok felfestésével a bejárattól a Sváb-teremig , de a felmérés nem lett befejezve . Eddig az időszakig a barlangotm hosszúnak ésm mélynek hitték . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Bükk hegységben fekvő,m hosszú,m mély Viktória Cave decemberén Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja . A leghosszabb barlang ( Alba Regia-barlang ) és a leghosszabb barlang ( Cserszegtomaji-kútbarlang ) szinténm hosszú . A legmélyebb barlang ( Jószerencsét-aknabarlang ) és a legmélyebb barlang ( Kurta-bérci-hasadékbarlang ) szinténm mély . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Bükk hegységben lévő , kb.m mély és kb.m hosszú Viktória-barlang az ország legmélyebb és leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberén, ban ésben kb.m hosszú Viktória-barlang . A leghosszabb barlang ( Cserszegtomaji-kútbarlang ) szintén kb.m hosszú . Az összeállítás szerint , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberén, ban ésben kb.m mély Viktória-barlang . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Azben napvilágot látott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Viktória-barlang néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja az36 barlangkataszteri számú , kb.m hosszú Viktória-barlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb.m hosszú . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az36 barlangkataszteri számú , kb.m függőleges kiterjedésű Viktória-barlang . A legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang ( Szirén-barlang ) szintén kb.m függőleges kiterjedésű . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Viktória-barlang kb.m mély . A Karszt és Barlang évi különszámában publikált , angol nyelvű tanulmányhoz ( The caves of Hungary ) kapcsolódva megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Bükk hegységben fekvő,m hosszú Viktória-barlang ( Viktória Cave) ban Magyarország leghosszabb barlangja . ( A barlangben ism hosszú volt.) ben ésben a Bekey Imre Gábor Barlangkutató Csoport kutatta a barlangot.ben Takácsné Bolner Katalin , a csoport tagja készítette el a barlang alaprajz térképét . A csoport másik tagja , Füredi Valériaben bölény és gyapjas mamut két csontját gyűjtötte benne . A lábközépcsont , illetve a foglemez töredék másodlagosan került az üregrendszerbe , a víz által besodorva . A leleteket Kordos László határozta meg.ben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület elkészítette a barlang térképvázlatát . 1993. áprilistól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang . Morfológiai és hidrológiai jelentősége , valamint hossza miatt lett fokozottan védett barlang.ban történt a lezárása , amelyet a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület végzett. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetésben az olvasható , hogym tengerszint feletti magasságban van a bejárata,5 m hosszú,9 m függőleges kiterjedésű ésm vízszintes kiterjedésű . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bükk hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Viktória-barlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben kb.m ésbenm hosszú volt. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Viktória-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Viktória-barlang fokozottan védett barlang . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Viktória-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték . A Nagy-kőmázsa K-i lejtőjén,m tengerszint feletti magasságban van a bejárata . A Miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjaiben bontással tárták fel.m hosszú ésm mély a triász mészkőben keletkezett , időszakosan aktív víznyelő . A meanderező , nagyon szűk , nagyon elagyagosodott főág végét szifon zárja le . Valószínűleg a miskolctapolcai hideg karsztforrásokban lép felszínre a rendszer vize . Engedéllyel és alapfelszereléssel járható a lezárt bejáratú barlang . Vaslétra segíti a Nagy-aknában a közlekedést . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Viktória-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . Aban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Miskolcon elhelyezkedő, lelőhely-azonosítójú ésbarlangkataszteri számú Viktória-barlang a másodlagos régészeti lelőhelyek közé van sorolva. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Viktória-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Viktória-barlang ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Viktória-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Adamkó Péter – Polacsek Zsolt : Lendvai Ákos– MKBT Tájékoztató , január–február. old . Dévay József : A Viktória-barlang felfedezésének és kutatásának rövid története . In : Lendvay Ákos szerk . : A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évi jelentése . MKBT Beszámoló, 137. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gyurkó János : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május . , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Szolyák Péter : Miskolc-Tapolca , Viktória-barlang . Régészeti kutatások Magyarországon285. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue. old . Takácsné Bolner Katalin : Viktória-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó, 193. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek . Építésügyi Szemle , sz. old. – : Új tiszteleti tagok . Karszt és Barlang,2005. old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken Magyarországi régészeti lelőhelyek