Višnjica (Vrgorac)
Višnjica falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 24, közúton 32 km-re délkeletre, községközpontjától 9 km-re délnyugatra Közép-Dalmáciában, az A1-es autópályától délre fekszik.

Története 
Višnjica neve meggyfákkal benőtt területet jelöl. A település valószínűleg török uralom végével a 17. század végén 1690 körül a környező településekkel együtt népesült be. A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek. A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott. Lakossága kezdetben a vrgoraci plébániához tartozott, 1746-ban azonban Stjepan Blašković püspök megalapította az önálló ravčai plébániát, melynek a település is része lett. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1880-ban 77, 1910-ben 139 lakosa volt. 1910-ig Ravča településrésze volt. 1918-ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam, majd később Jugoszlávia része lett. A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Lakossága évtizedek óta folyamatosan csökken, 2011-ben már csak 14 lakosa volt.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát Ravčához számították.)

Jegyzetek

Források 
Vrgorac város hivatalos oldala 
Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja – Ravča

További információk 
Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve. 

Split-Dalmácia megye települései
Višnjica falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrgorachoz tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délnyugatra Közép-Dalmáciában , az A1-es autópályától délre fekszik . Története Višnjica neve meggyfákkal benőtt területet jelöl . A település valószínűleg török uralom végével a század végénkörül a környező településekkel együtt népesült be . A betelepülők ferences szerzetesek vezetésével főként a szomszédos Hercegovinából érkeztek . A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott . Lakossága kezdetben a vrgoraci plébániához tartozott, ban azonban Stjepan Blašković püspök megalapította az önálló ravčai plébániát , melynek a település is része lett . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.banbenlakosa volt.ig Ravča településrésze volt.ban az új Szerb-Horvát-Szlovén Állam , majd később Jugoszlávia része lett . A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . Lakossága évtizedek óta folyamatosan csökken, ben már csaklakosa volt . Lakosság ( 1857-ben ,ben,ben ésben lakosságát Ravčához számították . ) Jegyzetek Források Vrgorac város hivatalos oldala Vrgorac város turisztikai irodájának honlapja A split-makarskai érsekség honlapja – Ravča További információk Prostorni plan uređenja grada Vrgorca - Vrgorac város rendezési terve . Split-Dalmácia megye települései