Konvektor
A „konvektor” kifejezést tehát mindazokra a készülékekre értjük, melyekben van belül valamilyen közvetlen hőforrás (pl. gázláng), amelynek közelébe valamilyen fűtőelemet (például a gázkonvektorokban zománcozott acéllemezeket vagy öntöttvas tagokat) iktatnak be és ezek közvetítésével melegítik fel a helyiség készüléken átáramló levegőjét, de nem használnak benne folyadékot közvetítő közegként.

A konvektor anyaga a levegő részecskéivel történő közvetlen érintkezéssel átadja a hőenergiát a levegőnek, a felfelé áramló meleg levegő pedig elkeveredve növeli a helyiség hőmérsékletét. Egyik típusa a gázkonvektor, amely tüzelőanyagként földgázt éget el kerámia égőfejeken, a másik pedig az elektromos konvektor, amelyben az ellenálláshuzal felhevítése következtében keletkezik hőenergia. A konvektorokkal és radiátorokkal szemben hősugárzás útján adják le a hőenergia nagy részét a valódi hősugárzók, az infrafűtőtestek.

Működési elve 
A konvektor fűtőtest anyaga a vele közvetlenül érintkezésbe lépő, „nekipattanó” levegőrészecskéket melegíti fel. A felmelegedő, ezáltal ritkábbá, így könnyebbé váló levegő felszáll, – tovaáramlik –, majd a meleg légrészecskék a fűtőtestnél felvett hő egy részét továbbadják a helyiség távolabbi légrészecskéinek és tárgyainak. A fűtőtest felső részén található rácsok között felszálló meleg levegő helyére alulról a helyiség alsó hűvösebb levegője áramlik, a levegő fokozatos keringését, keveredését okozva. Tehát összességében a felmelegített levegő áramlásának hatására a helyiség levegője és tárgyai fokozatosan felmelegszenek.

Az elektromos konvektor működési elve is annyiban különbözik csupán, hogy a készülékben belsejében itt egy elektromos fűtőbetét jelenti a közvetlen hőforrást, ez melegíti fel a fűtőelemeket, azok pedig az átáramló levegőt.

A konvektorokban ventilátort is alkalmazhatnak, a levegőáramlás meggyorsítására.

Típusai 
Magyarországon legelterjedtebbek a földgázzal fűtött gázkonvektorok. A gázkonvektorok gázelvezetését tekintve megkülönböztetünk zárt, illetve nyílt égésű konvektorokat. A zárt égésterű típusokat más szóval parapetes konvektoroknak is szokás nevezni, míg a nyílt égésterű fűtőtestek a kéményes konvektorokhoz tartoznak. A parapetes konvektort jellemzően az ablak alatt található falon helyezik el. Nincs kémény, az égéshez szükséges levegő beszippantása és az égéstermék elvezetése közvetlenül a készülék melletti falon kivezetett csőrendszeren (ún. „parapet szetten”) át történik. Ezzel szemben a kéményes konvektorok a kéményhez csatlakozva vezetik el a gázt és engedik be a levegőt.  Az oxigénpótlás és füstelvezetés módján kívül a működési mechanizmusuk megegyezik. A bemenőcső gázcsapjának N fokozatra történő csavarásával, a piezoelektromos gyújtó és a szikráztató benyomásával megjelenik az őrláng, melynek segítségével gyújtható be a konvektor.  
Emellett gyártanak elektromos konvektorokat is, melyek a vezetékes áramból vagy bármilyen villamosenergia-forrásból nyert energia segítségével melegítik fel a levegőt. Ezeket általában kiegészítő fűtésként vagy kisebb helyiségek melegítésére használják, mert kisebb teljesítményük miatt a falakat nem tudják kellően felmelegíteni, csak a helyiség levegőjét, ami viszont az elektromos konvektor kikapcsolásával hamar veszít melegségéből.

Anyagukat tekintve léteznek lemez és öntöttvas konvektorok.

Jegyzetek 

Épületgépészet
Energetika
A „ konvektor” kifejezést tehát mindazokra a készülékekre értjük , melyekben van belül valamilyen közvetlen hőforrás ( pl. gázláng ) , amelynek közelébe valamilyen fűtőelemet ( például a gázkonvektorokban zománcozott acéllemezeket vagy öntöttvas tagokat ) iktatnak be és ezek közvetítésével melegítik fel a helyiség készüléken átáramló levegőjét , de nem használnak benne folyadékot közvetítő közegként . A konvektor anyaga a levegő részecskéivel történő közvetlen érintkezéssel átadja a hőenergiát a levegőnek , a felfelé áramló meleg levegő pedig elkeveredve növeli a helyiség hőmérsékletét . Egyik típusa a gázkonvektor , amely tüzelőanyagként földgázt éget el kerámia égőfejeken , a másik pedig az elektromos konvektor , amelyben az ellenálláshuzal felhevítése következtében keletkezik hőenergia . A konvektorokkal és radiátorokkal szemben hősugárzás útján adják le a hőenergia nagy részét a valódi hősugárzók , az infrafűtőtestek . Működési elve A konvektor fűtőtest anyaga a vele közvetlenül érintkezésbe lépő , „ nekipattanó” levegőrészecskéket melegíti fel . A felmelegedő , ezáltal ritkábbá , így könnyebbé váló levegő felszáll , – tovaáramlik – , majd a meleg légrészecskék a fűtőtestnél felvett hő egy részét továbbadják a helyiség távolabbi légrészecskéinek és tárgyainak . A fűtőtest felső részén található rácsok között felszálló meleg levegő helyére alulról a helyiség alsó hűvösebb levegője áramlik , a levegő fokozatos keringését , keveredését okozva . Tehát összességében a felmelegített levegő áramlásának hatására a helyiség levegője és tárgyai fokozatosan felmelegszenek . Az elektromos konvektor működési elve is annyiban különbözik csupán , hogy a készülékben belsejében itt egy elektromos fűtőbetét jelenti a közvetlen hőforrást , ez melegíti fel a fűtőelemeket , azok pedig az átáramló levegőt . A konvektorokban ventilátort is alkalmazhatnak , a levegőáramlás meggyorsítására . Típusai Magyarországon legelterjedtebbek a földgázzal fűtött gázkonvektorok . A gázkonvektorok gázelvezetését tekintve megkülönböztetünk zárt , illetve nyílt égésű konvektorokat . A zárt égésterű típusokat más szóval parapetes konvektoroknak is szokás nevezni , míg a nyílt égésterű fűtőtestek a kéményes konvektorokhoz tartoznak . A parapetes konvektort jellemzően az ablak alatt található falon helyezik el . Nincs kémény , az égéshez szükséges levegő beszippantása és az égéstermék elvezetése közvetlenül a készülék melletti falon kivezetett csőrendszeren ( ún . „ parapet szetten” ) át történik . Ezzel szemben a kéményes konvektorok a kéményhez csatlakozva vezetik el a gázt és engedik be a levegőt . Az oxigénpótlás és füstelvezetés módján kívül a működési mechanizmusuk megegyezik . A bemenőcső gázcsapjának N fokozatra történő csavarásával , a piezoelektromos gyújtó és a szikráztató benyomásával megjelenik az őrláng , melynek segítségével gyújtható be a konvektor . Emellett gyártanak elektromos konvektorokat is , melyek a vezetékes áramból vagy bármilyen villamosenergia-forrásból nyert energia segítségével melegítik fel a levegőt . Ezeket általában kiegészítő fűtésként vagy kisebb helyiségek melegítésére használják , mert kisebb teljesítményük miatt a falakat nem tudják kellően felmelegíteni , csak a helyiség levegőjét , ami viszont az elektromos konvektor kikapcsolásával hamar veszít melegségéből . Anyagukat tekintve léteznek lemez és öntöttvas konvektorok . Jegyzetek Épületgépészet Energetika