Göncz Lajos (teniszező)
Göncz Lajos (Kőszeg, 1887. június 16. – Budapest, 1974. október 14.) magyar teniszező, edző, olimpikon, szakíró. Az 1990−2000 közötti magyar köztársasági elnök, Göncz Árpád apja, Göncz Kinga pszichiáter, politikus nagyapja.

Családja 
Nemesi családban született, apja gönci Göncz Árpád (1858−1928) posta- és távírda-igazgató Csáktornyán, anyja mankóbüki Fejér Natália (1870−1943). Négy testvére volt, Etelka, Natália, Emma és Gabriella. Felesége az erdélyi származású Haimann Ilona (1892−?).

Munkája 
Apja példáját követve a Magyar Királyi Posta alkalmazásába állt. 1906-ban posta- és távírda-gyakornok, 1907-ben posta- és távírdatiszt, 1918-ban posta- és távírdfőtiszt.

1914. januárban Pécsre vezényelték, majd az első világháború idején tábori postaszolgálatot látott el, és kitűnő szolgálata elismeréséül 1916 májusában az arany érdemkereszt a vitézségi érem szalagján kitüntetést kapta I. Ferenc Józseftől.

Sportpályafutása 
1907-től vett részt teniszversenyeken. 1910-ben nyerte első olyan versenyét, amelynek híre a sajtóban is megjelent, amikor Balatonlelle bajnoka lett. Aktívan részt vett a tenisz sportéletének fejlesztésében is. 1912-ben a Magyar Atlétikai Klub lan-tenisz szakosztályának jegyzője lett. 1913-ban győzött a pöstyéni versenyen.

Amikor 1914-ben munkájával kapcsolatban Pécsre helyezték át, ebben az időszakban a pécsi teniszéletet is fellendítette. Azonnal átvette a tenisz szakosztály vezetését. Május 4-én a szigetvári teniszpályák avatásán bemutató mérkőzést játszott Krasznay Miklós ellen. Abban az évben már pécsi versenyzőként Budapesten megnyerte egyéniben és párosban is a BBTE versenyét, majd júniusban a fővárosban rendezett nemzetközi versenyen harmadik lett. Az egyik fő szervezője volt 1914-ben az első pécsi nemzetközi teniszversenynek, amely egyben Pécs és a Dunántúl bajnoksága is volt, és e versenyen a Dunántúl bajnokságát egyesben és párosban is megnyerte.

1922-ben megnyerte a Rakovszky István-vándordíjat, később Hamburgban a város bajnokságát. 1923-ban egyaránt a harmadik helyen végzett Budapest fedettpályás, és szabadtéren rendezett teniszbajnokságán.

1924-ben Kehrling Béla mögött második lett Budapest bajnokságán, és eredményei alapján tagja lett a magyar olimpiai válogatottnak. A párizsi olimpián egyesben az első körben erőnyerő volt, a második körben viszont vereséget szenvedett a tízszeres Grand Slam-győztes, későbbi világranglista 1. helyezett francia René Lacoste-tól, így csak a 33. helyen végzett. Párosban Kirchmayer Kálmánnal az első fordulóban a többszörös amerikai bajnok, wimbledoni teniszbajnokság és Davis-kupa-győztes Norris Williams−Watson Washburn párossal kerültek szembe, és szenvedtek vereséget.

1925-ben beválogatták a magyar Davis-kupa-csapatba, és ebben az évben az élen végzett Kolozsvár bajnokságán. 1926-ban megnyerte Budapest bajnokságát, majd bejutott a Schmied Ödön-emlékverseny döntőjébe, ahol 1−1-es szettállásnál egy bírói döntést vitatva visszalépett a versenytől.

1927. áprilisban jelentette be, hogy 20 év után visszavonul az aktív versenyzéstől, és ezután a tenisz oktatásával és népszerűsítésével foglalkozik. Olyan tenisziskolát nyitott a Margit-szigeten, amilyen abban az időben csak Párizsban és Cannes-ban volt Suzanne Lenglen vezetése alatt. A pályán a fiatalok oktatása mellett neves és ismert személyeket is bevezetett a játék rejtelmeibe. Tanítványai közé tartozott Bethlen Margit grófnő, és a Miss Európa címet is elnyerő Simon Böske is. Több tehetséges fiatal került ki a keze alól, többek között az 1934. évi felnőtt magyar bajnok, Horváth Zizi. A Testnevelési Főiskola előadó tanárrá nevezte ki.

1928 januárjában megalakult a Magyar Tenniszoktatók Országos Egyesülete, amely elnökének választotta. Ebben az évben jelent meg A tenniszjáték iskolája című könyve.

1930-ban olaszországi tanulmányúton vett részt, és az ottani teniszoktatásról szerzett tapasztalatairól a Budapesti Hírlap hasábjain is beszámolt, és nyilvánosságra hozta tréningprogramját is. 1931-ben szövetségi trénerré nevezték ki. 1934-ben az állami Tenniszoktató Vizsgáló Bizottság tagjává nevezték ki. 1935-ben az első állami teniszoktató tanfolyam előadó-oktatója volt. Oktatói tevékenysége nemzetközi hírűvé vált, ennek eredményeként 1935-ben vendégelőadóként Olaszországba hívták, ahol a trénerek továbbképző tanfolyamán tartott előadásokat, majd az olasz szövetség felkérésére egy teljes kurzust vezetett le a legfiatalabb olasz tehetségek számára.

Megjelent könyve 
Göncz Lajos: A tenniszjáték iskolája, Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt., Budapest, 1928. 126 o. ill.

Publikációi 
Több színes, olvasmányos cikkben számolt be a Pesti Hírlap hasábjain az 1931-es wimbledoni teniszbajnokságról, valamint a Pesti Naplóban az olasz teniszsportról.

Jegyzetek

Források

További információk 
Dr. Váradi Miklós: A magyar tenniszsport negyedszázada
A tenisztanfolyam sikeréről
Filmhíradó 1931. június (Magyar Híradó 382.) A Tenniszszövetség Göncz Lajos vezetésével szakszerű oktatásban részesíti a fiatal nemzedéket

1887-ben született személyek
1974-ben elhunyt személyek
Kőszegiek
Magyar teniszezők
Magyar teniszedzők
Magyar olimpikonok
Magyar szakírók
Göncz Lajos ( Kőszeg , június – Budapest , október ) magyar teniszező , edző , olimpikon , szakíró . Az2000 közötti magyar köztársasági elnök , Göncz Árpád apja , Göncz Kinga pszichiáter , politikus nagyapja . Családja Nemesi családban született , apja gönci Göncz Árpád1928 ) posta- és távírda-igazgató Csáktornyán , anyja mankóbüki Fejér Natália1943 ) . Négy testvére volt , Etelka , Natália , Emma és Gabriella . Felesége az erdélyi származású Haimann Ilona ? ) . Munkája Apja példáját követve a Magyar Királyi Posta alkalmazásába állt.ban posta- és távírda-gyakornok, ben posta- és távírdatiszt,ban posta- és távírdfőtiszt . 1914. januárban Pécsre vezényelték , majd az első világháború idején tábori postaszolgálatot látott el , és kitűnő szolgálata elismeréséülmájusában az arany érdemkereszt a vitézségi érem szalagján kitüntetést kapta I. Ferenc Józseftől . Sportpályafutása 1907-től vett részt teniszversenyeken.ben nyerte első olyan versenyét , amelynek híre a sajtóban is megjelent , amikor Balatonlelle bajnoka lett . Aktívan részt vett a tenisz sportéletének fejlesztésében is.ben a Magyar Atlétikai Klub lan-tenisz szakosztályának jegyzője lett.ban győzött a pöstyéni versenyen . Amikorben munkájával kapcsolatban Pécsre helyezték át , ebben az időszakban a pécsi teniszéletet is fellendítette . Azonnal átvette a tenisz szakosztály vezetését . Májusén a szigetvári teniszpályák avatásán bemutató mérkőzést játszott Krasznay Miklós ellen . Abban az évben már pécsi versenyzőként Budapesten megnyerte egyéniben és párosban is a BBTE versenyét , majd júniusban a fővárosban rendezett nemzetközi versenyen harmadik lett . Az egyik fő szervezője voltben az első pécsi nemzetközi teniszversenynek , amely egyben Pécs és a Dunántúl bajnoksága is volt , és e versenyen a Dunántúl bajnokságát egyesben és párosban is megnyerte . 1922-ben megnyerte a Rakovszky István-vándordíjat , később Hamburgban a város bajnokságát.ban egyaránt a harmadik helyen végzett Budapest fedettpályás , és szabadtéren rendezett teniszbajnokságán . 1924-ben Kehrling Béla mögött második lett Budapest bajnokságán , és eredményei alapján tagja lett a magyar olimpiai válogatottnak . A párizsi olimpián egyesben az első körben erőnyerő volt , a második körben viszont vereséget szenvedett a tízszeres Grand Slam-győztes , későbbi világranglista helyezett francia René Lacoste-tól , így csak a helyen végzett . Párosban Kirchmayer Kálmánnal az első fordulóban a többszörös amerikai bajnok , wimbledoni teniszbajnokság és Davis-kupa-győztes Norris Williams−Watson Washburn párossal kerültek szembe , és szenvedtek vereséget . 1925-ben beválogatták a magyar Davis-kupa-csapatba , és ebben az évben az élen végzett Kolozsvár bajnokságán.ban megnyerte Budapest bajnokságát , majd bejutott a Schmied Ödön-emlékverseny döntőjébe , ahol1-es szettállásnál egy bírói döntést vitatva visszalépett a versenytől . 1927. áprilisban jelentette be , hogyév után visszavonul az aktív versenyzéstől , és ezután a tenisz oktatásával és népszerűsítésével foglalkozik . Olyan tenisziskolát nyitott a Margit-szigeten , amilyen abban az időben csak Párizsban és Cannes-ban volt Suzanne Lenglen vezetése alatt . A pályán a fiatalok oktatása mellett neves és ismert személyeket is bevezetett a játék rejtelmeibe . Tanítványai közé tartozott Bethlen Margit grófnő , és a Miss Európa címet is elnyerő Simon Böske is . Több tehetséges fiatal került ki a keze alól , többek között az évi felnőtt magyar bajnok , Horváth Zizi . A Testnevelési Főiskola előadó tanárrá nevezte ki . 1928 januárjában megalakult a Magyar Tenniszoktatók Országos Egyesülete , amely elnökének választotta . Ebben az évben jelent meg A tenniszjáték iskolája című könyve . 1930-ban olaszországi tanulmányúton vett részt , és az ottani teniszoktatásról szerzett tapasztalatairól a Budapesti Hírlap hasábjain is beszámolt , és nyilvánosságra hozta tréningprogramját is.ben szövetségi trénerré nevezték ki.ben az állami Tenniszoktató Vizsgáló Bizottság tagjává nevezték ki.ben az első állami teniszoktató tanfolyam előadó-oktatója volt . Oktatói tevékenysége nemzetközi hírűvé vált , ennek eredményekéntben vendégelőadóként Olaszországba hívták , ahol a trénerek továbbképző tanfolyamán tartott előadásokat , majd az olasz szövetség felkérésére egy teljes kurzust vezetett le a legfiatalabb olasz tehetségek számára . Megjelent könyve Göncz Lajos : A tenniszjáték iskolája , Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt. , Budapest,o. ill . Publikációi Több színes , olvasmányos cikkben számolt be a Pesti Hírlap hasábjain azes wimbledoni teniszbajnokságról , valamint a Pesti Naplóban az olasz teniszsportról . Jegyzetek Források További információk Dr . Váradi Miklós : A magyar tenniszsport negyedszázada A tenisztanfolyam sikeréről Filmhíradó június ( Magyar Híradó ) A Tenniszszövetség Göncz Lajos vezetésével szakszerű oktatásban részesíti a fiatal nemzedéket 1887-ben született személyek 1974-ben elhunyt személyek Kőszegiek Magyar teniszezők Magyar teniszedzők Magyar olimpikonok Magyar szakírók