Jogi határzár
A jogi határzár tulajdonképpen nem jogi fogalom, hanem a médiában és a köznyelvben használt kifejezés azon intézkedések összességére, melyeket a magyar kormány a 2015-ös migrációs válság idején vezetett be. A jogszabályváltozásokat a szeptember 4-én elfogadott 2015. évi CXL. törvény vezette be. A törvény csak „határzárról” szól, annak műszaki értelmében; a „jogi határzár” kifejezés a törvényben nem szerepel.

A Btk. módosítása
A Büntető Törvénykönyv Közigazgatás rendje elleni bűncselekmények című fejezetét kiegészítették és önálló büntetőjogi tényállás lett a műszaki határzár tiltott átlépése, megrongálása és a határzárral kapcsolatos építési munka akadályozása. Ezek elkövetése szabadságvesztéssel büntethető és büntetésként kiutasítást is mindenképpen ki kell szabni. Az első két bűntett esetén súlyosbító körülménynek számít, ha fegyveresen, felfegyverkezve, illetve tömegzavargás résztvevőjeként követik el.

Az ezzel kapcsolatos büntetőeljárásokat a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején minden más ügyet megelőzően folytatnak le: beismerés esetén 15 napon belül, tetten érés esetén 8 napon belül bíróság elé állítják az elkövetőt.

Az embercsempészés büntetése szigorodik: akár húsz év is kiszabható lesz. Az embercsempészés szervezőit, irányítóit tíztől húsz évig terjedő szabadságvesztéssel lehet büntetni. Az embercsempésztől el kell kobozni a bűncselekmény elkövetésének ideje alatt szerzett vagyont.

A Szegedi Járásbíróság 2015. szeptemberi közleményében rámutat:

A menedékkérelmek elbírálása
A menedékkérelmeket a határon létrehozott ügyintézési pontokon adhatják be a migránsok. A várhatóan sok kérelem megfelelő kezeléséért bevezettek egy speciálisan lefolytatható eljárást, melynek során a menekültügyi hatóságnak soron kívül, de legkésőbb nyolc napon belül döntenie kell a kérelem elfogadhatóságáról. A menekültügyi eljárásban a bíróság nem változtathatja meg a szakhatóság döntését, de hatályon kívül helyezi a jogszabálysértő közigazgatási határozatot, és új eljárást írhat elő.

Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet

Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetnek minősül, ha a Magyarországra érkező menedékkérők száma meghalad egy bizonyos értéket. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője kezdeményezésére, a miniszter javaslatára a kormány rendeletben rendelheti el. Az egészségügyi államigazgatási szerv haladéktalanul megvizsgálja, hogy a járványügyi intézkedések elrendelésének jogszabályban meghatározott feltételei fennállnak-e.

A válsághelyzet kezeléséhez – kártalanítás ellenében – ideiglenesen használni lehet az állami vagy önkormányzati tulajdonban illetve használatban lévő ingó és ingatlanvagyont. Válsághelyzetben építési tilalom alá eső területen is lehet nemzetbiztonsági célú építményt létesíteni. A válsághelyzet kezelésébe bevont 3,5 tonnánál nagyobb útdíjköteles járművek feladatuk ellátása során mentesüljenek a díjfizetés alól.

Kötelezettségszegési eljárás
Az Európai Bizottság 2015. december 10-én hivatalos levélben jelezte, hogy – négy másik tagországgal együtt – Magyarországgal szemben kötelezettségszegési eljárást indított a menekültügyi jogszabályok ügyében. A testület szerint a magyar törvények egyes pontjai nincsenek összhangban az uniós joggal, mert menedékjogi eljárásban nem lehet fellebbezés keretében újabb tényekre és jogi szempontokra hivatkozni, fellebbezés esetén nem függesztik fel automatikusan az adott ügyben hozott határozatokat, nem tartják tiszteletben a fordításhoz és tolmácsoláshoz való jogot, valamint elutasító határozatok bírósági felülvizsgálata során nem kötelező a kérelmezők meghallgatása.

Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter Magyarországgal szembeni bosszúnak minősítette az eljárást és hozzátette: a német hatóságok 300 ezer menedékkérőnek három éve nem bírálták el a kérelmét, 800 ezer menedékkérő ügyéhez pedig még hozzá sem kezdtek. Trócsányi László igazságügyi miniszter szerint az EB észrevételei nem érdemi hibát jelentenek, csupán néhány „technikai”, jogalkalmazási kérdést kifogásolnak.

Jegyzetek

Források
Hatályos a jogi határzár - akár a válsághelyzet is jöhet - Ma.hu, 2015.09.15.
Szeptember 15-től letartóztatás és kiutasítás várhat a határsértőkre – enyhül a nyomás? - Mandiner.hu, 2015. szeptember 9.
Lázár: Nem épülnek tranzitzónák a határon - hvg.hu, 2015. szeptember 10.
Tájékoztató: „Egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról” - Bíróság.hu, 2015. szeptember 14.
Szigorították a jogi határzárat - Index.hu, 2017. március 7.
Ma lép életbe a szigorított jogi határzár - Index.hu, 2017. március 28.

Menekültügy
Magyar jog
A jogi határzár tulajdonképpen nem jogi fogalom , hanem a médiában és a köznyelvben használt kifejezés azon intézkedések összességére , melyeket a magyar kormány aös migrációs válság idején vezetett be . A jogszabályváltozásokat a szeptemberén elfogadott évi CXL. törvény vezette be . A törvény csak „ határzárról” szól , annak műszaki értelmében ; a „ jogi határzár” kifejezés a törvényben nem szerepel . A Btk. módosítása A Büntető Törvénykönyv Közigazgatás rendje elleni bűncselekmények című fejezetét kiegészítették és önálló büntetőjogi tényállás lett a műszaki határzár tiltott átlépése , megrongálása és a határzárral kapcsolatos építési munka akadályozása . Ezek elkövetése szabadságvesztéssel büntethető és büntetésként kiutasítást is mindenképpen ki kell szabni . Az első két bűntett esetén súlyosbító körülménynek számít , ha fegyveresen , felfegyverkezve , illetve tömegzavargás résztvevőjeként követik el . Az ezzel kapcsolatos büntetőeljárásokat a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején minden más ügyet megelőzően folytatnak le : beismerés eseténnapon belül , tetten érés eseténnapon belül bíróság elé állítják az elkövetőt . Az embercsempészés büntetése szigorodik : akár húsz év is kiszabható lesz . Az embercsempészés szervezőit , irányítóit tíztől húsz évig terjedő szabadságvesztéssel lehet büntetni . Az embercsempésztől el kell kobozni a bűncselekmény elkövetésének ideje alatt szerzett vagyont . A Szegedi Járásbíróság szeptemberi közleményében rámutat : A menedékkérelmek elbírálása A menedékkérelmeket a határon létrehozott ügyintézési pontokon adhatják be a migránsok . A várhatóan sok kérelem megfelelő kezeléséért bevezettek egy speciálisan lefolytatható eljárást , melynek során a menekültügyi hatóságnak soron kívül , de legkésőbb nyolc napon belül döntenie kell a kérelem elfogadhatóságáról . A menekültügyi eljárásban a bíróság nem változtathatja meg a szakhatóság döntését , de hatályon kívül helyezi a jogszabálysértő közigazgatási határozatot , és új eljárást írhat elő . Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetnek minősül , ha a Magyarországra érkező menedékkérők száma meghalad egy bizonyos értéket . A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője kezdeményezésére , a miniszter javaslatára a kormány rendeletben rendelheti el . Az egészségügyi államigazgatási szerv haladéktalanul megvizsgálja , hogy a járványügyi intézkedések elrendelésének jogszabályban meghatározott feltételei fennállnak-e . A válsághelyzet kezeléséhez – kártalanítás ellenében – ideiglenesen használni lehet az állami vagy önkormányzati tulajdonban illetve használatban lévő ingó és ingatlanvagyont . Válsághelyzetben építési tilalom alá eső területen is lehet nemzetbiztonsági célú építményt létesíteni . A válsághelyzet kezelésébe bevont5 tonnánál nagyobb útdíjköteles járművek feladatuk ellátása során mentesüljenek a díjfizetés alól . Kötelezettségszegési eljárás Az Európai Bizottság decemberén hivatalos levélben jelezte , hogy – négy másik tagországgal együtt – Magyarországgal szemben kötelezettségszegési eljárást indított a menekültügyi jogszabályok ügyében . A testület szerint a magyar törvények egyes pontjai nincsenek összhangban az uniós joggal , mert menedékjogi eljárásban nem lehet fellebbezés keretében újabb tényekre és jogi szempontokra hivatkozni , fellebbezés esetén nem függesztik fel automatikusan az adott ügyben hozott határozatokat , nem tartják tiszteletben a fordításhoz és tolmácsoláshoz való jogot , valamint elutasító határozatok bírósági felülvizsgálata során nem kötelező a kérelmezők meghallgatása . Lázár János , Miniszterelnökséget vezető miniszter Magyarországgal szembeni bosszúnak minősítette az eljárást és hozzátette : a német hatóságokezer menedékkérőnek három éve nem bírálták el a kérelmét, ezer menedékkérő ügyéhez pedig még hozzá sem kezdtek . Trócsányi László igazságügyi miniszter szerint az EB észrevételei nem érdemi hibát jelentenek , csupán néhány „ technikai” , jogalkalmazási kérdést kifogásolnak . Jegyzetek Források Hatályos a jogi határzár - akár a válsághelyzet is jöhet - Ma.hu ,09.15. Szeptembertől letartóztatás és kiutasítás várhat a határsértőkre – enyhül a nyomás ? - Mandiner.hu , szeptember Lázár : Nem épülnek tranzitzónák a határon - hvg.hu , szeptember Tájékoztató : „ Egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról” - Bíróság.hu , szeptember Szigorították a jogi határzárat - Index.hu , március Ma lép életbe a szigorított jogi határzár - Index.hu , március Menekültügy Magyar jog