Gyulafehérvári határozat
A gyulafehérvári nyilatkozat (románul Declarația de la Alba Iulia) az 1918-as gyulafehérvári román nagygyűlésen megszavazott határozat, amely kimondta Erdély, a Bánság, Partium és Máramaros egyesülését a Román Királysággal. A határozat sohasem lett a román jogrend része, és azóta is csak mint egyoldalú politikai nyilatkozatra hivatkoznak rá.

A határozat szövege
I. Az összes román 1918. november 18 / december 1-jei gyulafehérvári nemzetgyűlése, melyen Erdély, Bánság, Partium és Máramaros vidékeinek képviselői vesznek részt, kimondja az összes román és az általuk lakott területek egyesülését Romániával. A nagygyűlés különösen kinyilvánítja a román nemzet elidegeníthetetlen jogát a Bánság teljes területére, melyet a Maros, a Tisza és a Duna határol.
II. A nemzetgyűlés a fent említett területeknek ideiglenes autonómiát biztosít az általános népszavazással választott alkotmányozó testület összegyűléséig.
III. Ezzel kapcsolatban, az új Román Állam kialakításának alapelvei alapján a nemzetgyűlés kijelenti a következőket:
Teljes nemzeti szabadság az összes együtt élő népnek. Minden nép számára a saját nyelvén biztosít oktatást, közigazgatást és ítélkezést az illető néphez tartozó személyek által, és a lakosok számának arányában minden nép képviseleti jogot fog kapni a törvényhozó testületben és a kormányzati szervekben.
Egyenlő jogok és teljes autonóm vallásszabadság az Állam minden felekezete számára.
Tisztán demokratikus rendszer tökéletes megvalósítása a közélet minden területén. Közvetlen, általános, titkos, egyenlő szavazójog nemtől függetlenül minden 21. évét betöltött állampolgár számára a községi, megyei, valamint parlamenti képviseletnél.
Teljes sajtó-, gyülekezési és egyesülési szabadság, minden emberi gondolat szabad hirdetése.
Radikális agrárreform. Minden birtokot összeírnak, különösen a nagybirtokokat. Az összeírás alapján a hitbizomány megszűnik, és a nagybirtokok méretének szükség szerinti csökkentésével a parasztoknak lehetővé teszik legalább akkora birtok (szántó, legelő, erdő) megszerzését, amely munkát ad nekik és családjuknak. Ezen agrárpolitika alapelve egyrészt a társadalmi különbségek csökkentése, másrészt a termelékenység növelése. 
 Az ipari munkásoknak ugyanolyan jogokat és előnyöket biztosítanak, amilyeneket a Nyugat legfejlettebb ipari államok jogszabályai biztosítanak számukra.
IV. A nemzetgyűlés kifejezi azon óhaját, hogy a békekongresszus kialakítsa a szabad nemzetek közösségét oly módon, hogy a kis és nagy nemzetek egyaránt igazságot és szabadságot kapjanak, és a jövőben ne kerüljön sor háborúkra a nemzetközi kapcsolatok szabályozása érdekében.
V. A nemzetgyűlésen összegyűlt románok üdvözlik bukovinai testvéreiket, akik az Osztrák–Magyar Monarchia igája alól felszabadulva egyesültek anyaországukkal, Romániával.
VI. A nemzetgyűlés szeretettel és lelkesedéssel köszönti az Osztrák–Magyar Monarchia által eddig leigázott nemzetek felszabadítását, éspedig a csehszlovák, ausztriai németek, jugoszláv, lengyel és ruszin nemzeteket, és elhatározza, hogy ezen üdvözletet minden felsorolt nemzetnek tudomására hozzák.
VII. A nemzetgyűlés alázatosan meghajol azon román hősök emléke előtt, akik ebben a háborúban vérüket ontották és meghaltak ideálunk megvalósítása, a román nemzet szabadsága és egysége érdekében.
VIII. A nemzetgyűlés köszönetét és csodálatát fejezi ki a szövetséges hatalmaknak, akik fényes csatákban kitartóan küzdöttek a már évtizedek óta háborúra készülő ellenséggel, kiszabadítva a civilizációt a barbárság karmaiból.
IX. Az Erdély, Bánság, Partium román nemzeti ügyeinek továbbvitelére a nemzetgyűlés egy Román Nemzeti Nagytanács létrehozását határozza el, amely teljes joggal, bármikor és bárhol képviselheti a román nemzetet a világ többi nemzete előtt, és meghozhat minden olyan intézkedést, amely a nemzeti érdekek elősegítésére irányul.

Fordítás

Források 
 Marea unire a românilor - 1 decembrie 1918 – www.cimec.ro (Elérés: 2016. október 7.)

Külső hivatkozások 
 A Gyulafehérvári Nemzetgyűlés határozata  (egy másik magyar fordítás)

1918
Románia történelme
A gyulafehérvári nyilatkozat ( románul Declarația de la Alba Iulia ) azas gyulafehérvári román nagygyűlésen megszavazott határozat , amely kimondta Erdély , a Bánság , Partium és Máramaros egyesülését a Román Királysággal . A határozat sohasem lett a román jogrend része , és azóta is csak mint egyoldalú politikai nyilatkozatra hivatkoznak rá . A határozat szövege I. Az összes román november / decemberjei gyulafehérvári nemzetgyűlése , melyen Erdély, Bánság , Partium és Máramaros vidékeinek képviselői vesznek részt , kimondja az összes román és az általuk lakott területek egyesülését Romániával . A nagygyűlés különösen kinyilvánítja a román nemzet elidegeníthetetlen jogát a Bánság teljes területére , melyet a Maros , a Tisza és a Duna határol . II. A nemzetgyűlés a fent említett területeknek ideiglenes autonómiát biztosít az általános népszavazással választott alkotmányozó testület összegyűléséig . III. Ezzel kapcsolatban , az új Román Állam kialakításának alapelvei alapján a nemzetgyűlés kijelenti a következőket : Teljes nemzeti szabadság az összes együtt élő népnek . Minden nép számára a saját nyelvén biztosít oktatást , közigazgatást és ítélkezést az illető néphez tartozó személyek által , és a lakosok számának arányában minden nép képviseleti jogot fog kapni a törvényhozó testületben és a kormányzati szervekben . Egyenlő jogok és teljes autonóm vallásszabadság az Állam minden felekezete számára . Tisztán demokratikus rendszer tökéletes megvalósítása a közélet minden területén . Közvetlen , általános , titkos , egyenlő szavazójog nemtől függetlenül minden évét betöltött állampolgár számára a községi , megyei , valamint parlamenti képviseletnél . Teljes sajtó- , gyülekezési és egyesülési szabadság , minden emberi gondolat szabad hirdetése . Radikális agrárreform . Minden birtokot összeírnak , különösen a nagybirtokokat . Az összeírás alapján a hitbizomány megszűnik , és a nagybirtokok méretének szükség szerinti csökkentésével a parasztoknak lehetővé teszik legalább akkora birtok ( szántó , legelő , erdő ) megszerzését , amely munkát ad nekik és családjuknak . Ezen agrárpolitika alapelve egyrészt a társadalmi különbségek csökkentése , másrészt a termelékenység növelése . Az ipari munkásoknak ugyanolyan jogokat és előnyöket biztosítanak , amilyeneket a Nyugat legfejlettebb ipari államok jogszabályai biztosítanak számukra . IV . A nemzetgyűlés kifejezi azon óhaját , hogy a békekongresszus kialakítsa a szabad nemzetek közösségét oly módon , hogy a kis és nagy nemzetek egyaránt igazságot és szabadságot kapjanak , és a jövőben ne kerüljön sor háborúkra a nemzetközi kapcsolatok szabályozása érdekében . V . A nemzetgyűlésen összegyűlt románok üdvözlik bukovinai testvéreiket , akik az Osztrák–Magyar Monarchia igája alól felszabadulva egyesültek anyaországukkal , Romániával . VI. A nemzetgyűlés szeretettel és lelkesedéssel köszönti az Osztrák–Magyar Monarchia által eddig leigázott nemzetek felszabadítását , éspedig a csehszlovák , ausztriai németek , jugoszláv , lengyel és ruszin nemzeteket , és elhatározza , hogy ezen üdvözletet minden felsorolt nemzetnek tudomására hozzák . VII. A nemzetgyűlés alázatosan meghajol azon román hősök emléke előtt , akik ebben a háborúban vérüket ontották és meghaltak ideálunk megvalósítása , a román nemzet szabadsága és egysége érdekében . VIII. A nemzetgyűlés köszönetét és csodálatát fejezi ki a szövetséges hatalmaknak , akik fényes csatákban kitartóan küzdöttek a már évtizedek óta háborúra készülő ellenséggel , kiszabadítva a civilizációt a barbárság karmaiból . IX . Az Erdély, Bánság , Partium román nemzeti ügyeinek továbbvitelére a nemzetgyűlés egy Román Nemzeti Nagytanács létrehozását határozza el , amely teljes joggal , bármikor és bárhol képviselheti a román nemzetet a világ többi nemzete előtt , és meghozhat minden olyan intézkedést , amely a nemzeti érdekek elősegítésére irányul . Fordítás Források Marea unire a românilor -decembrie– www.cimec.ro ( Elérés : október ) Külső hivatkozások A Gyulafehérvári Nemzetgyűlés határozata ( egy másik magyar fordítás ) 1918 Románia történelme