Zalari
Zalari () városi jellegű település Kelet-Szibériában, Oroszország Irkutszki területén, a Zalari járás székhelye.	

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Az Irkutszki terület déli részén, Irkutszk területi székhelytől autóúton kb. 200 km-re északnyugatra, az azonos nevű folyó partján helyezkedik el. Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal Tajset–Irkutszk közötti szakaszán. 

A település mellett vezet az északnyugat–délkelet irányú M-53 jelű „Bajkál” főút. Országút köti össze északkelet felé az Angara partjával és a folyón át (híd nincs) a Léna parti kikötővel, Zsigalovóval is.

Története 
A falu valószínűleg a 18. század elején keletkezett. Írott forrás először 1734-ben tesz róla említést, amikor fatemploma leégett. Az újabb fatemplom 1745-ben készült el, majd a helyén kőből épített templomot 1834-ben szentelték fel. A szovjet korszakban, 1936-ban bezárták és lebontották. 

A település a Szibériát átszelő központi útvonal mentén feküdt. A 19–20. század fordulóján ugyanezen a nyomvonalon épült a szibériai vasútvonal és annak részeként Zalari vasútállomása 1897-ben. A falu lakói az utazók, később pedig a vasút kiszolgálása mellett földműveléssel, állattartással foglalkoztak. A szovjet korszakban kisebb gyára, néhány faipari és élelmiszeripari vállalata is alakult.

A településtől kb. 25 km-re északnyugatra, Tirety mellett található Szibéria legnagyobb kősóbányája. A járás gazdasági, pénzügyi helyzetét alapvetően meghatározó bánya 2010 óta magánkézben van.

Jegyzetek

Források 

Az Irkutszki terület települései
Zalari ( ) városi jellegű település Kelet-Szibériában , Oroszország Irkutszki területén , a Zalari járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Az Irkutszki terület déli részén , Irkutszk területi székhelytől autóúton kb.km -re északnyugatra , az azonos nevű folyó partján helyezkedik el . Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal Tajset–Irkutszk közötti szakaszán . A település mellett vezet az északnyugat–délkelet irányú M-53 jelű „ Bajkál” főút . Országút köti össze északkelet felé az Angara partjával és a folyón át ( híd nincs ) a Léna parti kikötővel , Zsigalovóval is . Története A falu valószínűleg a század elején keletkezett . Írott forrás előszörben tesz róla említést , amikor fatemploma leégett . Az újabb fatemplomben készült el , majd a helyén kőből épített templomotben szentelték fel . A szovjet korszakban, ban bezárták és lebontották . A település a Szibériát átszelő központi útvonal mentén feküdt . A20. század fordulóján ugyanezen a nyomvonalon épült a szibériai vasútvonal és annak részeként Zalari vasútállomásaben . A falu lakói az utazók , később pedig a vasút kiszolgálása mellett földműveléssel , állattartással foglalkoztak . A szovjet korszakban kisebb gyára , néhány faipari és élelmiszeripari vállalata is alakult . A településtől kb.km -re északnyugatra , Tirety mellett található Szibéria legnagyobb kősóbányája . A járás gazdasági , pénzügyi helyzetét alapvetően meghatározó bányaóta magánkézben van . Jegyzetek Források Az Irkutszki terület települései