Hermann Sudermann
Hermann Sudermann (Matzicken, Kelet-Poroszország, (ma Mažeikiai, Litvánia) 1857. szeptember 30. – Berlin, 1928. november 21.) német író és drámaíró.

Életrajza

Johann Sudermann és Dorothea Raabe fiaként született. Egy ideig az elbingi gimnáziumba járt, azután egy rövid ideig gyógyszerészetet tanult, 1872-ben azonban a tilsiti reálgimnázium növendéke lett, 1875-79-ben pedig Königsbergben és Berlinben történelmet, modern filológiát és irodalmat tanult. Irodalmi hajlandósága már korán ébredt és mint fiatalember bekerült egy kis néplapnak a szerkesztőségébe. 1881-től a Liberalen Korrespondenz munkatársa lett, majd a Das deutsche Reichsblatt főszerkesztője. Rövid ideig újságíróskodott, majd házitanítói állást vállalt egy német költőnek, Hans von Hopfennek a családjánál. Már ezidőtájt eljegyezte magát az irodalommal. Számos kisebb novellát írt, amelyekkel azonban nem tudta magára vonni az irodalmi körök és a közönség érdeklődését. Később drámaírással próbálkozott, de az első színpadi kísérletei sehol nem kerültek színre. Első sorsdöntő sikerét 1888-ban aratta, amikor színre került az Ehre (Becsület) című naturalista drámája, amely ügyesen bonyolított cselekményével, jól kiélezett színpadi jeleneteivel hangos sikert aratott. Nálunk Fái J. Béla átültetésében 1890. december 16-án került színre a Népszínházban, majd 1901. november 23-án a Nemzeti Színház is műsorába iktatta. 1891-ben házasságot kötött a megözvegyült Clara Lauckner (1861–1924) írónővel. 1894-től Drezdában élt, kizárólag az irodalomnak szentelte idejét. Sudermann többször járt Budapesten. Az első világháború alatt részt vett a német bajtársi szövetség margitszigeti találkozóján és több alkalommal tartott a fővárosban előadást. 71 éves korában hunyt el tüdőgyulladás következtében.

Munkássága

Eleinte epikus munkákkal próbálkozott, de sikertelenül; 1889-ben színre került Becsület című darabja zajos sikert aratott és sorra járta a színpadokat. Magyarországon a Népszínház adta elő nagy sikerrel. Ugyancsak nagy színpadi hatása volt Sodoms Ende (1890) című darabjának, amelyben éppúgy mint a későbbiekben, az Otthonban (Stuttgart, 1892) és a Pillangócsatában (uo. 1894) társadalmi kérdéseket feszeget. Az Otthon 1895-ben Párizsban és Londonban is szinre került; a Nemzeti Színházban is műsoron volt, éppúgy mint Sudermann egy másik drámája: a Rejtett boldogság (Glück im Winkel). További színdarabjai: Morituri. Ez össznév alatt három egyfölvonásos színmű rejlik: Teja; Fritzchen és Das ewig Männliche. Drámái és regényei és novellái realisztikusak; lélektani rajzai és természetfestései kitűnők. Novellisztikus művei közül fontosabbak: Im Zwielicht. Zwanglose Geschichten (Berlin, 1885, 15. kiad. Stuttgart, 1894); Geschwister (novellák, Berlin, 1887, 12. kiad. 1894); Frau Sorge (uo. 1886, 26. kiad. 1894); Der Katzensteg (uo. 1889, 21. kiad. Stuttgart, magyarul: Az atyja bűne); Es war (1-15. kiad. Berlin, 1894, magyarul Egyszer volt, ford. Bela Henrik, Budapest, 1896). Ezenkívül más regényeit és novelláit is lefordították magyarra.

Magyarul megjelent művei

A kegyenc 1-2.; ford. Tábori Róbertné; Singer-Wolfner, Bp., 1892 (Egyetemes Regénytár VII.)
A halotti ének; ford. Rexa Dezső; Minta Antiquarium, Bp., 1894
A malom története. Elbeszélés; Hazánk, Bp., 1894 (Világregénytár)
A szürke asszony; ford. Hellerné Oláh Margit; Singer-Wolfner, Bp., 1895
Otthon. Dráma; ford. Márkus Miksa; Vass, Bp., 1898 (Fővárosi színházak műsora)
Rejtett boldogság. Színmű; ford. Prém József; Franklin, Bp., 1898 (Olcsó Könyvtár)
A becsület. Színmű; ford. Fáy J. Béla; Vass, Bp., 1899
A homályban. Elbeszélések; ford. Hann Peppi; Athenaeum, Bp., 1899 k. (A Magyar és Világirodalom Kincsestára)
Keresztelő János. Szomorújáték; ford. Zoltán Vilmos; Gross, Győr, 1900 (Egyetemes Könyvtár)
A róka-út. Regény, 1-2.; ford. Kálnoki Izidor; Singer-Wolfner, Bp., 1900 (Egyetemes Regénytár XV.)
Keresztelő János. Tragédia; ford. Váradi Antal; Franklin, Bp., 1900 (Olcsó Könyvtár)
Morituri. 1. Teja. Dráma; ford. Makai Emil; Vass, Bp., 1901 (Fővárosi színházak műsora)
A kívánság. Beszély; ford. Voinovich Géza; Franklin, Bp., 1901 (Olcsó Könyvtár)
Jolán esküvője. Beszély; ford. Hann Peppi; Franklin, Bp., 1904 (Olcsó Könyvtár)
Énekek éneke. Regény, 1-2.; ford. Sebestyén Károlyné; Lampel, Bp., 1911
Egyszer volt...; ford. Béla Henrik; Athenaeum, Bp., 1913
Csillagok és más elbeszélések; írták: Rovetta Gerolamo et al.; Singer-Wolfner, Bp., 1920 (Egyetemes Regénytár 3. évf.)
Gond. Regény; ford. Balla Mihály; Nova, Bp., 1927

Színművei

 Ninive pusztulása, színmű, 5 felv. Bem. 1892. ápr. 2. Népszínház.
 Pillangócsata, vígjáték, 4 felv. Ford. Márkus Miksa. Bem. 1895. szept. 20. Nemzeti Színház. Die Sehmetterlingsschlacht eredeti c. alatt a bécsi Hofburgtheater bem. a Népoperában, 1915. jan. 19-én.
 Rejtett boldogság, színmű 3 felv. Bem. 1896. júl. 10. Nemzeti Színház.
 Morituri, egyfelvonásos. Bem. 1901. márc. 20. uo.
 Éljen az élet, dr. Bem. a berlini Deutsehes Theater a Vígszínházban, 1903. ápr. 25.
 A virágos csónak, színmű, 5 felv. Ford. Prém József. Bem. 1908. jan. 4. Magyar Színház.
 Kő kövek között, dráma, bem. Grasso Giovanni szicíliai társulata uo. 1908. okt. 6.
 Lichtbänder, egyfelvonásos színmű. Bem. a Deutsches Theater együttese a Magyar Színházban, 1909. máj. 2.
 Johannisfeuer, színmű. Bem. a bécsi Hofburgtheater együttese a Budapesti Színházban, 1918. márc. 25.

Források

 
 Magyar Színművészeti Lexikon (1929-1931, szerk. Schöpflin Aladár)

Fordítás

Jegyzetek

Német írók
1857-ben született személyek
1928-ban elhunyt személyek
Litvánia
Kelet-poroszországiak
Német drámaírók
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
Hermann Sudermann ( Matzicken , Kelet-Poroszország , ( ma Mažeikiai , Litvánia ) szeptember – Berlin , november ) német író és drámaíró . Életrajza Johann Sudermann és Dorothea Raabe fiaként született . Egy ideig az elbingi gimnáziumba járt , azután egy rövid ideig gyógyszerészetet tanult, ben azonban a tilsiti reálgimnázium növendéke lett, ben pedig Königsbergben és Berlinben történelmet , modern filológiát és irodalmat tanult . Irodalmi hajlandósága már korán ébredt és mint fiatalember bekerült egy kis néplapnak a szerkesztőségébe.től a Liberalen Korrespondenz munkatársa lett , majd a Das deutsche Reichsblatt főszerkesztője . Rövid ideig újságíróskodott , majd házitanítói állást vállalt egy német költőnek , Hans von Hopfennek a családjánál . Már ezidőtájt eljegyezte magát az irodalommal . Számos kisebb novellát írt , amelyekkel azonban nem tudta magára vonni az irodalmi körök és a közönség érdeklődését . Később drámaírással próbálkozott , de az első színpadi kísérletei sehol nem kerültek színre . Első sorsdöntő sikerétban aratta , amikor színre került az Ehre ( Becsület ) című naturalista drámája , amely ügyesen bonyolított cselekményével , jól kiélezett színpadi jeleneteivel hangos sikert aratott . Nálunk Fái J. Béla átültetésében decemberán került színre a Népszínházban , majd novemberán a Nemzeti Színház is műsorába iktatta.ben házasságot kötött a megözvegyült Clara Lauckner1924 ) írónővel.től Drezdában élt , kizárólag az irodalomnak szentelte idejét . Sudermann többször járt Budapesten . Az első világháború alatt részt vett a német bajtársi szövetség margitszigeti találkozóján és több alkalommal tartott a fővárosban előadást.éves korában hunyt el tüdőgyulladás következtében . Munkássága Eleinte epikus munkákkal próbálkozott , de sikertelenül;ben színre került Becsület című darabja zajos sikert aratott és sorra járta a színpadokat . Magyarországon a Népszínház adta elő nagy sikerrel . Ugyancsak nagy színpadi hatása volt Sodoms Endecímű darabjának , amelyben éppúgy mint a későbbiekben , az Otthonban ( Stuttgart,és a Pillangócsatában ( uo.társadalmi kérdéseket feszeget . Az Otthonben Párizsban és Londonban is szinre került ; a Nemzeti Színházban is műsoron volt , éppúgy mint Sudermann egy másik drámája : a Rejtett boldogság ( Glück im Winkel ) . További színdarabjai : Morituri . Ez össznév alatt három egyfölvonásos színmű rejlik : Teja ; Fritzchen és Das ewig Männliche . Drámái és regényei és novellái realisztikusak ; lélektani rajzai és természetfestései kitűnők . Novellisztikus művei közül fontosabbak : Im Zwielicht . Zwanglose Geschichten ( Berlin , kiad . Stuttgart , Geschwister ( novellák , Berlin , kiad . Frau Sorge ( uo. kiad . Der Katzensteg ( uo. kiad . Stuttgart , magyarul : Az atyja bűne ) ; Es war kiad . Berlin , magyarul Egyszer volt , ford . Bela Henrik , Budapest , Ezenkívül más regényeit és novelláit is lefordították magyarra . Magyarul megjelent művei A kegyenc ; ford . Tábori Róbertné ; Singer-Wolfner, Bp.,( Egyetemes Regénytár VII. ) A halotti ének ; ford . Rexa Dezső ; Minta Antiquarium , Bp. , A malom története . Elbeszélés ; Hazánk, Bp.,( Világregénytár ) A szürke asszony ; ford . Hellerné Oláh Margit ; Singer-Wolfner, Bp. , Otthon . Dráma ; ford . Márkus Miksa ; Vass, Bp.,( Fővárosi színházak műsora ) Rejtett boldogság . Színmű ; ford . Prém József ; Franklin, Bp. ,( Olcsó Könyvtár ) A becsület . Színmű ; ford . Fáy J. Béla ; Vass , Bp. , A homályban . Elbeszélések ; ford . Hann Peppi ; Athenaeum , Bp.,k . ( A Magyar és Világirodalom Kincsestára ) Keresztelő János . Szomorújáték ; ford . Zoltán Vilmos ; Gross , Győr,( Egyetemes Könyvtár ) A róka-út . Regény , ; ford . Kálnoki Izidor ; Singer-Wolfner, Bp.,( Egyetemes Regénytár XV . ) Keresztelő János . Tragédia ; ford . Váradi Antal ; Franklin, Bp. ,( Olcsó Könyvtár ) Morituri . Teja . Dráma ; ford . Makai Emil ; Vass, Bp.,( Fővárosi színházak műsora ) A kívánság . Beszély ; ford . Voinovich Géza ; Franklin, Bp. ,( Olcsó Könyvtár ) Jolán esküvője . Beszély ; ford . Hann Peppi ; Franklin, Bp. ,( Olcsó Könyvtár ) Énekek éneke . Regény , ; ford . Sebestyén Károlyné ; Lampel , Bp. , Egyszer volt... ; ford . Béla Henrik ; Athenaeum , Bp. , Csillagok és más elbeszélések ; írták : Rovetta Gerolamo et al . ; Singer-Wolfner, Bp.,( Egyetemes Regénytár évf . ) Gond . Regény ; ford . Balla Mihály ; Nova, Bp. , Színművei Ninive pusztulása , színmű, felv . Bem. ápr . Népszínház . Pillangócsata , vígjáték, felv . Ford . Márkus Miksa . Bem. szept . Nemzeti Színház . Die Sehmetterlingsschlacht eredeti c. alatt a bécsi Hofburgtheater bem. a Népoperában , jan.én . Rejtett boldogság , színműfelv . Bem. júl . Nemzeti Színház . Morituri , egyfelvonásos . Bem. márc. uo . Éljen az élet , dr. Bem. a berlini Deutsehes Theater a Vígszínházban , ápr . A virágos csónak , színmű, felv . Ford . Prém József . Bem. jan . Magyar Színház . Kő kövek között , dráma , bem . Grasso Giovanni szicíliai társulata uo. okt . Lichtbänder , egyfelvonásos színmű . Bem. a Deutsches Theater együttese a Magyar Színházban , máj . Johannisfeuer , színmű . Bem. a bécsi Hofburgtheater együttese a Budapesti Színházban , márc . Források Magyar Színművészeti Lexikon szerk . Schöpflin Aladár ) Fordítás Jegyzetek Német írók 1857-ben született személyek 1928-ban elhunyt személyek Litvánia Kelet-poroszországiak Német drámaírók Tüdőgyulladásban elhunyt személyek