Szokatlan számok
A számelmélet területén a szokatlan számok (unusual numbers) olyan n természetes számok, melyek legnagyobb prímtényezője nagyobb mint  . Az összes prímszám szokatlan szám.

Egy k-sima szám összes prímtényezője kisebb vagy egyenlő k-nál, ezért egy szokatlan szám nem--sima, vagyis -durva.

Az első néhány szokatlan szám: 2, 3, 5, 6, 7, 10, 11, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 23, 26, 28, 29, 31, 33, 34, 35, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 46, 47, 51, 52, 53, 55, 57, 58, 59, 61, 62, 65, 66, 67...

Az első néhány nem prím szokatlan szám: 6, 10, 14, 15, 20, 21, 22, 26, 28, 33, 34, 35, 38, 39, 42, 44, 46, 51, 52, 55, 57, 58, 62, 65, 66, 68, 69, 74, 76, 77, 78, 82, 85, 86, 87, 88, 91, 92, 93, 94, 95, 99, 102...

Gyakoriságuk
Bármely p prímszámot tekintve p²-nél kisebb többszörösei – p, ... (p-1)p – szokatlan számok, melyek sűrűsége a (p,p²) intervallumban tehát éppen 1/p.

Ha az n-nél kisebb vagy egyenlő szokatlan számok számot u(n)-nel jelöljük, akkor u(n) a következőképp viselkedik:

Richard Schroeppel 1972-es megfigyelése szerint annak az aszimptotikus valószínűsége, hogy egy véletlenszerűen kiválasztott természetes szám szokatlan, ln(2). Vagyis::

Szokásos számok
A szokatlan számok végső soron nem is annyira „szokatlanok” (értsd: ritkák). A nem szokatlan természetes számokat nevezhetjük szokásos számoknak. Az első néhány szokásos szám: 8, 12, 16, 18, 24, 27, 30, ...

Jegyzetek

További információk 
 

Nevezetes számsorozatok
A számelmélet területén a szokatlan számok ( unusual numbers ) olyan n természetes számok , melyek legnagyobb prímtényezője nagyobb mint \ . Az összes prímszám szokatlan szám . Egy k-sima szám összes prímtényezője kisebb vagy egyenlő k-nál , ezért egy szokatlan szám nem--sima , vagyis -durva . Az első néhány szokatlan szám : . . Az első néhány nem prím szokatlan szám : . . Gyakoriságuk Bármely p prímszámot tekintve p²-nél kisebb többszörösei – p,\ ... ( p-1)p – szokatlan számok , melyek sűrűsége a ( p,p² ) intervallumban tehát éppenp . Ha az n-nél kisebb vagy egyenlő szokatlan számok számot u( n)-nel jelöljük , akkor u ( n ) a következőképp viselkedik : Richard Schroeppeles megfigyelése szerint annak az aszimptotikus valószínűsége , hogy egy véletlenszerűen kiválasztott természetes szám szokatlan , ln( 2 ) . Vagyis : : Szokásos számok A szokatlan számok végső soron nem is annyira „ szokatlanok” ( értsd : ritkák ) . A nem szokatlan természetes számokat nevezhetjük szokásos számoknak . Az első néhány szokásos szám : \ . . . Jegyzetek További információk Nevezetes számsorozatok