Cigándi Falumúzeum
A Cigándi Falumúzeum egy 2000-ben alapított néprajzi múzeum Cigándon. A falumúzeum tájháza az 1920-as évek paraszti polgárosodási folyamatába bekapcsolódó falu életmódját, népi építészetét és lakáskultúráját mutatja be. Működése során, igazi oktatóközponttá nőtte ki magát, amely a hagyományok aktív ápolása révén, a Bodrogköz bázisintézményévé vált.

A falumúzeum által szervezett közösségi rendezvények, kulturális turizmushoz kapcsolódó fesztiválok, gasztronómia bemutatók, illetve a népi hagyományok iskolán kívüli oktatását szolgáló múzeumpedagógiai foglalkozások, táborok, játszóházak, kézműves szakkörök mind-mind a helyi identitás erősítését és a nemzeti kulturális örökség fenntartását szolgálják.
A Cigándi Falumúzeum fejlesztése során, mára skanzenné bővült, amely 2015-ben nyílt meg a nagyközönség előtt, Bodrogközi Múzeumporta néven. Az intézmény kiemelt szerepet tölt be a város és a Bodrogköz hagyományainak ápolásában, őrzésében és aktív közönség kapcsolatával kiemelkedik a magyarországi tájházak sorából.

Története 

1999-ben Cigánd nagyközség önkormányzata vásárolta meg azt a település központjában lévő elhagyatott épületet, melynek építési ideje a 20. század elejére tehető. A falumúzeum mai formája rekonstrukció eredménye. Régi fotó alapján építették újra a tornácos épületet, amely nádtetőt kapott. A falazott oromzatot - statikai okokból - a régi mintáknak megfelelő deszka oromzat váltotta fel. A hátsó gazdasági helyiségek helyén, nagyméretű foglalkoztató és közösségi helyiséget alakítottak ki. A házat az ezredfordulón hosszirányban bővítették tovább, új eresz és istálló építésével. A telken a házzal szemközt - a megszűnt kamra és szín pótlására -, újra felépítettek egy két egységből álló önálló épületet. A kiállítás anyaga Cigánd lelkes lokálpatriótáinak adományaiból gyűlt össze.
Megnyitására a millenniumi ünnepség keretében, 2000. augusztus 19-én került sor.

2001-ben megépítésre került a gazdasági épület és a faszerkezetű „Táncpajta” - „A Bodrogköz Tájmúzeumáért” Alapítvány támogatásával - mely biztosítja a látogatók fogadását, kiszolgálását, a rendezvények helyszínét. Helyt ad kézműves foglalkozásoknak, időszaki kiállításoknak, gasztronómiai bemutatóknak, fesztiváloknak, táncházaknak valamint családi napok rendezésének.

A Cigándi Falumúzeum 2012-ben kiterjesztette közönségkapcsolati tevékenységét régiója több településére, sőt egy határon átnyúló pályázaton is eredményesen szerepelt, vagyis nemzetközi szintre emelte ismeretátadási programját.
2013-ban „A Gyöngyösbokrétától a Zemplén Gyermek- és Ifjúsági Néptáncegyüttesig” című állandó kiállítás nyílt az együttes fennállásának 50. évfordulójára.
Mindezekért a Magyarországi Tájházak Szövetsége a 2012-es „Év Tájháza” címet, a Cigándi Falumúzeumnak adományozta. A díjat, 2013. október 5-én a Tolna megyei Decsen adták át, a falumúzeumot fenntartó önkormányzat polgármesterének.

2014. szeptember 25-27. között Cigánd városa adott otthont a Magyarországi Tájházak Szövetsége XII. országos szakmai konferenciájának és találkozójának, ahol kihirdették a 2014-es „Év Tájháza” cím nyertesét, amelyet a Hosszúhetényi tájháznak adományoztak.
A „Múzeumok Párbeszéde” című szlovák -magyar határon átnyúló projekt keretében, 2014 nyarán elkezdődtek a Cigándi Falumúzeum nagyszabású kibővítési munkálatai. A „Bodrogközi Skanzen” kialakításával megújult a Falumúzeum főépülete is, és a beruházás 2015. augusztus 20-án került átadásra Bodrogközi Múzeumporta néven.

A tájház leírása 
A falumúzeum fő épületében négy helyiség látogatható: két enteriőr - a tisztaszoba és a pitvar - és két kiállító helyiség: a szőttes - és a helytörténeti kiállítás. A tájház állandó kiállításai korhűen mutatják be Cigánd történetét, népi építészetét, lakáskultúráját, népművészetét, továbbá a földművelés és a hozzá kapcsolódó mesterségek eszközeit. A hajdani istálló helyén, múzeumpedagógiai foglalkoztató terem került kialakításra.

A felújítás során végzett falkutatások alapján, eredetileg háromosztatú (szoba, pitvar, kamra) lakóház volt és egy hozzáépített nyitott ereszből állt. Építési ideje az 1900-as évekre tehető, ugyanis már nem volt benne ún. kabolás kemence, csupán az ún.csikómasina füstelvezető nyílását lehetett megtalálni. Az épületen a 20. század folyamán számos átalakítást végeztek. Az 1920-as évek körül a lakószobából tisztaszobát, míg a kamrából hátsó szobát alakítottak ki. A nyitott színből hátsó konyhát építettek kemencével, de már zárt füstelvezető járattal.

Állandó rendezvényei 
 Magyar Kultúra Napja
 Húsvéti játszóház
 Zöldágjárás - Tavaszköszöntő Családi Nap
 Gyermeknap
 Múzeumok éjszakája
 Virágos Szent János Ünnepe
 Szent István napja - Nemzeti Ünnep - Városnap
 Bélesfesztivál
 Márton Napi Vigasság
 András Napi Jótékonysági Bál
 Adventi játszóház
 Mindenki karácsonya

Díjai 
 „Megyénk Kultúrájáért" díj (2011)
 „Önkormányzatok a közművelődésért” díj (2013)
 „Év Tájháza” díj (2013)

Megjegyzések

További információk 
 A Cigándi Falumúzeum honlapja 
 A Tájházszövetség honlapján
 Tanyamúzeum
 A Cigándi Falumúzeum Gyűjteménye

Források

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikk 
 Bodrogközi Múzeumporta

Néprajz
Cigánd
A Cigándi Falumúzeum egyben alapított néprajzi múzeum Cigándon . A falumúzeum tájháza azas évek paraszti polgárosodási folyamatába bekapcsolódó falu életmódját , népi építészetét és lakáskultúráját mutatja be . Működése során , igazi oktatóközponttá nőtte ki magát , amely a hagyományok aktív ápolása révén , a Bodrogköz bázisintézményévé vált . A falumúzeum által szervezett közösségi rendezvények , kulturális turizmushoz kapcsolódó fesztiválok , gasztronómia bemutatók , illetve a népi hagyományok iskolán kívüli oktatását szolgáló múzeumpedagógiai foglalkozások , táborok , játszóházak , kézműves szakkörök mind-mind a helyi identitás erősítését és a nemzeti kulturális örökség fenntartását szolgálják . A Cigándi Falumúzeum fejlesztése során , mára skanzenné bővült , amelyben nyílt meg a nagyközönség előtt , Bodrogközi Múzeumporta néven . Az intézmény kiemelt szerepet tölt be a város és a Bodrogköz hagyományainak ápolásában , őrzésében és aktív közönség kapcsolatával kiemelkedik a magyarországi tájházak sorából . Története 1999-ben Cigánd nagyközség önkormányzata vásárolta meg azt a település központjában lévő elhagyatott épületet , melynek építési ideje a század elejére tehető . A falumúzeum mai formája rekonstrukció eredménye . Régi fotó alapján építették újra a tornácos épületet , amely nádtetőt kapott . A falazott oromzatot - statikai okokból - a régi mintáknak megfelelő deszka oromzat váltotta fel . A hátsó gazdasági helyiségek helyén , nagyméretű foglalkoztató és közösségi helyiséget alakítottak ki . A házat az ezredfordulón hosszirányban bővítették tovább , új eresz és istálló építésével . A telken a házzal szemközt - a megszűnt kamra és szín pótlására - , újra felépítettek egy két egységből álló önálló épületet . A kiállítás anyaga Cigánd lelkes lokálpatriótáinak adományaiból gyűlt össze . Megnyitására a millenniumi ünnepség keretében , augusztusén került sor . 2001-ben megépítésre került a gazdasági épület és a faszerkezetű „ Táncpajta” - „ A Bodrogköz Tájmúzeumáért” Alapítvány támogatásával - mely biztosítja a látogatók fogadását , kiszolgálását , a rendezvények helyszínét . Helyt ad kézműves foglalkozásoknak , időszaki kiállításoknak , gasztronómiai bemutatóknak , fesztiváloknak , táncházaknak valamint családi napok rendezésének . A Cigándi Falumúzeumben kiterjesztette közönségkapcsolati tevékenységét régiója több településére , sőt egy határon átnyúló pályázaton is eredményesen szerepelt , vagyis nemzetközi szintre emelte ismeretátadási programját . 2013-ban „ A Gyöngyösbokrétától a Zemplén Gyermek- és Ifjúsági Néptáncegyüttesig” című állandó kiállítás nyílt az együttes fennállásának évfordulójára . Mindezekért a Magyarországi Tájházak Szövetsége aes „ Év Tájháza” címet , a Cigándi Falumúzeumnak adományozta . A díjat , októberén a Tolna megyei Decsen adták át , a falumúzeumot fenntartó önkormányzat polgármesterének . 2014. szeptember között Cigánd városa adott otthont a Magyarországi Tájházak Szövetsége XII. országos szakmai konferenciájának és találkozójának , ahol kihirdették aes „ Év Tájháza” cím nyertesét , amelyet a Hosszúhetényi tájháznak adományoztak . A „ Múzeumok Párbeszéde” című szlovák -magyar határon átnyúló projekt keretében , nyarán elkezdődtek a Cigándi Falumúzeum nagyszabású kibővítési munkálatai . A „ Bodrogközi Skanzen” kialakításával megújult a Falumúzeum főépülete is , és a beruházás augusztusán került átadásra Bodrogközi Múzeumporta néven . A tájház leírása A falumúzeum fő épületében négy helyiség látogatható : két enteriőr - a tisztaszoba és a pitvar - és két kiállító helyiség : a szőttes - és a helytörténeti kiállítás . A tájház állandó kiállításai korhűen mutatják be Cigánd történetét , népi építészetét , lakáskultúráját , népművészetét , továbbá a földművelés és a hozzá kapcsolódó mesterségek eszközeit . A hajdani istálló helyén , múzeumpedagógiai foglalkoztató terem került kialakításra . A felújítás során végzett falkutatások alapján , eredetileg háromosztatú ( szoba , pitvar , kamra ) lakóház volt és egy hozzáépített nyitott ereszből állt . Építési ideje azas évekre tehető , ugyanis már nem volt benne ún. kabolás kemence , csupán az ún.csikómasina füstelvezető nyílását lehetett megtalálni . Az épületen a század folyamán számos átalakítást végeztek . Azas évek körül a lakószobából tisztaszobát , míg a kamrából hátsó szobát alakítottak ki . A nyitott színből hátsó konyhát építettek kemencével , de már zárt füstelvezető járattal . Állandó rendezvényei Magyar Kultúra Napja Húsvéti játszóház Zöldágjárás - Tavaszköszöntő Családi Nap Gyermeknap Múzeumok éjszakája Virágos Szent János Ünnepe Szent István napja - Nemzeti Ünnep - Városnap Bélesfesztivál Márton Napi Vigasság András Napi Jótékonysági Bál Adventi játszóház Mindenki karácsonya Díjai „ Megyénk Kultúrájáért " díj „ Önkormányzatok a közművelődésért” díj „ Év Tájháza” díj Megjegyzések További információk A Cigándi Falumúzeum honlapja A Tájházszövetség honlapján Tanyamúzeum A Cigándi Falumúzeum Gyűjteménye Források Jegyzetek Kapcsolódó szócikk Bodrogközi Múzeumporta Néprajz Cigánd