Rudolf von Rabatta zu Dornberg
Rudolf von Rabatta zu Dornberg gróf (1640 k. – Pozsony [?], 1688/1689), Dornberg bárója, Canal ura; . Stájerországi nemesember, a Habsburg császári haderő tábornoka, majd tábornagya, császári-királyi kamarás, az Udvari Haditanács tagja, hadügyi főbiztos (Generalkriegscommissar), egy vértesezred tulajdonosa. Részt vett a magyarországi török háborúkban és Buda 1686-os elfoglalásában.

Pályafutása
Rudolf von Rabatta apja Anton von Rabatta gróf (1618 k. – 1648) volt, Gradiska császári helytartója. Családja az alsó-stájerországi Dornbergból származott (ma a szlovéniai Štajerska régióban lévő Trnovska Vas). Ifjúságáról nem található írott forrás. Közelebbről nem ismert időpontban lépett be a Habsburg hadseregbe. 1669. június 1-jén már ezredesként és egy vértesezred tulajdonosaként (Regimentsinhaber) említik. Ezredében kapott ígéretes tiszti állást az ifjú Enea Silvio Piccolomini sienai nemesember, később császári tábornok, az 1687–1689-es balkáni Habsburg-hadjáratok egyik vezénylő parancsnoka.

Rabatta 1673 októberében, a francia–holland háborúban 1000 lovassal a Rajna bal partján Koblenz ellen vonult. 1674. augusztus 26-án tábornokká (Obristfeldwachtmeisterré, kb. vezérőrnaggyá) nevezték ki. 1675 áprilisában Frankfurtban részt vett a birodalmi haditanács megbeszélésein. Júliusban két lovasezreddel a Badeni Őrgrófságban, a Rajna felső folyásánál, a Rench folyó mentén állomásozott, számos kisebb csatát vívott. Az év végén a Habsburg haderő vezérkarához kapott beosztást.

1681. október 30-án altábornaggyá nevezték ki. Az 1682-es felső-magyarországi magyar–török hadjárat alatt Bádeni Hermann őrgróf, az Udvari Haditanács elnöke őt jelölte ki, hogy egy császári hadtesttel mentse fel a Thököly emberei által ostromolt Kassát. (A város gyors elfoglalása és az Ibrahim budai pasa, szerdár által vezetett török haderő érkezése miatt ezt már nem tehette meg.)

1683 áprilisában, amikor a törökök Bécs ostromára vonultak, Rabatta altábornagyot a Bécs védelmére készülő Lotaringiai Károly herceg főseregének a jobbszárnyára osztották be. Május 7-én részt vett a köpcsényi főhadiszálláson tartott haditanácson. Június 1-jén Esztergom alatt harcolt. Július elején Mosontól keletre megütközött egy tatár sereggel, de július 7-én már Alsó-Ausztriába, Regelsbrunn (ma: Scharndorf) és Petronell környékére húzódott vissza. 1683. szeptember 12-én részt vett a Bécs felmentését eredményező kahlenbergi csatában, Sobieski János lengyel király seregének a jobbszárnyán. November 26-án lovassági tábornokká léptették elő. Decemberben Felső-Magyarországra vezényelték, ahol átvette a Trencsén és Eperjes között állomásozó császári csapatok parancsnokságát.

A törökök elleni 1684-es császári hadjárat kezdetén betegsége miatt szabadságolták, felgyógyulásáig morvaországi birtokain tartózkodott. A császári fősereg Budát ostromolta, de súlyos veszteségei miatt nehéz helyzetbe került. Lotaringiai Károly fővezér augusztus 11-ei, Lipót császárnak küldött jelentésében engedélyt kért a hadművelet leállítására. Károly ellenlábasa, Bádeni Hermann őrgróf, a bécsi haditanács elnöke a hadjárat folytatását kívánta, és Rabatta tábornokot küldte a helyszínre, hogy mérje fel a valós helyzetet. Jelentésében Rabatta a fősereg helyzetét súlyosnak, a hadvezetést erélytelennek, az aknaharcot hatástalannak írta le. A kitörő török csapatok pusztítják az ostromlókat és az ostromműveket, a csapatokat betegségek is tizedelik. Jelentése nyomán a Haditanács erősítést küldött, az ostromot még két hónapig folytatták, de a várat nem tudták bevenni.

1684 szeptemberében a Haditanács Rabatta tábornokot a felső-magyarországi hadsereghez küldte, Thököly portyázói ellen. 1685 januárjában Pozsonyban, január 25-én Lőcsén állomásozott. Augusztusban Lotaringiai Károly seregében részt vett Esztergom felmentésében. Az augusztus 16-án Tát mellett Sejtán Ibrahim pasa, magyarországi szeraszker ellen megvívott győztes csatában a balszárny első harcvonalában állt, II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem parancsnoksága alatt, Mercy, Pálffy, Bielke tábornokokkal együtt.

Még abban az évben hadügyi főkomisszáriussá (főhadbiztossá) nevezték ki, feladata a hadrakelt hadsereg felszerelésének és élelmezésének a szervezése lett. A kinevezési okmányban így indokolták a személye melletti döntést: „Hadi főbiztossághoz több tehetsége vagyon, mint más parancsnoksághoz. Pontosan érti, hogyan kell gondoskodni egy hadsereg szükségleteiről.” A nagyszabású 1686-os hadjáratban, amely meghozta Budavár visszafoglalását a töröktől, a csapatok felszereléséről és élelmezéséről a tevékeny Rabatta tábornok gondoskodott „vezérhadbiztosként”, kiváló eredménnyel.

1687. január 25-én tábornaggyá nevezték ki. A bécsi Haditanács részére elkészítette az 1687-es hadjárat szervezési, költségvetési, ellátási tervét. Ebben az évben a császári seregek nagy jelentőségű győzelmeket arattak (nagyharsányi csata, Cserép, Szarvaskő, Sirok és Eger várainak bevétele, az Erdélyi Fejedelemség meghódoltatása). Rabatta tábornagyot május 25-én Buda katonai kormányzójává nevezték ki. Később Horvátország katonai kormányzója lett, azonban még 1688-ban (vagy 1689-ben), Pozsonyban elhunyt. Egy 1689-es oklevélben már „néhai főhadbiztosként” említik.

Jegyzetek

Források

Rabatta, Rudolf Graf von in: Allgemeine Deutsche Biographie 27. (1888), 77-78. old. 
 Deutsche Biographie, az Allgemeine Deutsche Biographie tükrözése 
 CERL Thesaurus. Rabatta, Rudolf von ( - 1687) 

Német-római császári hadvezérek
Osztrák hadvezérek
17. századi katonák
Az 1640-es években született személyek
1689-ben elhunyt személyek
Pozsonyiak
Rudolf von Rabatta zu Dornberg grófk. – Pozsony [ ?],1689 ) , Dornberg bárója , Canal ura ;\ . Stájerországi nemesember , a Habsburg császári haderő tábornoka , majd tábornagya , császári-királyi kamarás , az Udvari Haditanács tagja , hadügyi főbiztos ( Generalkriegscommissar ) , egy vértesezred tulajdonosa . Részt vett a magyarországi török háborúkban és Budaos elfoglalásában . Pályafutása Rudolf von Rabatta apja Anton von Rabatta grófk . –volt , Gradiska császári helytartója . Családja az alsó-stájerországi Dornbergból származott ( ma a szlovéniai Štajerska régióban lévő Trnovska Vas ) . Ifjúságáról nem található írott forrás . Közelebbről nem ismert időpontban lépett be a Habsburg hadseregbe. júniusjén már ezredesként és egy vértesezred tulajdonosaként ( Regimentsinhaber ) említik . Ezredében kapott ígéretes tiszti állást az ifjú Enea Silvio Piccolomini sienai nemesember , később császári tábornok , az1689-es balkáni Habsburg-hadjáratok egyik vezénylő parancsnoka . Rabattaoktóberében , a francia–holland háborúbanlovassal a Rajna bal partján Koblenz ellen vonult. augusztusán tábornokká ( Obristfeldwachtmeisterré , kb. vezérőrnaggyá ) nevezték ki.áprilisában Frankfurtban részt vett a birodalmi haditanács megbeszélésein . Júliusban két lovasezreddel a Badeni Őrgrófságban , a Rajna felső folyásánál , a Rench folyó mentén állomásozott , számos kisebb csatát vívott . Az év végén a Habsburg haderő vezérkarához kapott beosztást . 1681. októberán altábornaggyá nevezték ki . Azes felső-magyarországi magyar–török hadjárat alatt Bádeni Hermann őrgróf , az Udvari Haditanács elnöke őt jelölte ki , hogy egy császári hadtesttel mentse fel a Thököly emberei által ostromolt Kassát . ( A város gyors elfoglalása és az Ibrahim budai pasa , szerdár által vezetett török haderő érkezése miatt ezt már nem tehette meg . ) 1683 áprilisában , amikor a törökök Bécs ostromára vonultak , Rabatta altábornagyot a Bécs védelmére készülő Lotaringiai Károly herceg főseregének a jobbszárnyára osztották be . Májusén részt vett a köpcsényi főhadiszálláson tartott haditanácson . Júniusjén Esztergom alatt harcolt . Július elején Mosontól keletre megütközött egy tatár sereggel , de júliusén már Alsó-Ausztriába , Regelsbrunn ( ma : Scharndorf ) és Petronell környékére húzódott vissza. szeptemberén részt vett a Bécs felmentését eredményező kahlenbergi csatában , Sobieski János lengyel király seregének a jobbszárnyán . Novemberán lovassági tábornokká léptették elő . Decemberben Felső-Magyarországra vezényelték , ahol átvette a Trencsén és Eperjes között állomásozó császári csapatok parancsnokságát . A törökök ellenies császári hadjárat kezdetén betegsége miatt szabadságolták , felgyógyulásáig morvaországi birtokain tartózkodott . A császári fősereg Budát ostromolta , de súlyos veszteségei miatt nehéz helyzetbe került . Lotaringiai Károly fővezér augusztusei , Lipót császárnak küldött jelentésében engedélyt kért a hadművelet leállítására . Károly ellenlábasa, Bádeni Hermann őrgróf , a bécsi haditanács elnöke a hadjárat folytatását kívánta , és Rabatta tábornokot küldte a helyszínre , hogy mérje fel a valós helyzetet . Jelentésében Rabatta a fősereg helyzetét súlyosnak , a hadvezetést erélytelennek , az aknaharcot hatástalannak írta le . A kitörő török csapatok pusztítják az ostromlókat és az ostromműveket , a csapatokat betegségek is tizedelik . Jelentése nyomán a Haditanács erősítést küldött , az ostromot még két hónapig folytatták , de a várat nem tudták bevenni . 1684 szeptemberében a Haditanács Rabatta tábornokot a felső-magyarországi hadsereghez küldte , Thököly portyázói ellen.janu árjában Pozsonyban , januárén Lőcsén állomásozott . Augusztusban Lotaringiai Károly seregében részt vett Esztergom felmentésében . Az augusztusán Tát mellett Sejtán Ibrahim pasa , magyarországi szeraszker ellen megvívott győztes csatában a balszárny első harcvonalában állt , II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem parancsnoksága alatt , Mercy , Pálffy, Bielke tábornokokkal együtt . Még abban az évben hadügyi főkomisszáriussá ( főhadbiztossá ) nevezték ki , feladata a hadrakelt hadsereg felszerelésének és élelmezésének a szervezése lett . A kinevezési okmányban így indokolták a személye melletti döntést : „ Hadi főbiztossághoz több tehetsége vagyon , mint más parancsnoksághoz . Pontosan érti , hogyan kell gondoskodni egy hadsereg szükségleteiről.” A nagyszabásúos hadjáratban , amely meghozta Budavár visszafoglalását a töröktől , a csapatok felszereléséről és élelmezéséről a tevékeny Rabatta tábornok gondoskodott „ vezérhadbiztosként” , kiváló eredménnyel . 1687. januárén tábornaggyá nevezték ki . A bécsi Haditanács részére elkészítette azes hadjárat szervezési , költségvetési , ellátási tervét . Ebben az évben a császári seregek nagy jelentőségű győzelmeket arattak ( nagyharsányi csata , Cserép , Szarvaskő , Sirok és Eger várainak bevétele , az Erdélyi Fejedelemség meghódoltatása ) . Rabatta tábornagyot májusén Buda katonai kormányzójává nevezték ki . Később Horvátország katonai kormányzója lett , azonban mégban ( vagyben ) , Pozsonyban elhunyt . Egyes oklevélben már „ néhai főhadbiztosként” említik . Jegyzetek Források Rabatta , Rudolf Graf von in : Allgemeine Deutsche Biographie old . Deutsche Biographie , az Allgemeine Deutsche Biographie tükrözése CERL Thesaurus . Rabatta , Rudolf von ( - Német-római császári hadvezérek Osztrák hadvezérek 17. századi katonák Azes években született személyek 1689-ben elhunyt személyek Pozsonyiak