Dinó-rejtek
A Dinó-rejtek Csobánkán, a Duna–Ipoly Nemzeti Park területén található egyik barlang. Érdekessége, hogy felső szakasza hárshegyi homokkő és alatta lévő karsztos kőzet határán alakult ki. A barlang nagy része 2015 óta tárult fel, az új részt felfedező kutatók a barlangot Kiss Péter-barlangnak nevezik, Kiss Péter magyar hegymászó emlékére.

Leírás 

A Csobánkai-nyeregből az Országos Kéktúra kék sáv jelzéséből kiágazó kék Ω, azaz kék barlang jelzésű turistaútján közelíthető meg. A Ziribár-hegy délkeleti tövében, Csobánka központjától nyugatra, körülbelül másfél kilométerre található. A Macska-barlang közelében, attól körülbelül 70–75 méterre nyílik. A Tavasz-kunyhótól körülbelül 15 méterre, egy homokkőfal (középkori vagy még régebbi kőfejtő) tövében van a bontással átalakított bejárata. A helyét barlangjellel jelölik a turistatérképek.

Oligocén, hárshegyi homokkő és dachsteini mészkő határán alakult ki a bejárat és a barlang felső kuszodája. A járatok zöme azonban már az alatt, a karsztosodó kőzetben található. Különlegessége a homokkő fedőréteg miatti szokatlan képződmények, pl. szőnyegszerű baritkristály-bevonatok, a Mindenszentek-teremben a faltól független, átvilágítható gipszkéreg, de a hévizes barlangokban egyébként megszokott borsókő minden változata ugyancsak megtalálható.

A barlang jelenleg 843 méter hosszú és 115 m mély. Mélypontja 30 méterrel mélyebben van, mint a Macska-barlang mélypontja.

A barlang – akárcsak a Macska-barlang – alsó bejáratként huzatol, télen befelé, nyáron kifelé. A nyáron kilépő huzat meleg idő esetén a denevérnyílásnál vagy akár a bejárat előtti bevágásban is jól érezhető. A huzat széndioxidtartalma magas, 1% feletti, ami arra enged következteteni, hogy a barlang (akárcsak a Macska) egy jelentősebb, még nagyrészt ismeretlen barlangrendszerhez tartozik.

Denevérek is előfordulnak benne, de jelentéktelen számban. A kis patkósdenevér, a nagyfülű denevér és a nyugati piszedenevér jelenlétét állapították meg a barlangban. A barlang nem látogatható, le van zárva.

1972-ben volt először Dinó-rejteknek nevezve a barlang az irodalmában. Ezt a nevet a barlangbejáratot felfedező csapat adta neki a csapat egyik tagjának Dinó beceneve miatt. Előfordul a barlang az irodalmában Borz-alom barlang (Holl 1988) (van egy hasonló nevű barlang, a Borzalom-barlang), Dino-rejtek (Baja 1998), Dinó-rejtek barlang (Csernavölgyi 1972), Dínórejtek (Csanádi 1998) és Kiss Péter-barlang (Takácsné 2017) neveken is.

Kutatástörténet 

1971-ben a VMTE Tektonik Barlangkutató Csoport kutatta a barlangot. Az 1971. évi csoportjelentésben az olvasható, hogy a Macska-barlangtól néhány méterre lévő, névtelen kis barlangban is kutattak és 8–12 m-t jutottak előre benne. Tervezték, hogy még abban az évben elkészítik a barlang térképét. Az 1972. évi csoportjelentésben az van írva, hogy a hosszú-hegyi munkaterületükön, a Macska-barlang közelében feltártak egy kb. 40 m hosszú barlangot, amelynek a Dinó-rejtek barlang nevet adták. Az 1972. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban napvilágot látott a feltárás híre, de a kiadványban az lett publikálva, hogy a barlang a Dinó-rejtek nevet kapta.

Az 1974-ben megjelent, Pilis útikalauz című könyvben, a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjainak jegyzékében (19–20. old.) meg van említve, hogy a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjai között van a Dinó-rejtek. A Pilis hegység barlangjait leíró rész szerint 1972-ben tárták fel a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoport tagjai a Macska-barlang közelében lévő Dinó-rejteket, amelynek hossza kb. 40 m. A Bertalan Károly által írt és 1976-ban befejezett kéziratban az olvasható, hogy a Dinó-rejtek a Pilis hegységben, a Pilis-vonulatban, Csobánkán helyezkedik el. A Macska-barlang és a Tavasz kunyhó közelében van bejárata. A barlang 40 m hosszú és bivakolásra alkalmas. A kézirat barlangról szóló része 1 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Pilis hegység barlangjai között a barlang Dinó-rejtek néven. A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. A Karszt Barlangkutató Csoport 1985-ös jelentésében arról lehet olvasni, hogy a szakemberek megítélése szerint nagyon valószínű, hogy közvetlen kapcsolatban áll a Macska-barlanggal. Bizonyított geológiai összefüggés azonban nincs a két barlang között. A Macska-barlangtól 70 m-re található és kb. 8 m-rel magasabban van a Dinó-rejtek bejárata a Macska-barlang szintjétől. Majdnem végig kuszoda jellegű a Dinó-rejtek. A csoport a barlang bejárásakor azt állapította meg, hogy az egy régi kaverna, amely a leszakadt kőtömbökkel nagyon feltöltődött.

A barlang alja a törmelék tetejéből áll és a barlang mennyezete azonos a kaverna főtéjével. A barlangról majd egy pontos barlangtérképet kell rajzolni, amely alapján megfigyeléseket lehet végezni és amely a későbbi kutatás irányát is meghatározhatja. 1985-ben a csoport eltávolította a barlangbejáratból a laza kőtömböket és aránylag kényelmes helyet készített a későbbi bontáshoz, valamint a barlang felméréséhez. A bejárat megtisztításával tette meg a csoport az első lépéseket azért, hogy bizonyíthassák az összefüggését a Macska-barlanggal.

Az 1987-es csoportjelentés alapján az 1987. évi kutatótáborukkor és máskor is felkeresték a körülbelül 25–30 méter hosszú kuszodát és a csoport nagy mennyiségű szemetet távolított el innen, valamint elkezdte felmérését. A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport tagjai 1988-ban felmérték az általuk Borz-alom barlangnak nevezett, kis barlangot és egy alaprajzi barlangtérképet, metszeteket és a Macska-barlanggal közös metszetet szerkesztettek és rajzoltak. A felmérést Dolánszky György vezette és részt vett benne a csoport majdnem összes fiatal tagja. Balázs Béla és Kárpát József 1990-ben felmérték a Dinó-rejteket, majd a felmérés alapján elkészült a barlang alaprajz térképe.

A Kárpát József által 1991-ben írt összeállításban meg van említve, hogy a Dinó-rejtek (Csobánka) 60 m hosszú és 4 m mély. Az 1991-ben kiadott, A Pilis és a Visegrádi-hegység című útikalauzban az van írva, hogy 1972-ben tárták fel a Macska-barlang közelében a Vörös Meteor barlangkutatói a kb. 40 m hosszú üregét. A Budapesti Denevérvédelmi Csoport 1992-től kezdte vizsgálni denevérállományát. 1992 óta lett megfigyelve a barlangban a nagyfülű denevér és a nyugati piszedenevér. 1993-ban találtak benne először kis patkósdenevért. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1996. évi barlangnapi kiadványában meg van ismételve az 1991-ben megjelent útikalauz barlangleírása.

A denevérfaunisztikai vizsgálat eredményéről 1998-ban Csanádi Dávid számolt be a Denevérkutatás című kiadványban. Csanádi Dávid tanulmánya szerint Budapest vonzáskörzetében van a barlang és hétvégente kirándulók százai keresik fel a környékét. A barlangot kevesebben látogatják, mint a Macska-barlangot, mert a meredek emelkedő, amely felett nyílik a barlang és a zsombolyszerű bejárat riasztóan hat a barlangi tapasztalattal nem rendelkező turistára. A barlang rövid, végig kúszva kell bejárni és csak egy-két helyen lehet feltérdelni benne. 1992 óta évente több alkalommal végeztek monitoring jellegű vizsgálatot a barlangnál. Párzóhelyként és téli szállásként használják különböző denevérfajok. Kis egyedszámú kis patkósdenevér kolónia található itt rendszeresen. A barlang denevérállománya állandó és a barlangot egyelőre nem kell fokozottan védeni. A barlang könnyebben lezárható lenne, mint a Macska-barlang, de nem kell lezárni, mert a Dinó-rejteket kevesen látogatják.

1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Pilis hegységben található Dino-rejtek az igazgatóság engedélyével látogatható. A 2000. évi Karsztfejlődésben az olvasható, hogy a Hosszú-hegy délkeleti végén nyíló barlang a késői oligocén–késői miocén idején alakult ki. A dachsteini mészkő és a hárshegyi homokkő réteghatárán történt oldódás a barlangban és baritkristályok váltak ki a barlang homokkőből álló mennyezetén. A Pilis hegység néhány barlangját és édesvízi mészkő előfordulásait bemutató ábrán szerepel a barlang. Az ábra szerint 200 méter és 250 méter közötti tengerszint feletti magasságban, a Macska-barlang felett helyezkedik el a barlang.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Pilis hegységben található Dino-rejtek a felügyelőség engedélyével látogatható. 2014–ben a Szent Özséb Barlangkutató Egyesület tagjai felfigyeltek rá, hogy nyáron nagy huzat érkezik ebből is és Macska-barlangból is, és a huzat forrását a barlangokban is megtalálták. A Macska-barlangra azonban másoknak volt engedélye, ezért csak a Dinó-rejtek maradt számukra. Szpeleopolitikai feszültségek miatt a Szent Özséb BKE kérésére a semleges Finta Gábor kutatásvezető kért kutatási engedélyt, így eleinte az ő neve alatt láttak munkához.

A kutatás a huzatot követve történt, kezdetben a barlang széles, lapos kuszodája közepén lefelé bontva. Azonnal kiderült, hogy a barlang nem egy tágas folyosó feltöltődéseként alakult ki, hanem eleve ilyen keskeny, a homokkő főte alatti széles járat aljzata alatt 1 m-en belül megjelent a szálban álló mészkő, benne a továbbvezető járattal. A kibontott törmelék azonban hamarosan már nem volt elhelyezhető, mert a kuszodában elfogyott a hely, ezért a felszíntől kezdve (a bejárati törmelékdombba utcát vágva) kitágították a járatot, többszáz m³ törmeléket kitermelve. Ez a munka egy éven át tartott, szinte minden hétvégén, végül 2015 őszén (Mindenszentek ünnepén) bejutottak a Mindenszentek-terembe. A szabad járat kezdetét, ahol egy szűk és veszélyes omladék-átbújás maradt, a halottak napjára utalva "Holtak-kapuja" névvel illették. Egy héttel később túljutottak a mélyponton, és elérték az Ikrás-aknát (majd hamarosan az ún. Rakottkrumpli-ágat is), ezzel feltárult a barlang 30 m mélységig, és hossza megnégyszereződött, azonban térfogata sok nagyságrenddel nőtt meg. Egy kuszodából egy állva járható, és különleges képződményekben gazdag barlang lett. (Az egyesület szerint ez tette indokolttá az új névadást is.)

2017-ben a barlang kutatása sikerrel folytatódott, több lépcsőben feltárult a számos videóval és cikkel is dokumentált mélyebb szint, egészen 65 m mélységig, ennek a szakasznak a legtágasabb része a képződményekben különösen gazdag Négyéves-terem, de az új rész inkább a szűk hasadékokról híres. A barlang 2017-ben elérte a jelenlegi méreteit. Kutatása napjainkban is folyik, az egyik mélyponton, a Feneketlen-hasadékban a ledobott kő 10 másodpercig pattog - itt egy mérőszalagra kötött súlyt 23 m mélységig sikerült leengedni. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Dinó-rejtek (Pilis hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Kiépítése 

A barlang új részeinek veszélyessége és sérülékenysége miatt az Ikrás-akna felfedezése után (2015-ben) a Holtak Kapuját a felfedezők alaposan beomlasztották, itt lényegében visszaállt a kutatás előtti állapot. A terv már ekkor is az volt, hogy ezt egy alapos, szakszerű, példamutató kiépítés fogja követni.

2016-ban a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság megbízást adott a felfedező Szent Özséb barlangkutató Egyesület részére a barlang ajtóval való lezárására. A barlang előtti, törmelékbe vágott, 3–4 m mély "utcát" az Igazgatóság félig betemettette, hogy az ne legyen életveszélyes. (Az Egyesület szerette volna az "utcát" inkább felfalazni és beboltozni, és az ajtót kijjebb elhelyezni, hogy a barlang előtere is védetté váljon, de ezt az Igazgatóság nem engedte.)

A lezárás elkészítése mellett az Egyesület - a barlangra kiváncsi kollegák és szimpatizánsok nagyszámú csapatával kiegészülve - önszorgalomból kényelmesen tágra kibontotta a Holtak-kapuját, és felszínre termelte onnan az összes törmeléket, majd itt helyben talált kövekből rakott, kevés betonnal összefogatott "természetes jellegű" támfallal megszüntette az omlásveszélyt, és az Ikrás-aknába tüzihorganyzott létrát szerelt, hogy a képződmények ne taposódjanak le a kötélen való közlekedés során.

Ez tette lehetővé a további, hatékony feltáró kutatást, és így a 2017-es felfedezéseket.

A Kiss Péter-barlang név 

Kiss Péter 2004-ben - akkor még csak teljesítménytúrázóként - csatlakozott az akkor még igen friss Szent Özséb Barlangkutató Egyesülethez, és éveken keresztül annak legaktívabb tagjai közé számított, számos felfedezésben vett részt, eleinte főleg a Pilisben. Innen indult ki barlangász majd abból a hegymászó pályafutása, amely 2013-ban a Kanchendzöngán tragikus véget ért. A Szent Özséb Barlangkutató Egyesület már akkor elhatározta, hogy egy barlangot fog róla elnevezni, azonban az ezt követő első komolyabb felfedezésükre 2015-ig kellett várni. A "Kiss Péter-barlang" név ellen azonban a barlang bejárati kuszodáját 1972-ben felfedező egykori csoport (vagy legalábbis egy tagja) tiltakozott, ezért az illetékes szervek a barlang átnevezését nem támogatták, tehát hivatalosan Dinó-rejtek maradt, de a Szent Özséb Barlangkutató Egyesület mindenütt Kiss Péter-barlangként hivatkozik rá.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. 63. számú cédula. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Csanádi Dávid: A Macska-barlang és a Dínórejtek denevérfaunisztikai vizsgálata. Denevérkutatás, 1998. (3.) 15–17. old.
 Csepregi István: III. ker. Központi SE Karszt Barlangkutató Csoportjának 1987. évi jelentése. Kézirat. Budapest, 1988. március 1. 6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Csernavölgyi László: Beszámoló a VM Egyetértés Tektonik Barlangkutató Csoportjának 1971. évi munkájáról. Kézirat. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Csernavölgyi László: Beszámoló a VM Egyetértés Tektonik Barlangkutató Csoportjának 1972. évi munkájáról. Kézirat. Budapest, 1972. december 10. 1. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Csernavölgyi László: Beszámoló a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoportjának 1972. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1972. 7. füz. 43. old.
 Dely Károly – Mezei Iván: Pilis útikalauz. Sport, Budapest, 1974. 19., 28. old. (A Pilis-hegység barlangjai című fejezetet, a 19–37. oldalakat Dénes György írta.)
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Had András: III. ker. Központi SE Karszt Barlangkutató Csoport 1985. évi jelentése. Kézirat. Budapest, 1986. április. 2., 10. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kárpát József: A Pilis barlangjai. Kézirat, 1990.
 Kárpát József: A Pilis-hegység területén levő barlangok jegyzéke. Kézirat. 1991. október. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kérdő Péter: Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1988. évi tevékenységéről. Kézirat. Budapest, 1989. február 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 277., 294. old.
 Kraus Sándor: 1997. évi beszámoló. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.) (Nincs benne említve a barlang.)
 Miczek György szerk.: A Pilis és a Visegrádi-hegység. Budapest, Sport, 1991. 35. old. („A Pilis és a Visegrádi-hegység barlangjai” című fejezetet, a 26–46. oldalakat Dénes György írta.)
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2339. old.
 Nyerges Miklós: MKBT – XL. Barlangnap, Pilisszentkereszt. Túrakalauz. 1996. 19–21. old.
 Sásdi László: A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete. Karsztfejlődés, 2000. (5. köt.) 88., 90. old.
 Sásdi László: A Pilis karsztjának fejlődéstörténete. Kézirat. 2002. 13. oldal és egy ábra a 16. és a 17. oldalak között. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Slíz György: 120 méter mély a Dinó-rejtek (avagy a Kiss Péter-barlang). MKBT Tájékoztató, 2020. május–június. 10–13. old.
 Szokol Adrienn: A pilisi Hosszú-hegy csoport barlangjainak bemutatása. Kézirat. Budapest, 2011. 23., 24., 24–25., 39., 40. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Takácsné Bolner Katalin: A Cholnoky Jenő Karszt- és Barlangkutatási Pályázat eredménye. MKBT Tájékoztató, 2017. november–december. 9. old.
 –: Dinó-rejtek leírás. Kézirat. Szerzőnév és dátum nélkül. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

Jegyzetek

További információk 

 A barlanglezárásról szakszerűen. A Kiss Péter-barlang, 2016. (YouTube video.)
 Csobánka, Macska-barlang, Ziribár-hegy 2/2 (Az elejétől szerepel benne a barlang.)
 Országos Barlangnyilvántartás
 Slíz György: Továbbjutás az „új kristálybarlangban” – a Rakottkrumpli-ág.
 Slíz György: Kiss Péter-barlang

Barlangok a Pilis hegységben
A Dinó-rejtek Csobánkán , a Duna–Ipoly Nemzeti Park területén található egyik barlang . Érdekessége , hogy felső szakasza hárshegyi homokkő és alatta lévő karsztos kőzet határán alakult ki . A barlang nagy részeóta tárult fel , az új részt felfedező kutatók a barlangot Kiss Péter-barlangnak nevezik , Kiss Péter magyar hegymászó emlékére . Leírás A Csobánkai-nyeregből az Országos Kéktúra kék sáv jelzéséből kiágazó kék Ω , azaz kék barlang jelzésű turistaútján közelíthető meg . A Ziribár-hegy délkeleti tövében , Csobánka központjától nyugatra , körülbelül másfél kilométerre található . A Macska-barlang közelében , attól körülbelül75 méterre nyílik . A Tavasz-kunyhótól körülbelülméterre , egy homokkőfal ( középkori vagy még régebbi kőfejtő ) tövében van a bontással átalakított bejárata . A helyét barlangjellel jelölik a turistatérképek . Oligocén , hárshegyi homokkő és dachsteini mészkő határán alakult ki a bejárat és a barlang felső kuszodája . A járatok zöme azonban már az alatt , a karsztosodó kőzetben található . Különlegessége a homokkő fedőréteg miatti szokatlan képződmények , pl. szőnyegszerű baritkristály-bevonatok , a Mindenszentek-teremben a faltól független , átvilágítható gipszkéreg , de a hévizes barlangokban egyébként megszokott borsókő minden változata ugyancsak megtalálható . A barlang jelenlegméter hosszú ésm mély . Mélypontjaméterrel mélyebben van , mint a Macska-barlang mélypontja . A barlang – akárcsak a Macska-barlang – alsó bejáratként huzatol , télen befelé , nyáron kifelé . A nyáron kilépő huzat meleg idő esetén a denevérnyílásnál vagy akár a bejárat előtti bevágásban is jól érezhető . A huzat széndioxidtartalma magas , feletti , ami arra enged következteteni , hogy a barlang ( akárcsak a Macska ) egy jelentősebb , még nagyrészt ismeretlen barlangrendszerhez tartozik . Denevérek is előfordulnak benne , de jelentéktelen számban . A kis patkósdenevér , a nagyfülű denevér és a nyugati piszedenevér jelenlétét állapították meg a barlangban . A barlang nem látogatható , le van zárva . 1972-ben volt először Dinó-rejteknek nevezve a barlang az irodalmában . Ezt a nevet a barlangbejáratot felfedező csapat adta neki a csapat egyik tagjának Dinó beceneve miatt . Előfordul a barlang az irodalmában Borz-alom barlang ( Holl( van egy hasonló nevű barlang , a Borzalom-barlang ) , Dino-rejtek ( Baja Dinó-rejtek barlang ( Csernavölgyi Dínórejtek ( Csanádiés Kiss Péter-barlang ( Takácsnéneveken is . Kutatástörténet 1971-ben a VMTE Tektonik Barlangkutató Csoport kutatta a barlangot . Az évi csoportjelentésben az olvasható , hogy a Macska-barlangtól néhány méterre lévő , névtelen kis barlangban is kutattak és12 m-t jutottak előre benne . Tervezték , hogy még abban az évben elkészítik a barlang térképét . Az évi csoportjelentésben az van írva , hogy a hosszú-hegyi munkaterületükön , a Macska-barlang közelében feltártak egy kb.m hosszú barlangot , amelynek a Dinó-rejtek barlang nevet adták . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban napvilágot látott a feltárás híre , de a kiadványban az lett publikálva , hogy a barlang a Dinó-rejtek nevet kapta . Azben megjelent , Pilis útikalauz című könyvben , a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjainak jegyzékében20. old . ) meg van említve , hogy a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjai között van a Dinó-rejtek . A Pilis hegység barlangjait leíró rész szerintben tárták fel a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoport tagjai a Macska-barlang közelében lévő Dinó-rejteket , amelynek hossza kb.m . A Bertalan Károly által írt ésban befejezett kéziratban az olvasható , hogy a Dinó-rejtek a Pilis hegységben , a Pilis-vonulatban , Csobánkán helyezkedik el . A Macska-barlang és a Tavasz kunyhó közelében van bejárata . A barlangm hosszú és bivakolásra alkalmas . A kézirat barlangról szóló részeirodalmi mű alapján lett írva . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Pilis hegység barlangjai között a barlang Dinó-rejtek néven . A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . A Karszt Barlangkutató Csoportös jelentésében arról lehet olvasni , hogy a szakemberek megítélése szerint nagyon valószínű , hogy közvetlen kapcsolatban áll a Macska-barlanggal . Bizonyított geológiai összefüggés azonban nincs a két barlang között . A Macska-barlangtólm-re található és kb.m-rel magasabban van a Dinó-rejtek bejárata a Macska-barlang szintjétől . Majdnem végig kuszoda jellegű a Dinó-rejtek . A csoport a barlang bejárásakor azt állapította meg , hogy az egy régi kaverna , amely a leszakadt kőtömbökkel nagyon feltöltődött . A barlang alja a törmelék tetejéből áll és a barlang mennyezete azonos a kaverna főtéjével . A barlangról majd egy pontos barlangtérképet kell rajzolni , amely alapján megfigyeléseket lehet végezni és amely a későbbi kutatás irányát is meghatározhatja.ben a csoport eltávolította a barlangbejáratból a laza kőtömböket és aránylag kényelmes helyet készített a későbbi bontáshoz , valamint a barlang felméréséhez . A bejárat megtisztításával tette meg a csoport az első lépéseket azért , hogy bizonyíthassák az összefüggését a Macska-barlanggal . Azes csoportjelentés alapján az évi kutatótáborukkor és máskor is felkeresték a körülbelül30 méter hosszú kuszodát és a csoport nagy mennyiségű szemetet távolított el innen , valamint elkezdte felmérését . A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport tagjaiban felmérték az általuk Borz-alom barlangnak nevezett , kis barlangot és egy alaprajzi barlangtérképet , metszeteket és a Macska-barlanggal közös metszetet szerkesztettek és rajzoltak . A felmérést Dolánszky György vezette és részt vett benne a csoport majdnem összes fiatal tagja . Balázs Béla és Kárpát Józsefben felmérték a Dinó-rejteket , majd a felmérés alapján elkészült a barlang alaprajz térképe . A Kárpát József általben írt összeállításban meg van említve , hogy a Dinó-rejtek ( Csobánka) m hosszú ésm mély . Azben kiadott , A Pilis és a Visegrádi-hegység című útikalauzban az van írva , hogyben tárták fel a Macska-barlang közelében a Vörös Meteor barlangkutatói a kb.m hosszú üregét . A Budapesti Denevérvédelmi Csoporttől kezdte vizsgálni denevérállományát.óta lett megfigyelve a barlangban a nagyfülű denevér és a nyugati piszedenevér.ban találtak benne először kis patkósdenevért . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat évi barlangnapi kiadványában meg van ismételve azben megjelent útikalauz barlangleírása . A denevérfaunisztikai vizsgálat eredményérőlban Csanádi Dávid számolt be a Denevérkutatás című kiadványban . Csanádi Dávid tanulmánya szerint Budapest vonzáskörzetében van a barlang és hétvégente kirándulók százai keresik fel a környékét . A barlangot kevesebben látogatják , mint a Macska-barlangot , mert a meredek emelkedő , amely felett nyílik a barlang és a zsombolyszerű bejárat riasztóan hat a barlangi tapasztalattal nem rendelkező turistára . A barlang rövid , végig kúszva kell bejárni és csak egy-két helyen lehet feltérdelni benne.óta évente több alkalommal végeztek monitoring jellegű vizsgálatot a barlangnál . Párzóhelyként és téli szállásként használják különböző denevérfajok . Kis egyedszámú kis patkósdenevér kolónia található itt rendszeresen . A barlang denevérállománya állandó és a barlangot egyelőre nem kell fokozottan védeni . A barlang könnyebben lezárható lenne , mint a Macska-barlang , de nem kell lezárni , mert a Dinó-rejteket kevesen látogatják . 1998. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Pilis hegységben található Dino-rejtek az igazgatóság engedélyével látogatható . A évi Karsztfejlődésben az olvasható , hogy a Hosszú-hegy délkeleti végén nyíló barlang a késői oligocén–késői miocén idején alakult ki . A dachsteini mészkő és a hárshegyi homokkő réteghatárán történt oldódás a barlangban és baritkristályok váltak ki a barlang homokkőből álló mennyezetén . A Pilis hegység néhány barlangját és édesvízi mészkő előfordulásait bemutató ábrán szerepel a barlang . Az ábra szerintméter ésméter közötti tengerszint feletti magasságban , a Macska-barlang felett helyezkedik el a barlang . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Pilis hegységben található Dino-rejtek a felügyelőség engedélyével látogatható.ben a Szent Özséb Barlangkutató Egyesület tagjai felfigyeltek rá , hogy nyáron nagy huzat érkezik ebből is és Macska-barlangból is , és a huzat forrását a barlangokban is megtalálták . A Macska-barlangra azonban másoknak volt engedélye , ezért csak a Dinó-rejtek maradt számukra . Szpeleopolitikai feszültségek miatt a Szent Özséb BKE kérésére a semleges Finta Gábor kutatásvezető kért kutatási engedélyt , így eleinte az ő neve alatt láttak munkához . A kutatás a huzatot követve történt , kezdetben a barlang széles , lapos kuszodája közepén lefelé bontva . Azonnal kiderült , hogy a barlang nem egy tágas folyosó feltöltődéseként alakult ki , hanem eleve ilyen keskeny , a homokkő főte alatti széles járat aljzata alattm-en belül megjelent a szálban álló mészkő , benne a továbbvezető járattal . A kibontott törmelék azonban hamarosan már nem volt elhelyezhető , mert a kuszodában elfogyott a hely , ezért a felszíntől kezdve ( a bejárati törmelékdombba utcát vágva ) kitágították a járatot , többszáz m³ törmeléket kitermelve . Ez a munka egy éven át tartott , szinte minden hétvégén , végülőszén ( Mindenszentek ünnepén ) bejutottak a Mindenszentek-terembe . A szabad járat kezdetét , ahol egy szűk és veszélyes omladék-átbújás maradt , a halottak napjára utalva " Holtak-kapuja " névvel illették . Egy héttel később túljutottak a mélyponton , és elérték az Ikrás-aknát ( majd hamarosan az ún . Rakottkrumpli-ágat is ) , ezzel feltárult a barlangm mélységig , és hossza megnégyszereződött , azonban térfogata sok nagyságrenddel nőtt meg . Egy kuszodából egy állva járható , és különleges képződményekben gazdag barlang lett . ( Az egyesület szerint ez tette indokolttá az új névadást is . ) 2017-ben a barlang kutatása sikerrel folytatódott , több lépcsőben feltárult a számos videóval és cikkel is dokumentált mélyebb szint , egészenm mélységig , ennek a szakasznak a legtágasabb része a képződményekben különösen gazdag Négyéves-terem , de az új rész inkább a szűk hasadékokról híres . A barlangben elérte a jelenlegi méreteit . Kutatása napjainkban is folyik , az egyik mélyponton , a Feneketlen-hasadékban a ledobott kőmásodpercig pattog - itt egy mérőszalagra kötött súlytm mélységig sikerült leengedni. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Dinó-rejtek ( Pilis hegység , Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Kiépítése A barlang új részeinek veszélyessége és sérülékenysége miatt az Ikrás-akna felfedezése utánben ) a Holtak Kapuját a felfedezők alaposan beomlasztották , itt lényegében visszaállt a kutatás előtti állapot . A terv már ekkor is az volt , hogy ezt egy alapos , szakszerű , példamutató kiépítés fogja követni . 2016-ban a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság megbízást adott a felfedező Szent Özséb barlangkutató Egyesület részére a barlang ajtóval való lezárására . A barlang előtti , törmelékbe vágott,4 m mély " utcát " az Igazgatóság félig betemettette , hogy az ne legyen életveszélyes . ( Az Egyesület szerette volna az " utcát " inkább felfalazni és beboltozni , és az ajtót kijjebb elhelyezni , hogy a barlang előtere is védetté váljon , de ezt az Igazgatóság nem engedte . ) A lezárás elkészítése mellett az Egyesület - a barlangra kiváncsi kollegák és szimpatizánsok nagyszámú csapatával kiegészülve - önszorgalomból kényelmesen tágra kibontotta a Holtak-kapuját , és felszínre termelte onnan az összes törmeléket , majd itt helyben talált kövekből rakott , kevés betonnal összefogatott " természetes jellegű " támfallal megszüntette az omlásveszélyt , és az Ikrás-aknába tüzihorganyzott létrát szerelt , hogy a képződmények ne taposódjanak le a kötélen való közlekedés során . Ez tette lehetővé a további , hatékony feltáró kutatást , és így aes felfedezéseket . A Kiss Péter-barlang név Kiss Péterben - akkor még csak teljesítménytúrázóként - csatlakozott az akkor még igen friss Szent Özséb Barlangkutató Egyesülethez , és éveken keresztül annak legaktívabb tagjai közé számított , számos felfedezésben vett részt , eleinte főleg a Pilisben . Innen indult ki barlangász majd abból a hegymászó pályafutása , amelyban a Kanchendzöngán tragikus véget ért . A Szent Özséb Barlangkutató Egyesület már akkor elhatározta , hogy egy barlangot fog róla elnevezni , azonban az ezt követő első komolyabb felfedezésükreig kellett várni . A " Kiss Péter-barlang " név ellen azonban a barlang bejárati kuszodájátben felfedező egykori csoport ( vagy legalábbis egy tagja ) tiltakozott , ezért az illetékes szervek a barlang átnevezését nem támogatták , tehát hivatalosan Dinó-rejtek maradt , de a Szent Özséb Barlangkutató Egyesület mindenütt Kiss Péter-barlangként hivatkozik rá . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , számú cédula . ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Csanádi Dávid : A Macska-barlang és a Dínórejtek denevérfaunisztikai vizsgálata . Denevérkutatás,) 17. old . Csepregi István : III. ker . Központi SE Karszt Barlangkutató Csoportjának évi jelentése . Kézirat . Budapest , március old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Csernavölgyi László : Beszámoló a VM Egyetértés Tektonik Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Csernavölgyi László : Beszámoló a VM Egyetértés Tektonik Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Kézirat . Budapest , december old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Csernavölgyi László : Beszámoló a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Dely Károly – Mezei Iván : Pilis útikalauz . Sport , Budapest , , old . ( A Pilis-hegység barlangjai című fejezetet , a37. oldalakat Dénes György írta . ) Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Had András : III. ker . Központi SE Karszt Barlangkutató Csoport évi jelentése . Kézirat . Budapest , április . , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kárpát József : A Pilis barlangjai . Kézirat , Kárpát József : A Pilis-hegység területén levő barlangok jegyzéke . Kézirat. október. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kérdő Péter : Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Kézirat . Budapest , február ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , old . Kraus Sándor : évi beszámoló . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) ( Nincs benne említve a barlang . ) Miczek György szerk . : A Pilis és a Visegrádi-hegység . Budapest , Sport , old . ( „ A Pilis és a Visegrádi-hegység barlangjai” című fejezetet , a46. oldalakat Dénes György írta . ) Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Nyerges Miklós : MKBT – XL. Barlangnap , Pilisszentkereszt . Túrakalauz.21. old . Sásdi László : A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete . Karsztfejlődés , köt . ) , old . Sásdi László : A Pilis karsztjának fejlődéstörténete . Kézirat. oldal és egy ábra a és a oldalak között . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Slíz György: méter mély a Dinó-rejtek ( avagy a Kiss Péter-barlang ) . MKBT Tájékoztató , május–június. 13. old . Szokol Adrienn : A pilisi Hosszú-hegy csoport barlangjainak bemutatása . Kézirat . Budapest , ,,25. , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Takácsné Bolner Katalin : A Cholnoky Jenő Karszt- és Barlangkutatási Pályázat eredménye . MKBT Tájékoztató , november–december. old. – : Dinó-rejtek leírás . Kézirat . Szerzőnév és dátum nélkül . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Jegyzetek További információk A barlanglezárásról szakszerűen . A Kiss Péter-barlang , ( YouTube video . ) Csobánka , Macska-barlang , Ziribár-hegy2 ( Az elejétől szerepel benne a barlang . ) Országos Barlangnyilvántartás Slíz György : Továbbjutás az „ új kristálybarlangban” – a Rakottkrumpli-ág . Slíz György : Kiss Péter-barlang Barlangok a Pilis hegységben