Széchenyi tér (Kolozsvár)
A Széchenyi tér (románul Piața Mihai Viteazul) Kolozsvár belvárosában található. A romániai műemlékek hivatalos listájában a tér épületegyüttese a Széchenyi tér 1. szám, azaz a Híd utca (Str. Regele Ferdinand) 38. számtól kezdve a Szamosig, a Szamos déli partja a hídtól a Nagyszamos utca (Str. Iaşilor) 16. számig, a Nagyszamos utca déli oldala helyi jelentőségű műemlékként szerepel.

Neve 
Az 1860-as évek közepéig elhanyagolt állapotú területet sokáig barompiac-nak nevezték, funkciójának megfelelően. Az 1852–1857 között készült hivatalos felmérésekben már Széchenyi tér (régebben barompiac)-ként szerepel a külvárosi Kétvízköz tized részeként. Az első világháborút követően II. Mihály havasalföldi fejedelemről kapta a Piața Mihai Viteazul (Vitéz Mihály tér) nevet. 1940–1945 között ismét Széchenyi tér, a második világháború után ismét Piața Mihai Viteazul lett a neve.

Története 
A város északi falán kívül, a Hídkapu előtti puszta területen tartották a 19. század közepéig a baromvásárokat. Az építkezéseket éppen emiatt nem engedélyezték; fennmaradt 1570-ből egy végzés, amelyben a város elutasította a piac környékén házhelyet kérőket. A tér betelepítése csak a 18. század utolsó évtizedeiben, a várárok és a vár környékének felosztása után kezdődött meg.

A tér rendezése a 19. század közepén történt meg; ennek során sajátították ki 1865-ben a déli házsoron álló Aranybika fogadó telkét. 1867-ben a tér közepére Széchenyi István szobra került, Klösz József alkotása; ekkortájt építették a díszkutat is. Ugyanakkor az 1869–70-ben tartott népszámlálás hivatalos beszámolója még mindig fa- és baromvásár piacként említette.

A vasútépítésnek köszönhetően a tér gazdasági jelentősége megnőtt, mivel a vasútállomásról a városba bevezető út itt haladt el; így gyorsan megtörtént a környező telkek beépítése. A tér keleti felében épült 1873-ban a Tornavívóda, mellette állt az utóbb Erzsébet fürdőnek átnevezett Torna fürdő, ahol 1894-ben már külön fürdőt tartottak fenn a hölgyeknek. Az 1889-ben elkészült Szamos híd hídfői körül az 1890-es évek elején négy palota épült; ezek közül a Babos-palota a Széchenyi térhez tartozik, a vele átellenben fekvő Széki-palota pedig a Híd utcához. 1904-ben a Hunyadi téri színház építésének előkészítésekor a szóba jöhető helyszínek egyike a Széchenyi tér volt.

Erdély Romániához csatolása után 1919. május 7-én román fiatalok ledöntötték a Széchenyi-szobrot. 1925-ben a városi tanács a görögkatolikus egyháznak ajándékozta a téren levő piac területét, de a piacot továbbra is működtette. 1936-ban az egyház katedrális építését tervezte a térre, ehhez viszont meg kellett szüntetni a piacot. Az árusok elhelyezésére a város 1937 elején lebontatta a Tornavívódát; a székesegyház azóta sem épült fel.

Az 1950-es évek végén a tér nagyszabású átalakításon ment át, a földszintes házak helyett több emeleteseket építettek. 1960-ban a piacot elköltöztették a tér közepéről, és 1961–1962-ben megépült a tér egyik oldalát lezáró Köztársaság mozi, a teret dísztérré alakították át. 1976-ban állították fel Vitéz Mihály szobrát, Marius Butunoiu művét. A mozi, előtte a szökőkút, és a szobor szolgált háttérként a Ceaușescu látogatásai során tartott tömeggyűléseknek. Az új vásárcsarnok 1978-ban épült fel.

2008-ban a városrendezési terv módosításával lehetővé tették, hogy a térre húsz emeletes épülettömbök kerüljenek. Az előterjesztés szerint a környéken számítástechnikai cégek, pénzügyi tanácsadó és ehhez kapcsolódó vállalkozások kaphatnának helyet, kialakítva a város pénzügyi központját. 2009-ben a város negyvenkilenc évre szóló koncessziós szerződést írt alá egy portugáliai céggel egy föld alatti parkoló építésére, amely azonban 2016-ig sem épült meg.

Épületei 
A 6. számú épületen Kolozsvár régi címere látható.

A 26–27-es számú kettős telket Berde Mózes végrendeletében az unitárius egyházra hagyta azzal a feltétellel, hogy a ház jövedelmének a két ötöde a telek további kiépítésére szolgáljon. Az egyház azonban minden anyagi forrását a Magyar utcai új kollégium építkezésére fordította.

A 32-es számú házat Jakab Elek építtette a apósának a szomszédos háza mellé. A 33-as szám alatt az 1940-es években a Barzel Vaskereskedés működött, amelyet 1950-ben lebontottak. Helyükre 1960 körül modern tömbház épült, földszintjén vaskereskedéssel.

Műemlékek 
A térnek az alábbi épületei szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében:

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Kolozsvár tömegközlekedése

Kolozsvár terei
Tér
A Széchenyi tér ( románul Piața Mihai Viteazul ) Kolozsvár belvárosában található . A romániai műemlékek hivatalos listájában a tér épületegyüttese a Széchenyi tér szám , azaz a Híd utca ( Str . Regele Ferdinand ) számtól kezdve a Szamosig , a Szamos déli partja a hídtól a Nagyszamos utca ( Str . Iaşilor ) számig , a Nagyszamos utca déli oldala helyi jelentőségű műemlékként szerepel . Neve Azas évek közepéig elhanyagolt állapotú területet sokáig barompiac-nak nevezték , funkciójának megfelelően . Az1857 között készült hivatalos felmérésekben már Széchenyi tér ( régebben barompiac)-ként szerepel a külvárosi Kétvízköz tized részeként . Az első világháborút követően II. Mihály havasalföldi fejedelemről kapta a Piața Mihai Viteazul ( Vitéz Mihály tér ) nevet.1945 között ismét Széchenyi tér , a második világháború után ismét Piața Mihai Viteazul lett a neve . Története A város északi falán kívül , a Hídkapu előtti puszta területen tartották a század közepéig a baromvásárokat . Az építkezéseket éppen emiatt nem engedélyezték ; fennmaradtből egy végzés , amelyben a város elutasította a piac környékén házhelyet kérőket . A tér betelepítése csak a század utolsó évtizedeiben , a várárok és a vár környékének felosztása után kezdődött meg . A tér rendezése a század közepén történt meg ; ennek során sajátították kiben a déli házsoron álló Aranybika fogadó telkét.ben a tér közepére Széchenyi István szobra került , Klösz József alkotása ; ekkortájt építették a díszkutat is . Ugyanakkor az70-ben tartott népszámlálás hivatalos beszámolója még mindig fa- és baromvásár piacként említette . A vasútépítésnek köszönhetően a tér gazdasági jelentősége megnőtt , mivel a vasútállomásról a városba bevezető út itt haladt el ; így gyorsan megtörtént a környező telkek beépítése . A tér keleti felében épültban a Tornavívóda , mellette állt az utóbb Erzsébet fürdőnek átnevezett Torna fürdő , aholben már külön fürdőt tartottak fenn a hölgyeknek . Azben elkészült Szamos híd hídfői körül azes évek elején négy palota épült ; ezek közül a Babos-palota a Széchenyi térhez tartozik , a vele átellenben fekvő Széki-palota pedig a Híd utcához.ben a Hunyadi téri színház építésének előkészítésekor a szóba jöhető helyszínek egyike a Széchenyi tér volt . Erdély Romániához csatolása után májusén román fiatalok ledöntötték a Széchenyi-szobrot.ben a városi tanács a görögkatolikus egyháznak ajándékozta a téren levő piac területét , de a piacot továbbra is működtette.ban az egyház katedrális építését tervezte a térre , ehhez viszont meg kellett szüntetni a piacot . Az árusok elhelyezésére a városelején lebontatta a Tornavívódát ; a székesegyház azóta sem épült fel . Azes évek végén a tér nagyszabású átalakításon ment át , a földszintes házak helyett több emeleteseket építettek. ban a piacot elköltöztették a tér közepéről , és1962-ben megépült a tér egyik oldalát lezáró Köztársaság mozi , a teret dísztérré alakították át.ban állították fel Vitéz Mihály szobrát , Marius Butunoiu művét . A mozi , előtte a szökőkút , és a szobor szolgált háttérként a Ceaușescu látogatásai során tartott tömeggyűléseknek . Az új vásárcsarnokban épült fel . 2008-ban a városrendezési terv módosításával lehetővé tették , hogy a térre húsz emeletes épülettömbök kerüljenek . Az előterjesztés szerint a környéken számítástechnikai cégek , pénzügyi tanácsadó és ehhez kapcsolódó vállalkozások kaphatnának helyet , kialakítva a város pénzügyi központját.ben a város negyvenkilenc évre szóló koncessziós szerződést írt alá egy portugáliai céggel egy föld alatti parkoló építésére , amely azonbanig sem épült meg . Épületei A számú épületen Kolozsvár régi címere látható . A27-es számú kettős telket Berde Mózes végrendeletében az unitárius egyházra hagyta azzal a feltétellel , hogy a ház jövedelmének a két ötöde a telek további kiépítésére szolgáljon . Az egyház azonban minden anyagi forrását a Magyar utcai új kollégium építkezésére fordította . Aes számú házat Jakab Elek építtette a apósának a szomszédos háza mellé . Aas szám alatt azes években a Barzel Vaskereskedés működött , amelyetben lebontottak . Helyükrekörül modern tömbház épült , földszintjén vaskereskedéssel . Műemlékek A térnek az alábbi épületei szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében : Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Kolozsvár tömegközlekedése Kolozsvár terei Tér