Pap Lajos (ezredes)
Kézdi-vásárhelyi Pap Lajos (Kézdivásárhely, 1826 – Budapest, 1882. június 9.) 1848-1849-as ezredes, országgyűlési képviselő.

Életpályája 

Pap Mihály császári és királyi őrnagy és fesztertreni Riebel Vilma fia. A katonai pályára szánta magát és a tullni pionír-iskolában kitűnően tanult. Egy évig a 2. székely ezrednél szolgált mint kadét, ahonnét az 1. oláh ezredhez ment mint hadnagy; a márciusi lapokban ott mint az ezredbeli kadétiskola tanára működött. 1848 júniusának első napjaiban a Debrecenben fölállított 10. honvédzászlóaljhoz főhadnagynak nevezték ki és Kis Ernő táborában a perlaszi sáncok bevételénél mint századparancsnok kitüntette magát, úgy a következő csatákban is. December a Szegeden felszerelt Ferenc Károly hadi gőzösök parancsnokává nevezték ki; azonban közben a jég beálltával megszűnt a hajózás, s mint az utászcsapatok parancsnoka s az ostrommunkálatok technikai vezetője Aradra rendelték.

1849 január elején fölhívták Debrecenbe a hadügyminisztérium táborkari osztályába, ahol Vetter alatt mint táborkari őrnagy Stein ezredessel működött. 1849-ben mint táborkari őrnagy és osztályfőnök részt vett a váci, hatvani, tápióbicskei, nagysarlói és ácsi ütközetekben, jelen volt Buda ostrománál és bevételénél. Nem rokonszenvezett Görgeyvel, többször kérte áthelyezését, végül Buda bevétele után sikerült áttételét Erdélybe Bem mellé kinyerhetni. Mint vezérkari főnök működött a segesvári július 31-i csatában és augusztus 5-én Szeben ostrománál.

Amikor Bem Magyarországra sietett, onnét megküldte Papnak kitűnő szolgálataiért az ezredesi kinevezést és másodízben kapta a katonai érdemjelt. Augusztus 18-án a piski hídnál megkötötték Lüders orosz fővezérrel a fegyverletétel feltételeit. Ezen kapitulacionális feltételek nem tartatván meg, Pap Nagyszebenben kötél általi halálra ítéltetett, mely kegyelem útján 14 évi várfogságra változott. Kufstein várában szenvedte a legszigorúbb fogságot, ahonnét 1857. június 19-én szabadult. Kiszabadulása után folytonos rendőri felügyelet alatt szüleinél Kézdivásárhelyt élt.

1862-ben megválasztották háromszékmegyei tiszteletbeli főjegyzőnek; de a provizórium beálltával lemondott hivataláról. Ezután mint nevelő gr. Béldi Ferenc házánál töltött két évet és a vezetésére bizott ifjúval két évet külföldön, különösen Berlinben. Az alkotmányos korszak újraébredésekor, még távollétében, kézdivásárhelyi polgártársai megválasztották a kolozsvári 1865. évi országgyűlésre és így tovább az 1866., 1869., 1872. és 1875. évi pesti országgyűlésre képviselőjüknek.

Ritka jellemszilárdsága és elvhűsége miatt a balközép egyik legtiszteletreméltóbb tagja volt. A parlamentáris viták teréről ismeretes szabadelvű gondolkozása, ahol a kellő komoly higgadtságot mindig megtartotta. Gyakran került olyan helyzetbe a képviselőházban, hogy a katonai ügyek felett kénytelen volt szónoklataiban az elkeseredés hangját is hallatni. A képviselőház leghasznosabb tagjai közé tartozott, ahol a szabad eszmék diadalra juttatását szép ismereteivel és gazdag tapasztalataival elősegíteni törekedett.

Cikke a kolozsvári Keletben és a Vasárnapi Ujságban (1880. 22. sz. Petőfi haláláról).

Országgyűlési beszédei a Naplókban vannak.

Források

További információk

 Bona Gábor: Tábornokok és törzstisztek a szabadságharcban 1848-49. 2. jav., bőv. kiad. Bp., Zrínyi Katonai Kiadó, 1987.; 3. átdolg., jav. kiad. Bp., Heraldika Kiadó, 2000. 
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973.

Kézdivásárhelyiek
1826-ban született személyek
1882-ben elhunyt személyek
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Országgyűlési képviselők (1865–1869)
Országgyűlési képviselők (1872–1875)
Országgyűlési képviselők (1875–1878)
Kézdi-vásárhelyi Pap Lajos ( Kézdivásárhely,– Budapest , június) as ezredes , országgyűlési képviselő . Életpályája Pap Mihály császári és királyi őrnagy és fesztertreni Riebel Vilma fia . A katonai pályára szánta magát és a tullni pionír-iskolában kitűnően tanult . Egy évig a székely ezrednél szolgált mint kadét , ahonnét az oláh ezredhez ment mint hadnagy ; a márciusi lapokban ott mint az ezredbeli kadétiskola tanára működött.júniusának első napjaiban a Debrecenben fölállított honvédzászlóaljhoz főhadnagynak nevezték ki és Kis Ernő táborában a perlaszi sáncok bevételénél mint századparancsnok kitüntette magát , úgy a következő csatákban is . December a Szegeden felszerelt Ferenc Károly hadi gőzösök parancsnokává nevezték ki ; azonban közben a jég beálltával megszűnt a hajózás , s mint az utászcsapatok parancsnoka s az ostrommunkálatok technikai vezetője Aradra rendelték . 1849 január elején fölhívták Debrecenbe a hadügyminisztérium táborkari osztályába , ahol Vetter alatt mint táborkari őrnagy Stein ezredessel működött.ben mint táborkari őrnagy és osztályfőnök részt vett a váci , hatvani , tápióbicskei , nagysarlói és ácsi ütközetekben , jelen volt Buda ostrománál és bevételénél . Nem rokonszenvezett Görgeyvel , többször kérte áthelyezését , végül Buda bevétele után sikerült áttételét Erdélybe Bem mellé kinyerhetni . Mint vezérkari főnök működött a segesvári júliusi csatában és augusztusén Szeben ostrománál . Amikor Bem Magyarországra sietett , onnét megküldte Papnak kitűnő szolgálataiért az ezredesi kinevezést és másodízben kapta a katonai érdemjelt . Augusztusán a piski hídnál megkötötték Lüders orosz fővezérrel a fegyverletétel feltételeit . Ezen kapitulacionális feltételek nem tartatván meg , Pap Nagyszebenben kötél általi halálra ítéltetett , mely kegyelem útjánévi várfogságra változott . Kufstein várában szenvedte a legszigorúbb fogságot , ahonnét júniusén szabadult . Kiszabadulása után folytonos rendőri felügyelet alatt szüleinél Kézdivásárhelyt élt . 1862-ben megválasztották háromszékmegyei tiszteletbeli főjegyzőnek ; de a provizórium beálltával lemondott hivataláról . Ezután mint nevelő gr. Béldi Ferenc házánál töltött két évet és a vezetésére bizott ifjúval két évet külföldön , különösen Berlinben . Az alkotmányos korszak újraébredésekor , még távollétében , kézdivásárhelyi polgártársai megválasztották a kolozsvári évi országgyűlésre és így tovább az , , és évi pesti országgyűlésre képviselőjüknek . Ritka jellemszilárdsága és elvhűsége miatt a balközép egyik legtiszteletreméltóbb tagja volt . A parlamentáris viták teréről ismeretes szabadelvű gondolkozása , ahol a kellő komoly higgadtságot mindig megtartotta . Gyakran került olyan helyzetbe a képviselőházban , hogy a katonai ügyek felett kénytelen volt szónoklataiban az elkeseredés hangját is hallatni . A képviselőház leghasznosabb tagjai közé tartozott , ahol a szabad eszmék diadalra juttatását szép ismereteivel és gazdag tapasztalataival elősegíteni törekedett . Cikke a kolozsvári Keletben és a Vasárnapi Ujságban sz . Petőfi haláláról ) . Országgyűlési beszédei a Naplókban vannak . Források További információk Bona Gábor : Tábornokok és törzstisztek a szabadságharcban jav . , bőv. kiad . Bp. , Zrínyi Katonai Kiadó , ; átdolg . , jav. kiad . Bp. , Heraldika Kiadó , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Kézdivásárhelyiek 1826-ban született személyek 1882-ben elhunyt személyek Az49-es szabadságharc katonái Országgyűlési képviselők1869 ) Országgyűlési képviselők1875 ) Országgyűlési képviselők1878 )