Vértes László-barlang
A Vértes László-barlang Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van. A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban lévő Gerecsei Tájvédelmi Körzet területén található. Neve őrzi Vértes László emlékét. Felfedezésekor a Gerecse legmélyebb és leghosszabb barlangjának hitték, mert a mélyebb és hosszabb Lengyel-barlang adatai bizonytalanok voltak.

Leírás 

Vértesszőlős külterületén, a Farkas-völgy felső szakaszán nyílik. Közvetlenül a piros sáv turistajelzéssel jelzett forgalmas turistaút mellett van mesterséges jellegű és függőleges tengelyirányú bejárata. Lezárt és kiépített bejárata négyszög alakú. Turistatérképeken Vértes László-barlang név feltüntetésével és barlangjellel jelölve van helye. A Vértes László-barlang és a Szőlősi Arany-lyuk között helyezkedik el a Szende-barlang.

A Vértes László-barlang egy törésvonal mentén szakaszosan kifejlődött inaktív víznyelőbarlang. Dachsteini mészkőben jött létre, de dolomittal is érintkezik. A felső és a középső szakaszán eróziós jelenségek, az alsó szakaszán eróziós és korróziós jelenségek láthatók.

A mesterséges aknán keresztül érhető el a dolomitos dachsteini mészkőben kialakult első része. A dolomitrétegek következtében nagyon törmelékes. 39–40 m mélyen kezdődik középső része, ahol nagy méretű termek jöttek létre. A Nagy-terem például 18 m magas, 8 m hosszú és 4–4,5 m széles. Ebben a részben voltak a legszebb cseppkőképződmények, amelyek között 25–30 cm hosszú szalmacseppkövek is előfordultak.

A középső rész végén volt a barlang különlegességének számító Teknősbéka nevű képződmény, ahova a Cseppköves-kürtőn keresztül lehet lejutni. Ez a képződmény egy lebegő cseppkőkéreg volt. Az utolsó részén, a Szifon-teremben egy szifon keletkezett, amelyben néha 1,5 m mély víz is összegyűlik. Bejárásához a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell. Barlangjáró alapfelszereléssel járható.

Hőmérséklete nagyon ingadozik. 1976-ban és 1977-ben végpontján 5,5 °C és 9,6 °C között váltakozott. Levegőjét a hideg levegő betörései és a hóolvadékvizek nagy mértékben lehűtik és csak hónapok múlva lesz megint 9 °C átlagos hőmérsékletű. A Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület végzett a Vértes László-barlangban denevér-megfigyeléseket, amelynek során 7 denevérfaj; kis patkósdenevér, nagy patkósdenevér, vízi denevér, horgasszőrű denevér, közönséges denevér, barna hosszúfülű-denevér és nyugati piszedenevér jelenlétét állapították meg a csoporttagok. A járatrendszer az észlelési adatok és a néha fellelhető friss ürülék alapján közepes-magas fajszámú, de kis egyedszámú állandó téli és kis faj- és egyedszámú alkalmi nyári denevérszálláshely, egyben helyi viszonylatban fajgazdag és nagyon magas egyedszámú denevérpárzóhely.

Nevét Vértes László nevéről kapta. 1970-ben volt először Vértes László-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában, Jáki Rezső publikációiban. Előfordul a barlang az irodalmában 11.sz. viznyelő (Juhász 1978), 11. sz. víznyelő (Székely 1994), gerecsei 11-es víznyelő (Bertalan 1976), Gerecsei 11.sz. víznyelő (Székely 1994) és Vértes László Cave (Kordos 1977) neveken is.

Kutatástörténet 

A Tatabányai Bányász Barlangkutató Csoport 1969 májusában kezdte el kutatni a terület legjelentősebb víznyelőjét, a 11. sz. víznyelőt, de ekkor nem sikerült a csoport tagjainak elérnie a barlang járatait. Két barlangkutató a csoportból, 1970. május 16-án, esős időjárásban, a völgyben lefolyó nagy mennyiségű vizet a víznyelőbe terelte. Az elnyelődő sok víz megmutatta a vízvezető járat folytatását. 1970. május 31-én sikerült bontással bejutni első rövid részébe. A tatabányai barlangkutató csoport tagjai, 1970. június 27-én, a víznyelő járhatóbbá tételével tárták fel kb. 60 m mélységig a barlangot.

A barlang első bejárói Sashegyi László, Mayer Vendel, Szőke Gábor és társaik. Az üregrendszer végpontján megakadályozta a továbbjutást egy agyagdugó. Ebben az évben fel lett mérve a barlang, majd a felmérés adatainak felhasználásával meg lett szerkesztve a barlang hosszmetszet térképvázlata. A barlang a felmérés szerint 98,7 m hosszú és 71,8 m mély. A csoport tagjai 1970-ben, morfológiai, geológiai, valamint hidrológiai megfigyeléseket végeztek a barlangban. A Gyémánt Gyula által írt, 1971-ben megjelent tanulmányban a Vértes László-barlang 81,5 m mélységű barlangként szerepel. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat által 1973-ban tartott Barlangnapon az egyik túracélpont volt a barlang.

Az 1976-ban befejezett, Bertalan Károly által írt Magyarország barlangleltára kéziratban az olvasható, hogy a Gerecse hegységben lévő, tatabányai Vértes László-barlang a gerecsei 11-es víznyelő. Az Újvárosi szanatóriumtól kb. 1,5 km-re ÉK-re, a Vaskapuban van bejárata. A 380 m tengerszint feletti magasságban nyíló barlang 98,7 m hosszú és 81,5 m mély. ÉNy–DK irányú törésvonal mentén keletkezett víznyelőbarlang. A kézirat barlangra vonatkozó része 2 publikáció alapján lett írva. A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1976-ban és 1977-ben, rendszeresen hőmérsékletméréseket folytatott benne.

Juhász Márton 1977-ben azt írta, hogy a Vértes László-barlang 55,6 m mély. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Gerecse hegységben fekvő, 82 m mély Vértes László Cave 1975. december 31-én Magyarország 23. legmélyebb barlangja. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Gerecse hegységben lévő és 55,6 m mély Vértes László-barlang az ország 41. legmélyebb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 43. legmélyebb barlangja a Gerecse hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én 55,6 m mély, 1976-ban 81,6 m mély, 1975-ben pedig 82 m mély Vértes László-barlang. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. Az összeállításban meg van említve, hogy Lendvay Ákos az adatlapon 1977-ben közölte, hogy az irodalomban szereplő 70 m körüli mélységadat téves, mert ellenőrző mérésekkel megállapították, hogy mélysége 52–53 m között van.

A Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoport 1978 őszén kiépítette, lezárta a barlang gyakran beomló, eltömődő bejáratát, és összeállította a barlang térkép-dokumentációját. A dokumentáció a barlang alaprajz térképét, beforgatott hossz-szelvény térképét és keresztszelvény térképeit tartalmazza. A csoport 1978. évi jelentésében az olvasható, hogy a csoport az addigi eredmények miatt átértékelte a csoport által 1969-ben készült helyszínrajzot, ezért a 11.sz. viznyelő a Vértes László-barlang. A jelentéshez mellékelve lett egy 1:10.000 méretarányú helyszínrajz, amelyen a Halyagos-hegy barlangjainak és víznyelőinek elhelyezkedése látható. A helyszínrajzon jelölve van a Vértes László-barlang helye.

A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1979. évi jelentésében az van írva, hogy a Szőlősi Arany-lyukból, a Hófehérke-barlangból és a Névtelen-nyelőkből álló rendszer kutatásával (amelyeknek összefüggése a szakosztály által 1976-ban ki lett mutatva) a Gerecse legnagyobb barlangjainak feltárulását várja a szakosztály. A rendszer valószínűleg a Vértes László-barlang felett egyesül és járatainak mérete feltételezhetően akkora vagy szerencsés esetben nagyobb lesz, mint a magas termei miatt sokszor említett Vértes László-barlang mérete. Az sem elképzelhetetlen, hogy az egyesült barlangágak a Vértes László-barlang végpontja, a Szifon-terem alá vezetnek. Ebben az esetben a Gerecse legnagyobb és legmélyebb barlangja lenne. 1980-ban, az addigi sikertelen próbálkozások után sikerült felfedezni egy új kis termet, amely a barlang mélypontján fekszik és agyagszifonnal záródik. Juhász Márton 1980-ban gyűjtött a barlang kitöltéséből egy lófogat.

Az 1981. évi Karszt és Barlang 1–2. félévi számában nyilvánosságra lett hozva, hogy a Vértes László-barlangnak 4630/27. a barlangkataszteri száma. Az 1982. évi MKBT Beszámolóban publikálva lett az 1978. évi csoportjelentéshez mellékelt helyszínrajz. Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyvben részletesen le van írva, amely szerint hossza 123 m és mélysége 55,6 m. Az országos barlanglistában benne van a Gerecse hegység barlangjai között a barlang Vértes László-barlang néven gerecsei 11-es víznyelő névváltozattal és 4630/27 barlangkataszteri számmal. A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Vértes László-barlang néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 48. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja a 4630/24 barlangkataszteri számú, 61,8 m függőleges kiterjedésű Vértes László-barlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang 55,6 m mély. 1989-ben a Külker SC Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Csoportja helyreállította a barlang feltört lezárását. Az üregrendszerben denevér-megfigyeléseket és hőmérsékletméréseket végzett, valamint a barlang végpontját elkezdte bontani. 1989 nyarán a barlang Travi-terem nevű részébe egy 8 m hosszú létrát épített be a Gerecse Barlangkutató Egyesület. A Karszt és Barlang 1989. évi különszámában publikált, angol nyelvű tanulmányhoz (The caves of Hungary) kapcsolódva megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Gerecse hegységben fekvő, 62 m mély Vértes László-barlang (Vértes László Cave) 1988-ban Magyarország 48. legmélyebb barlangja. (A barlang 1977-ben 56 m mély volt.)

Az 1990. évi MKBT Műsorfüzetben megjelent, Juhász Márton által írt hírben meg van említve, hogy az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján, a Gerecse Barlangkutató Egyesület és a KÜLKER SC Barlangkutató Csoport látják el a Gerecse hegységben fekvő, lezárt Vértes László-barlang gondozását. Túralehetőséget, igény, illetve szükség esetén túravezetést előzetes egyeztetés alapján biztosít a Gerecse Barlangkutató Egyesület. Az 1994. évi Limesben közölt, Székely Kinga által írt tanulmányban az olvasható, hogy a 4630/27 barlangkataszteri számú Vértes László-barlang további nevei Gerecsei 11.sz. víznyelő és 11. sz. víznyelő. Bertalan Károly barlangleltárában a 79-es számú cédulán szerepel az üreg. A Barlangtani Intézetben a barlangnak nincs kataszteri törzslapja, de térképe, fényképe, kutatási törzslapja és irodalmi törzslapja van.

Az 1994. évi Limesben publikált, Kordos László által írt dolgozatban meg van említve, hogy 1980-ban Juhász Márton a barlangból Equus caballus csontot gyűjtött. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Gerecse hegységben található Vértes László-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001-től 2014-ig a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület denevér megfigyeléseket végzett a barlangban.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Gerecse hegységben lévő és 4630-27 barlangkataszteri számú Vértes László-barlang Magyarország 57. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 62 m mély barlang 1977-ben és 1987-ben is 56 m mély volt. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Gerecse hegységben található Vértes László-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Gerecse hegységben elhelyezkedő és 4630/27 kataszteri számú Vértes László-barlang, 2006. február 28-tól, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. KvVM utasítása szerint, megkülönböztetett védelmet igénylő barlang. A Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület 2007. évi jelentése szerint a barlang 124 m hosszú és 62 m mély.

A Juhász Márton által írt, 2007-ben publikált tanulmányban részletesen le van írva a barlang. A publikáció szerint a Vértesszőlősön lévő Vértes László-barlang közhiteles barlangnyilvántartási száma 4630-27, UTM-kódja CT07C2. Az időszakosan aktív víznyelőbarlang 123 m hosszú és 61,8 m mély. A barlangban a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület 1986 és 2006 között 48 téli, 29 tavaszi, 34 nyári és 34 őszi (összesen 145) denevér-megfigyelést végzett, amelyek közül 44 téli, 16 tavaszi, 3 nyári és 21 őszi (összesen 84) volt eredményes.

A lemezajtóval lezárt barlang a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság vagyonkezelői hozzájárulásával tekinthető meg. A bejárati beton építményen és az ajtón egy-egy berepülő nyílás van kialakítva. Védelmi intézkedés, beavatkozás jelenleg nem szükséges. A barlangban végzett denevér-megfigyelésekkel kapcsolatos irodalom Dobrosi Dénes 2 kéziratából, Juhász Márton 20 kéziratából és 1 publikációjából, Lendvay Ákos kéziratából és Molnár Zoltán kéziratából áll. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Gerecse hegységben elhelyezkedő Vértes László-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

Szittner Zsuzsa 2008-ban megszerkesztette a barlang alaprajz térképét, hosszmetszet térképét és keresztmetszet térképét. A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő és 4630-27 kataszteri számú Vértes László-barlang, 2012. február 25-től, a vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása szerint, megkülönböztetetten védett barlang. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Vértes László-barlang (Gerecse hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Vértes László-barlang (Gerecse hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Denevér-megfigyelések

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2978. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Hivatalos Értesítő. A Magyar Közlöny melléklete. 2012. február 24. (10. sz.) 1439. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64208. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gyémánt Gyula: A Déli-Gerecse karsztos jelenségei és ezek összefüggései a bányászattal. Tatabányai Szénbányák Műszaki-Közgazdasági Közleményei, 1971. (10. évf.) 160–163. old.
 Györke Zoltán: Barlangásztábor a Gerecsében. Dolgozók Lapja, 1981. június 4. (csütörtök)
 Jáki Rezső: Beszámoló jelentés a Tatabányai Szénbányák Barlangkutató Csoportjának I. félévi munkájáról. Kézirat. Tatabánya, 1970. július 7. 1., 2–3. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Jáki Rezső: A tatabányai Vértes László-barlang felfedezése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1970. 6. füz. 13–14. old.
 Jáki Rezső: A tatabányai Vértes László-barlang felfedezése. Karszt és Barlang, 1970. 1. félév. 48. old.
 Jáki Rezső – Sóki Imre: A tatabányai „Vértes László” barlang felfedezése. Tatabányai Szénbányák Műszaki-Közgazdasági Közleményei, 1970. (10. évf.) 3. sz. (július–szeptember) 123. old.
 Juhász Márton: Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport 1975. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 142. old.
 Juhász Márton: Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport 1975. évi tevékenységéről. Kézirat. 1. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1977. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1977. 256., 267. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1977. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1978. január 15. 3., 4., 9. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1978. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1978. 207., 208., 208–209., 214., 215. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1978. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1979. január 20. 2., 3., 4., 5–10., 12., 14., 42., 44., 45. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1979. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1979. 187., 187–188., 193. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1979. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1980. január 15. 3., 4., 5–6., 19., 20. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: A Vértes László Barlangkutató Csoport... MKBT Műsorfüzet, 1979. január–február. 10. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1980. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1980. 204–205. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1980. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1981. január 15. 4–5., 21., 22., 26. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton – Lendvay Ákos: Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 25. vándorgyűlése. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa, 1980. 4., 6., 7., 9., 10., 15. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1981. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1981. 160–161. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1981. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1982. január 15. 4., 6. oldalak és a Zárójelentés a Vértes László-barlangban végzett kutatómunkáról című rész (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának 1982. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1982. 182. old.
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben 1986. január 4-28. között végzett denevérszámlálásról. Kézirat. Tatabánya, 1986. február 10. 9., 19. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1989. Kézirat. Tatabánya, 1990. 7., 9., 18., 38., 58., 70–71., 71. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján... MKBT Műsorfüzet, 1990. március–április. 14. old.
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1990. Kézirat. Tatabánya, 1990. 7., 19., 29–30., 64., 82–83., 84. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1991. Kézirat. Tatabánya, 1992. január 31. 45., 72., 96., 97. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1992-ben végzett barlangkutatási és természetvédelmi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1993. február 15. 28. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1993. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1994. február 26. 10., 18. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve 1994. Kézirat. Tatabánya, 1995. 24., 42., 61. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúlt 25 évére. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 6., 7., 8., 23., 24., 38. old.
 Juhász Márton: Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 128. old.
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1995. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1996. február. 3. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület 1996. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1997. február. 8., 15. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve 1997. Kézirat. Tatabánya, 1998. március. 27., 49., 85–86. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve 1998. Kézirat. Tatabánya, 1999. március. 54–55., 85–86., 87. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve 2001. Kézirat. Tatabánya, 2002. február. 12., 26. oldalak és egy 8 oldalas melléklet (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2001. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2002. február. 2., 3., 24., 42., 90–92., 93. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2002. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2003. február. 2., 21. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2003. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2004. február. 2., 20. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2004. Kézirat. Tatabánya, 2005. 7., 9., 23., 41., 62., 98–99., 100., 109–110., 152. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2005. Kézirat. 2., 45–48. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Szpeleológiai megfigyelések és vizsgálatok. In: Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2006. Kézirat. Tatabánya, 2007. 10., 34., 76. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2006. Kézirat. 33–35. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv 2007. Kézirat. 30–32. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: A Gerecse-hegység földalatti denevérszállásainak katasztere. In: Boldogh Sándor – Estók Péter (szerk.): Földalatti denevérszállások katasztere I. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 146–149. old. 
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2008. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2009. február 15. 3., 5. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a 2009. évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról. Kézirat. Tatabánya, 2010. február 15. 2., 24. oldalak és egy melléklet (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2010. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2011. 2., 19. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2011. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2012. 2., 20. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2012. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2013. 16. oldalon és a bevezetőben (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2013. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2014. 2., 18–19. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Juhász Márton: Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok 2014. évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról. Kézirat. Tatabánya, 2015. 2., 22. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 49., 54. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 19. old.
 Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtések 1980-ban. MKBT Beszámoló, 1980. 11. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1981. 1–2. félév. 67. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 221–223., 277., 299. old.
 Kordos László: A gerecsei barlangok ősgerinces kutatásának újabb eredményei (1970–1994). Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 105. old.
 Kraus Sándor: Beszámoló a 2003. évben végzett barlangász tevékenységemről. Kézirat. 69. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1976. évben kifejtett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 165., 171., 172., 176. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Magashegyjáró Szakosztály 1976. évi tavaszi kutatótáboráról. Kézirat. Budapest, 1976. szeptember 27. 1., 2. oldalak és két fénykép (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1976. évben kifejtett tevékenységéről. Kézirat, 1976. december. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Beszámoló a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1977. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1977. 168., 169. old.
 Lendvay Ákos: Beszámoló a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1977. évi tevékenységéről. Kézirat. Budapest, 1978. január 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos – Tihanyi Péter – Gáspár József: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1978. évben végzett munkájáról. MKBT Beszámoló, 1978. 149. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1978. évben végzett munkájáról. Kézirat. Budapest, 1979. január. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Lendvay Ákos, a Kőbányai Barlangkutató Csoport vezetője közölte... MKBT Meghívó, 1978. január. 6. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1979. évben kifejtett tevékenységéről. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1979. évben kifejtett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1979. 155. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2339. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 740. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Polacsek Zsolt: Jelentés a Külker SC TSZO Barlangkutató Csoport 1989. évi munkájáról. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: Jelentés a Külker SC Barlangkutató Csoport 1990. évi munkájáról. Kézirat. 2., 13., 23., 34., 42–43., 43. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Polacsek Zsolt: A Tatabányai Barlangkutató Egyesület 1991. évi tevékenysége. Kézirat. Tatabánya, 1991. 27., 74., 75., 76., 77., 81–83., 92., 95., 117–118., 123., 124., 126. oldalak és helyszínrajz a 78. és a 79. oldalak között, térkép a 82. és a 83. oldalak között, térkép a 118. és a 119. oldalak között, két fénykép a 83. és a 84. oldalak között (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Sashegyi László – Juhász Márton: Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport 1976. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 221. old.
 Sashegyi László – Juhász Márton: Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport 1976. évi tevékenységéről. Kézirat. Tatabánya, 1977. január 10. 5. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 82. old.
 Székely Kinga: A Gerecse-hegység barlangnyilvántartásának fejlődése. Limes, 1994. (7. évf.) 2. sz. 50. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 55. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 30. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Fontosabb kutatási eredmények 1989-ben. Karszt és Barlang, 1990. 1. félév. 82. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás
 Túra a Vértes László-barlangban 

Barlangok a Gerecsében
Vértesszőlős
A Vértes László-barlang Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van . A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban lévő Gerecsei Tájvédelmi Körzet területén található . Neve őrzi Vértes László emlékét . Felfedezésekor a Gerecse legmélyebb és leghosszabb barlangjának hitték , mert a mélyebb és hosszabb Lengyel-barlang adatai bizonytalanok voltak . Leírás Vértesszőlős külterületén , a Farkas-völgy felső szakaszán nyílik . Közvetlenül a piros sáv turistajelzéssel jelzett forgalmas turistaút mellett van mesterséges jellegű és függőleges tengelyirányú bejárata . Lezárt és kiépített bejárata négyszög alakú . Turistatérképeken Vértes László-barlang név feltüntetésével és barlangjellel jelölve van helye . A Vértes László-barlang és a Szőlősi Arany-lyuk között helyezkedik el a Szende-barlang . A Vértes László-barlang egy törésvonal mentén szakaszosan kifejlődött inaktív víznyelőbarlang . Dachsteini mészkőben jött létre , de dolomittal is érintkezik . A felső és a középső szakaszán eróziós jelenségek , az alsó szakaszán eróziós és korróziós jelenségek láthatók . A mesterséges aknán keresztül érhető el a dolomitos dachsteini mészkőben kialakult első része . A dolomitrétegek következtében nagyon törmelékes.40 m mélyen kezdődik középső része , ahol nagy méretű termek jöttek létre . A Nagy-terem példáulm magas,m hosszú és4,5 m széles . Ebben a részben voltak a legszebb cseppkőképződmények , amelyek között30 cm hosszú szalmacseppkövek is előfordultak . A középső rész végén volt a barlang különlegességének számító Teknősbéka nevű képződmény , ahova a Cseppköves-kürtőn keresztül lehet lejutni . Ez a képződmény egy lebegő cseppkőkéreg volt . Az utolsó részén , a Szifon-teremben egy szifon keletkezett , amelyben néha5 m mély víz is összegyűlik . Bejárásához a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell . Barlangjáró alapfelszereléssel járható . Hőmérséklete nagyon ingadozik.ban ésben végpontján5 °C és6 °C között váltakozott . Levegőjét a hideg levegő betörései és a hóolvadékvizek nagy mértékben lehűtik és csak hónapok múlva lesz megint°C átlagos hőmérsékletű . A Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület végzett a Vértes László-barlangban denevér-megfigyeléseket , amelynek sorándenevérfaj ; kis patkósdenevér , nagy patkósdenevér , vízi denevér , horgasszőrű denevér , közönséges denevér , barna hosszúfülű-denevér és nyugati piszedenevér jelenlétét állapították meg a csoporttagok . A járatrendszer az észlelési adatok és a néha fellelhető friss ürülék alapján közepes-magas fajszámú , de kis egyedszámú állandó téli és kis faj- és egyedszámú alkalmi nyári denevérszálláshely , egyben helyi viszonylatban fajgazdag és nagyon magas egyedszámú denevérpárzóhely . Nevét Vértes László nevéről kapta.ben volt először Vértes László-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában , Jáki Rezső publikációiban . Előfordul a barlang az irodalmábansz. viznyelő ( Juhász sz. víznyelő ( Székely gerecseies víznyelő ( Bertalan Gerecseisz. víznyelő ( Székelyés Vértes László Cave ( Kordosneveken is . Kutatástörténet A Tatabányai Bányász Barlangkutató Csoportmájusában kezdte el kutatni a terület legjelentősebb víznyelőjét , a sz. víznyelőt , de ekkor nem sikerült a csoport tagjainak elérnie a barlang járatait . Két barlangkutató a csoportból , májusán , esős időjárásban , a völgyben lefolyó nagy mennyiségű vizet a víznyelőbe terelte . Az elnyelődő sok víz megmutatta a vízvezető járat folytatását. májusén sikerült bontással bejutni első rövid részébe . A tatabányai barlangkutató csoport tagjai , júniusén , a víznyelő járhatóbbá tételével tárták fel kb.m mélységig a barlangot . A barlang első bejárói Sashegyi László , Mayer Vendel , Szőke Gábor és társaik . Az üregrendszer végpontján megakadályozta a továbbjutást egy agyagdugó . Ebben az évben fel lett mérve a barlang , majd a felmérés adatainak felhasználásával meg lett szerkesztve a barlang hosszmetszet térképvázlata . A barlang a felmérés szerint7 m hosszú és8 m mély . A csoport tagjaiben , morfológiai , geológiai , valamint hidrológiai megfigyeléseket végeztek a barlangban . A Gyémánt Gyula által írt, ben megjelent tanulmányban a Vértes László-barlang5 m mélységű barlangként szerepel . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat általban tartott Barlangnapon az egyik túracélpont volt a barlang . Azban befejezett , Bertalan Károly által írt Magyarország barlangleltára kéziratban az olvasható , hogy a Gerecse hegységben lévő , tatabányai Vértes László-barlang a gerecseies víznyelő . Az Újvárosi szanatóriumtól kb.5 km-re ÉK-re , a Vaskapuban van bejárata . Am tengerszint feletti magasságban nyíló barlang7 m hosszú és5 m mély . ÉNy–DK irányú törésvonal mentén keletkezett víznyelőbarlang . A kézirat barlangra vonatkozó részepublikáció alapján lett írva . A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztályban ésben , rendszeresen hőmérsékletméréseket folytatott benne . Juhász Mártonben azt írta , hogy a Vértes László-barlang6 m mély . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Gerecse hegységben fekvő,m mély Vértes László Cave decemberén Magyarország legmélyebb barlangja . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Gerecse hegységben lévő és6 m mély Vértes László-barlang az ország legmélyebb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja a Gerecse hegységben elhelyezkedő , decemberén6 m mély,ban6 m mély,ben pedigm mély Vértes László-barlang . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Az összeállításban meg van említve , hogy Lendvay Ákos az adatlaponben közölte , hogy az irodalomban szereplőm körüli mélységadat téves , mert ellenőrző mérésekkel megállapították , hogy mélysége53 m között van . A Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportőszén kiépítette , lezárta a barlang gyakran beomló , eltömődő bejáratát , és összeállította a barlang térkép-dokumentációját . A dokumentáció a barlang alaprajz térképét , beforgatott hossz-szelvény térképét és keresztszelvény térképeit tartalmazza . A csoport évi jelentésében az olvasható , hogy a csoport az addigi eredmények miatt átértékelte a csoport általben készült helyszínrajzot , ezért asz. viznyelő a Vértes László-barlang . A jelentéshez mellékelve lett egy10.000 méretarányú helyszínrajz , amelyen a Halyagos-hegy barlangjainak és víznyelőinek elhelyezkedése látható . A helyszínrajzon jelölve van a Vértes László-barlang helye . A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évi jelentésében az van írva , hogy a Szőlősi Arany-lyukból , a Hófehérke-barlangból és a Névtelen-nyelőkből álló rendszer kutatásával ( amelyeknek összefüggése a szakosztály általban ki lett mutatva ) a Gerecse legnagyobb barlangjainak feltárulását várja a szakosztály . A rendszer valószínűleg a Vértes László-barlang felett egyesül és járatainak mérete feltételezhetően akkora vagy szerencsés esetben nagyobb lesz , mint a magas termei miatt sokszor említett Vértes László-barlang mérete . Az sem elképzelhetetlen , hogy az egyesült barlangágak a Vértes László-barlang végpontja , a Szifon-terem alá vezetnek . Ebben az esetben a Gerecse legnagyobb és legmélyebb barlangja lenne.ban , az addigi sikertelen próbálkozások után sikerült felfedezni egy új kis termet , amely a barlang mélypontján fekszik és agyagszifonnal záródik . Juhász Mártonban gyűjtött a barlang kitöltéséből egy lófogat . Az évi Karszt és Barlang2. félévi számában nyilvánosságra lett hozva , hogy a Vértes László-barlangnak27. a barlangkataszteri száma . Az évi MKBT Beszámolóban publikálva lett az évi csoportjelentéshez mellékelt helyszínrajz . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyvben részletesen le van írva , amely szerint hosszam és mélysége6 m . Az országos barlanglistában benne van a Gerecse hegység barlangjai között a barlang Vértes László-barlang néven gerecseies víznyelő névváltozattal és27 barlangkataszteri számmal . A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Vértes László-barlang néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja a24 barlangkataszteri számú,8 m függőleges kiterjedésű Vértes László-barlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang6 m mély.ben a Külker SC Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Csoportja helyreállította a barlang feltört lezárását . Az üregrendszerben denevér-megfigyeléseket és hőmérsékletméréseket végzett , valamint a barlang végpontját elkezdte bontani.nyar án a barlang Travi-terem nevű részébe egym hosszú létrát épített be a Gerecse Barlangkutató Egyesület . A Karszt és Barlang évi különszámában publikált , angol nyelvű tanulmányhoz ( The caves of Hungary ) kapcsolódva megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Gerecse hegységben fekvő,m mély Vértes László-barlang ( Vértes László Cave) ban Magyarország legmélyebb barlangja . ( A barlangbenm mély volt . ) Az évi MKBT Műsorfüzetben megjelent , Juhász Márton által írt hírben meg van említve , hogy az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján , a Gerecse Barlangkutató Egyesület és a KÜLKER SC Barlangkutató Csoport látják el a Gerecse hegységben fekvő , lezárt Vértes László-barlang gondozását . Túralehetőséget , igény , illetve szükség esetén túravezetést előzetes egyeztetés alapján biztosít a Gerecse Barlangkutató Egyesület . Az évi Limesben közölt , Székely Kinga által írt tanulmányban az olvasható , hogy a27 barlangkataszteri számú Vértes László-barlang további nevei Gerecseisz. víznyelő és sz. víznyelő . Bertalan Károly barlangleltárában aes számú cédulán szerepel az üreg . A Barlangtani Intézetben a barlangnak nincs kataszteri törzslapja , de térképe , fényképe , kutatási törzslapja és irodalmi törzslapja van . Az évi Limesben publikált , Kordos László által írt dolgozatban meg van említve , hogyban Juhász Márton a barlangból Equus caballus csontot gyűjtött. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Gerecse hegységben található Vértes László-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható.tőlig a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület denevér megfigyeléseket végzett a barlangban . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Gerecse hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Vértes László-barlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ésben ism mély volt. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Gerecse hegységben található Vértes László-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható . A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Gerecse hegységben elhelyezkedő és27 kataszteri számú Vértes László-barlang , februártól , a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . KvVM utasítása szerint , megkülönböztetett védelmet igénylő barlang . A Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évi jelentése szerint a barlangm hosszú ésm mély . A Juhász Márton által írt, ben publikált tanulmányban részletesen le van írva a barlang . A publikáció szerint a Vértesszőlősön lévő Vértes László-barlang közhiteles barlangnyilvántartási száma UTM-kódja CT07C2 . Az időszakosan aktív víznyelőbarlangm hosszú és8 m mély . A barlangban a Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesületésközötttéli, tavaszi , nyári ésőszi ( összesendenevér-megfigyelést végzett , amelyek közültéli, tavaszi , nyári ésőszi ( összesenvolt eredményes . A lemezajtóval lezárt barlang a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság vagyonkezelői hozzájárulásával tekinthető meg . A bejárati beton építményen és az ajtón egy-egy berepülő nyílás van kialakítva . Védelmi intézkedés , beavatkozás jelenleg nem szükséges . A barlangban végzett denevér-megfigyelésekkel kapcsolatos irodalom Dobrosi Déneskéziratából , Juhász Mártonkéziratából éspublikációjából , Lendvay Ákos kéziratából és Molnár Zoltán kéziratából áll. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Gerecse hegységben elhelyezkedő Vértes László-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . Szittner Zsuzsaban megszerkesztette a barlang alaprajz térképét , hosszmetszet térképét és keresztmetszet térképét . A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő éskataszteri számú Vértes László-barlang , februártől , a vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása szerint , megkülönböztetetten védett barlang. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Vértes László-barlang ( Gerecse hegység , Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Vértes László-barlang ( Gerecse hegység , Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Denevér-megfigyelések Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Hivatalos Értesítő . A Magyar Közlöny melléklete . február sz . ) old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gyémánt Gyula : A Déli-Gerecse karsztos jelenségei és ezek összefüggései a bányászattal . Tatabányai Szénbányák Műszaki-Közgazdasági Közleményei , évf.) 163. old . Györke Zoltán: Barlangásztábor a Gerecsében . Dolgozók Lapja , június ( csütörtök ) Jáki Rezső : Beszámoló jelentés a Tatabányai Szénbányák Barlangkutató Csoportjának I. félévi munkájáról . Kézirat . Tatabánya , július,3. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Jáki Rezső : A tatabányai Vértes László-barlang felfedezése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz.14. old . Jáki Rezső : A tatabányai Vértes László-barlang felfedezése . Karszt és Barlang , félév. old . Jáki Rezső – Sóki Imre : A tatabányai „ Vértes László” barlang felfedezése . Tatabányai Szénbányák Műszaki-Közgazdasági Közleményei , évf. ) sz. ( július–szeptember ) old . Juhász Márton : Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló, második félév. old . Juhász Márton : Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , , old . Juhász Márton : Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , ,,209. , , old . Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január , ,, 10. , , , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló,, 188. , old . Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január, ,6. , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : A Vértes László Barlangkutató Csoport. . . MKBT Műsorfüzet , január–február. old . Juhász Márton : Beszámoló a Tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló,205. old . Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január5. , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton – Lendvay Ákos : Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat vándorgyűlése . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa , , , , , , old . Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló, 161. old . Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január , oldalak és a Zárójelentés a Vértes László-barlangban végzett kutatómunkáról című rész ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a tatabányai Bányász Művelődési és Oktatási Központ Vértes László Karszt- és Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben január között végzett denevérszámlálásról . Kézirat . Tatabánya , február , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya, , , ,, ,71. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság megbízása alapján. . . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya, ,,30.,,83. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , január , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesületben végzett barlangkutatási és természetvédelmi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Visszapillantás a tatabányai barlangkutatás elmúltévére . Limes , évf. ) sz . , , , , , old . Juhász Márton : Denevérmegfigyelések a Gerecse-hegység barlangjaiban . Limes , évf. ) sz. old . Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Beszámoló a Gerecse Barlangkutató Egyesület évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , február. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , március . ,,86. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , március.55.,86. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyve Kézirat . Tatabánya , február. , oldalak és egyoldalas melléklet ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február . , ,,,92. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat . Tatabánya, , , , ,,99.,,110. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat. ,48. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Szpeleológiai megfigyelések és vizsgálatok . In : Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat . Tatabánya , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat.35. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Gerecse Barlangkutató és Természetvédő Egyesület évkönyv Kézirat.32. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : A Gerecse-hegység földalatti denevérszállásainak katasztere . In : Boldogh Sándor – Estók Péter ( szerk . ) : Földalatti denevérszállások katasztere I. ANP füzetek , sz.149. old . Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegység barlangjaiban a évben végzett denevérfaunisztikai kutató munkáról . Kézirat . Tatabánya , február , oldalak és egy melléklet ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , oldalon és a bevezetőben ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya,, 19. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Juhász Márton : Jelentés a Gerecse-hegységben és a Vértes-hegység Komárom-Esztergom megyei területén nyíló barlangok évben végzett denevérfaunisztikai kutatásáról . Kézirat . Tatabánya , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtésekban . MKBT Beszámoló , old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang,2. félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest.223. , , old . Kordos László : A gerecsei barlangok ősgerinces kutatásának újabb eredményei1994 ) . Limes , évf. ) sz. old . Kraus Sándor: Beszámoló a évben végzett barlangász tevékenységemről . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , , , , old . Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Magashegyjáró Szakosztály évi tavaszi kutatótáboráról . Kézirat . Budapest , szeptember , oldalak és két fénykép ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . Kézirat , december . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Beszámoló a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , , old . Lendvay Ákos : Beszámoló a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évi tevékenységéről . Kézirat . Budapest , január ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos – Tihanyi Péter – Gáspár József : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben végzett munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben végzett munkájáról . Kézirat . Budapest , január . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Lendvay Ákos , a Kőbányai Barlangkutató Csoport vezetője közölte. . . MKBT Meghívó , január. old . Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . ( K. V . Ért . ) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő , március évf. sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Polacsek Zsolt : Jelentés a Külker SC TSZO Barlangkutató Csoport évi munkájáról . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : Jelentés a Külker SC Barlangkutató Csoport évi munkájáról . Kézirat . , ,,,43. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Polacsek Zsolt : A Tatabányai Barlangkutató Egyesület évi tevékenysége . Kézirat . Tatabánya, , , , ,,83. , ,,118. , , , oldalak és helyszínrajz a és a oldalak között , térkép a és a oldalak között , térkép a és a oldalak között , két fénykép a és a oldalak között ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Sashegyi László – Juhász Márton : Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Sashegyi László – Juhász Márton : Jelentés a Tatabányai Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Kézirat . Tatabánya , január old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : A Gerecse-hegység barlangnyilvántartásának fejlődése . Limes , évf. ) sz. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Fontosabb kutatási eredményekben . Karszt és Barlang , félév. old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Túra a Vértes László-barlangban Barlangok a Gerecsében Vértesszőlős