Nemhez kötött öröklődés
Egy gén nemhez kötötten öröklődik, ha nemi kromoszómán (gonoszómán) helyezkedik el. Ennek a hatásai különböznek aszerint, hogy a vizsgált fajnak XY, X0 vagy ZW kromoszómái vannak-e. Mivel a haplodiploid nemmeghatározás szerint nincsenek nemi kromoszómák, azért ezekben a fajokban nincs nemhez kötött öröklődés; a hímekben azonban minden gén hemizigóta, így kifejti hatását. Ez lehetővé teszi, hogy egyes atkák a beltenyészet káros hatásait kiszelektálva akár testvéreikkel is kis kockázattal pározzanak.

A nemmeghatározó rendszer szerint:
az XY rendszert használó fajokban a nőstényeknek két X-kromoszómájuk, a hímeknek XY-kromoszómái vannak
az X0 rendszert használó fajokban a nőstényeknek két, a hímeknek egy X-kromoszómájuk van
a ZW rendszert használó fajokban a nőstényeknek ZW, a hímeknek ZZ kromoszómáik vannak.

Az a nem, aminek két azonos nemi kromoszómája van, a homogamétás nem, a másik a heterogamétás nem. A továbbiakban XY nemmeghatározást teszünk fel, így a nőstényt homogamétásnak, a hímet heterogamétásnak tekintjük. Ez többek között az emlősökre teljesül. A ZW rendszerben hasonló öröklésmeneteket találhatunk, de ott a nemek szerepét fel kell cserélni.

Az Y-kromoszóma génjei
Az Y-kromoszóma génjei apáról fiúra öröklődnek, nőnek nem adhatók át. Mivel Y-kromoszómából általában egy van, azért a rajta levő gének általában hemizigóták, csak egy allél van jelen. Erre példa a szőrös fül, és az ujjak közötti bőrredő. Az allélok viszonya nehezen vizsgálható, de nem lehetetlen; bizonyos rendellenességek kellenek hozzá (lásd XYY férfi). Az apró Y-kromoszóma nem hordozhat betegségeket, hiszen a nőkből teljesen hiányzik. A legtöbb rajta levő gén a férfi nemi szervek és jellegek kialakítását végzi. Mutációjuk meddőséget okozhat.

Hasonlóan működik a W kromoszóma. Például a kakukk tojásszíne a W kromoszómán öröklődik, ezért ez az információ nem kerül át a hímekbe; a tojók anyjuk tojásszínét öröklik. A hímek bármilyen tojásszínű nősténnyel párosodhatnak, az utódoknak nem származik hátrányuk ebből.

Az X-kromoszóma génjei
X-kromoszómából általában egy vagy kettő van. Ha egy embernek kettő van, akkor az általában nő, míg ha egy, akkor az általában férfi. A férfiakban az Y-kromoszóma mellett az X-kromoszóma génjei is hemizigóták, így ki is fejeződnek. A nők testi sejtjeiben az egyik X-kromoszóma véletlenszerűen inaktiválódik, ez az öröklésmenetekre is kihat. A kloákások és az erszényesek nőstényeiben mindig az apai eredetű X-kromoszóma inaktiválódik, ezért az adott nőstényben a rajta található allélok úgy viselkednek, mintha recesszívek lennének.

Az X-kromoszómához kötött domináns-recesszív öröklésmenet hasonló az autoszomális domináns-recesszív öröklésmenethez, azonban itt a nemeknek is szerepük van. Ismert recesszív példák a vörös-zöld színtévesztés (protoanópia, deuteroanópia), és a hemofília (hemofília A, hemofília B). A domináns példák kevésbé ismertek. Ilyen jelleg a szinesztézia leggyakoribb génje, és a betegségek közül a D-vitamin rezisztens angolkór és az Alport-szindróma.

A pézsmarécénél az egyik színt meghatározó gén a Z kromoszómán öröklődik. A domináns allél fekete, a recesszív barna. Így a tojók nem hordozhatják a barna színt.

A domináns allél öröklődésének jellegzetességei
Az érintett személynek legalább egyik szülője érintett.
Az érintett szülőnek 50% az esélye, hogy továbbörökítse a vizsgált jelleget. Ha nő, akkor nemtől függetlenül örökít. Ha férfi, akkor a lányainak adja át.
A nem érintett egyének nem adhatják át a vizsgált allélt.
A nők nagyobb mértékben érintettek. Kiszámítható, hogy az érintett nők és férfiak aránya a gyakoriságtól függ, de legfeljebb 2:1 körül alakul. Az elméleti eredményt a nemek különböző arányú halálozása, vagy a nem 100%-os génkifejeződés módosíthatja.
Minden generáció érintett.

De a heterozigóta egyedek nem feltétlenül ugyanannyira érintettek. Ez függ a gén penetranciájától, azaz attól, hogy a gén milyen mértékben jelenik meg az egyes generációkban; illetve függ a gén kifejeződésének fokától is. Ez átmenetet jelent a köztes öröklésmenethez.

A recesszív allél öröklődésének jellegzetességei

Az érintett személyek szülei nem feltétlenül érintettek.
Az érintett egyén biztosan továbbörökíti a jelleget. Ha férfi, akkor lányai hordozók, vagy érintettek lesznek, anyjuktól függően. Ha nő, akkor fiai érintettek lesznek, lányai hordozók vagy érintettek, apjuktól függően.
A férfiak nagyobb mértékben érintettek. Az arány az adott allél gyakoriságával egyezik meg. 
A jelleg generációkat ugrik át, néha sok nemzedék után jelenik csak meg újra.

Kodominancia
Kodominancia esetén mindkét allél megnyilvánul a heterozigótákban. Mivel azonban általában csak nőknek van két X-kromoszómájuk, ezért ha egy férfin jelenik meg a heterozigóta fenotípus, akkor többnyire terméketlen (lásd Klinefelter-szindróma).

Például macskákban az X-kromoszóma örökíti a bunda színét meghatározó vörös-fekete gént. A két szín kodomináns, együtt a teknőctarka színt alakítják ki. Hasonló a foltokban izzadó nők vagy a tetrakromát nők esete. Ez utóbbi a vörös-zöld színtévesztéshez kapcsolódik.

Források
 https://web.archive.org/web/20160618194715/http://angelpaw.hu/maine-coon/genetika/ Macskák
 http://www.dr.info.hu/drinfo/pid/0/betegsegKonyvProperties/oid/0/KonyvReszegyseg.4_21;jsessionid=3DAD220D2780BFD2B66CA78833134F9F
 https://web.archive.org/web/20160906100244/http://vitalitas.hu/konyvek/genetika/gen5.htm
 https://web.archive.org/web/20161230180112/http://www.termeszetvilaga.hu/szamok/tv2004/tv0404/szabad.html
 http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/15991697

Genetika
Egy gén nemhez kötötten öröklődik , ha nemi kromoszómán ( gonoszómán ) helyezkedik el . Ennek a hatásai különböznek aszerint , hogy a vizsgált fajnak XY , X0 vagy ZW kromoszómái vannak-e . Mivel a haplodiploid nemmeghatározás szerint nincsenek nemi kromoszómák , azért ezekben a fajokban nincs nemhez kötött öröklődés ; a hímekben azonban minden gén hemizigóta , így kifejti hatását . Ez lehetővé teszi , hogy egyes atkák a beltenyészet káros hatásait kiszelektálva akár testvéreikkel is kis kockázattal pározzanak . A nemmeghatározó rendszer szerint : az XY rendszert használó fajokban a nőstényeknek két X-kromoszómájuk , a hímeknek XY-kromoszómái vannak az X0 rendszert használó fajokban a nőstényeknek két , a hímeknek egy X-kromoszómájuk van a ZW rendszert használó fajokban a nőstényeknek ZW , a hímeknek ZZ kromoszómáik vannak . Az a nem , aminek két azonos nemi kromoszómája van , a homogamétás nem , a másik a heterogamétás nem . A továbbiakban XY nemmeghatározást teszünk fel , így a nőstényt homogamétásnak , a hímet heterogamétásnak tekintjük . Ez többek között az emlősökre teljesül . A ZW rendszerben hasonló öröklésmeneteket találhatunk , de ott a nemek szerepét fel kell cserélni . Az Y-kromoszóma génjei Az Y-kromoszóma génjei apáról fiúra öröklődnek , nőnek nem adhatók át . Mivel Y-kromoszómából általában egy van , azért a rajta levő gének általában hemizigóták , csak egy allél van jelen . Erre példa a szőrös fül , és az ujjak közötti bőrredő . Az allélok viszonya nehezen vizsgálható , de nem lehetetlen ; bizonyos rendellenességek kellenek hozzá ( lásd XYY férfi ) . Az apró Y-kromoszóma nem hordozhat betegségeket , hiszen a nőkből teljesen hiányzik . A legtöbb rajta levő gén a férfi nemi szervek és jellegek kialakítását végzi . Mutációjuk meddőséget okozhat . Hasonlóan működik a W kromoszóma . Például a kakukk tojásszíne a W kromoszómán öröklődik , ezért ez az információ nem kerül át a hímekbe ; a tojók anyjuk tojásszínét öröklik . A hímek bármilyen tojásszínű nősténnyel párosodhatnak , az utódoknak nem származik hátrányuk ebből . Az X-kromoszóma génjei X-kromoszómából általában egy vagy kettő van . Ha egy embernek kettő van , akkor az általában nő , míg ha egy , akkor az általában férfi . A férfiakban az Y-kromoszóma mellett az X-kromoszóma génjei is hemizigóták , így ki is fejeződnek . A nők testi sejtjeiben az egyik X-kromoszóma véletlenszerűen inaktiválódik , ez az öröklésmenetekre is kihat . A kloákások és az erszényesek nőstényeiben mindig az apai eredetű X-kromoszóma inaktiválódik , ezért az adott nőstényben a rajta található allélok úgy viselkednek , mintha recesszívek lennének . Az X-kromoszómához kötött domináns-recesszív öröklésmenet hasonló az autoszomális domináns-recesszív öröklésmenethez , azonban itt a nemeknek is szerepük van . Ismert recesszív példák a vörös-zöld színtévesztés ( protoanópia , deuteroanópia ) , és a hemofília ( hemofília A , hemofília B ) . A domináns példák kevésbé ismertek . Ilyen jelleg a szinesztézia leggyakoribb génje , és a betegségek közül a D-vitamin rezisztens angolkór és az Alport-szindróma . A pézsmarécénél az egyik színt meghatározó gén a Z kromoszómán öröklődik . A domináns allél fekete , a recesszív barna . Így a tojók nem hordozhatják a barna színt . A domináns allél öröklődésének jellegzetességei Az érintett személynek legalább egyik szülője érintett . Az érintett szülőnek az esélye , hogy továbbörökítse a vizsgált jelleget . Ha nő , akkor nemtől függetlenül örökít . Ha férfi , akkor a lányainak adja át . A nem érintett egyének nem adhatják át a vizsgált allélt . A nők nagyobb mértékben érintettek . Kiszámítható , hogy az érintett nők és férfiak aránya a gyakoriságtól függ , de legfeljebb1 körül alakul . Az elméleti eredményt a nemek különböző arányú halálozása , vagy a nem-os génkifejeződés módosíthatja . Minden generáció érintett . De a heterozigóta egyedek nem feltétlenül ugyanannyira érintettek . Ez függ a gén penetranciájától , azaz attól , hogy a gén milyen mértékben jelenik meg az egyes generációkban ; illetve függ a gén kifejeződésének fokától is . Ez átmenetet jelent a köztes öröklésmenethez . A recesszív allél öröklődésének jellegzetességei Az érintett személyek szülei nem feltétlenül érintettek . Az érintett egyén biztosan továbbörökíti a jelleget . Ha férfi , akkor lányai hordozók , vagy érintettek lesznek , anyjuktól függően . Ha nő , akkor fiai érintettek lesznek , lányai hordozók vagy érintettek , apjuktól függően . A férfiak nagyobb mértékben érintettek . Az arány az adott allél gyakoriságával egyezik meg . A jelleg generációkat ugrik át , néha sok nemzedék után jelenik csak meg újra . Kodominancia Kodominancia esetén mindkét allél megnyilvánul a heterozigótákban . Mivel azonban általában csak nőknek van két X-kromoszómájuk , ezért ha egy férfin jelenik meg a heterozigóta fenotípus , akkor többnyire terméketlen ( lásd Klinefelter-szindróma ) . Például macskákban az X-kromoszóma örökíti a bunda színét meghatározó vörös-fekete gént . A két szín kodomináns , együtt a teknőctarka színt alakítják ki . Hasonló a foltokban izzadó nők vagy a tetrakromát nők esete . Ez utóbbi a vörös-zöld színtévesztéshez kapcsolódik . Források https://web.archive.org/web/20160618194715/http://angelpaw.hu/maine-coon/genetika/ Macskák http://www.dr.info.hu/drinfo/pid/0/betegsegKonyvProperties/oid/0/KonyvReszegyseg.4_21;jsessionid=3DAD220D2780BFD2B66CA78833134F9F https://web.archive.org/web/20160906100244/http://vitalitas.hu/konyvek/genetika/gen5.htm https://web.archive.org/web/20161230180112/http://www.termeszetvilaga.hu/szamok/tv2004/tv0404/szabad.html http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/15991697 Genetika