Szent Miklós-székesegyház (Nyíregyháza)
A nyíregyházi Szent Miklós-székesegyház a 2015-ben alapított Nyíregyházi egyházmegye főtemploma. 1895 és 1897 között épült eklektikus stílusban. 2013-tól 2015-ig a Hajdúdorogi főegyházmegye társszékesegyháza volt.

A templom rövid története 
Nem tudni, hogy a mai megyeszékhely görögkatolikus egyházközségét pontosan mikor alapították. A 19. század végén kialakult és a helytörténet-írásban uralkodóvá lett nézetet, miszerint a reformátusok által birtokolt, 1873-ban lebontott középkori templom egykor bizánci lett volna, semmilyen írott forrás, vagy régészeti lelet nem támasztja alá. Jelentősebb ortodox, később görögkatolikus népesség inkább a 17. században jelenhetett meg a településen. Az biztos, hogy az evangélikus szlovákok betelepülésig (1753) a református mellett a görögkatolikus volt a legjelentősebb vallási közösség Nyíregyházán.

Az első görögkatolikus fatemplomot állítólag 1662-ben szentelték fel. 1747-ben még zsindellyel fedett fatemplomot írtak össze. A Munkácsi Egyházmegye 1751-es kánoni látogatásának jegyzőkönyve szerint a templom paticsból épült (sárral tapasztott vesszőfonat), amelyet Olsay Mihály helynök áldott meg, a felszerelése kielégítő és szép volt, az antimenzionja Bizánczy püspök idejéből származott.

Az új, nagyobb kőtemplomot a gróf Károlyi Antal által, 1771-ben adományozott telkeken építette föl a közösség három év alatt. Az alapkövet 1772. május 9-én rakták le, a tervezőt és a kőműveseket sajnos név szerint nem említik a számadások. A kész épületet a Julianus naptár szerinti július 5-én, Olsavszky János, balsai parókus áldotta meg.

Az 1781. március 10-én végzett kánoni látogatás jegyzőkönyvében viszonylag részletesen ismertetik ezt a templomot. Az egész épületet szépnek és elegánsnak találták. Tornya még nem volt, de az alapozást úgy készítették, hogy később megépíthető legyen. A számadásokból viszont kiderül, hogy volt egy kis fatornya, valószínűleg a nyugati végén. A templom mellett harangláb állt, benne három harang függött, amelyek közül kettőt 1775-ben öntettek.9 Belül az egész templom boltozott volt, oltára és előkészítő oltára falazott, előbbit egy kép díszítette. Az ikonosztáziont a fatemplomból hozták át, 1745-ben készült. Megjegyzik, hogy a képfal Istenszülő–ikonja előtti oltáron időnként a római katolikusok is miséznek. A templom székei is a régi templomból származtak, a falak előtt álltak, a férfiak és nők el voltak különítve. Az antimenziont 1718-ban szentelte meg Bizánczy püspök. Fölsorolták részletesen a liturgikus könyveket is. Az 1609-es kiadású Evangéliumot a közösség 1699-ben vette meg, más forrásokból tudható, hogy az ekkora már jelentéktelenné váló, szomszédos királyteleki egyházközségtől. A filiák fölsorolása közben az összeíró meg is jegyezte, hogy Királytelek valamikor nagy hely volt, ahol Taraszovics Bazil munkácsi püspök zsinatot tartott, de a századfordulón (értsd 17-18. század) pusztulásnak indult. A nyíregyháziak többi liturgikus könyvüket 1700 és 1702 között szerezték be. A Pentekosztárionjukat viszont még 1672-ben vették, ami arra utal, hogy ekkor már biztosan fennállt az egyházközség. A református templommal kapcsolatban csak azt jegyzik meg, hogy hajdan a római katolikusoké volt.

Az 1822-ben végzett egyház-látogatás leírása szerint a torony még nem épült meg, de már csak két harangja volt az egyházközségnek. A templomban a székek továbbra is a fal mellett álltak „görög szokás szerint”, a két nemet, nőket és férfiakat elválasztó fal is megvolt még.

Az egykori templom formájáról a parókián őrzött régi fénykép alapján alkothatunk fogalmat. Egyszerű, barokk épület volt, érdekes, lépcsőzetesen falazott sisakú, klasszicista toronnyal, amely az 1850-es évek végén készülhetett, mivel a város 1857-ben téglát utalt ki az építkezéshez. A hajó nyugati és déli oldalán volt egy-egy bejárata, előbbi a nők, utóbbi a férfiak templomába vezetett. Keletelték, hossztengelye a mai Bethlen Gábor utcával volt párhuzamos.

A görögkatolikus közösség létszámának gyarapodása miatt ezt a templomot lebontották, s helyette 1895 és 1897 között, Vojtovits Bertalan tervei alapján Barzó Miklós kivitelezésével új, kéttornyú templomot emeltek. A régi templom bővítésének, majd az új építésének ötlete Orosz Páltól származott, aki 1884 és 1888 között volt itt segédlelkész. A cél érdekében pénzügyi alapot gyűjtött, amelyet takarékpénztárban kamatoztattak. A templom építéséhez szükséges 39000 forintot végül Sesztay Pál főgondnok buzgólkodásának köszönhetően sikerült összegyűjteni. Az építkezés előkészületeiről a helyi és az egyházi sajtó is beszámolt, utóbbiban a főhomlokzat tervét is közölték. Ekkor még úgy tűnt, hogy az új templom kéttornyos főhomlokzatának déli tájolása ellenére a szentély a keleti részen marad.

Az alapkövet 1895. október 1-jén helyezték el. Az emlékirathoz mellékelték a régi templom bontása során talált pénzeket (1709-ből és 1772-ből) is. A helyi sajtó az építkezésről folyamatosan tájékoztatott. A kész templomot az eredeti tervekkel ellentétben nem a Millennium évében, hanem 1897. október 9-én szentelte fel Firczák Gyula munkácsi püspök. Az új templomba először a régi berendezését akarták áthelyezni, de a hívek áldozatkészsége nem lankadt, így baldachinos főoltárt építettek, illetve két előkészítő oltárt is, oszlopos retábulummal. A szószéket az építő cég készítette, a főoltár Kovaliczky Péter munkácsi egyházmegyei faragó munkája a szentségház hátoldalán olvasható felirat szerint, míg az előkészítő oltárok Opris Oszkár helybéli mester művei.

Az 1912-ben megalapított Hajdúdorogi egyházmegye székhelye először Debrecenben volt, de az 1914-es, Miklósy István püspök ellen elkövetett bombamerénylet után, az életben maradt főpásztor végül Nyíregyházára, az egyházközség 1908-ban épített bérházába költözött.

Ettől kezdve a nyíregyházi templom székesegyházként is működik. A berendezést tovább gyarapították, 1917-ben két mellékoltárt emeltek. Az első világháború után a templomot már újítani is kellett, a szentély mellé tágas sekrestyét emeltek. A 2. világháború kárait csak 1949-ben tudták kijavítani. Néhány év múlva a belsőben is komoly munkák folytak: Szegedi Molnár Géza és csapata a falakat freskókkal és seccókkal díszítette 1956-ban, egy évvel később az oltárokat márványozták, aranyozták. Az 1960-as években készült a szentély három színes ablaka, Petrasovszky Manó festőművész tervei szerint, amelyek Nagy Szent Bazilt, Aranyszájú Szent Jánost, és a Hajdúdorogi Egyházmegyét megalapító Szent X. Piusz pápát ábrázolják. 1965-ben Petrasovszky elkészítette a még hiányzó, teljes ikonosztázion tervét is, de nem valósult meg. A templomot kívülről többször felújították.6 A főbejárat fölötti ablakba a Tanító Krisztus képét Mohay Attila készítette 1986-ban.

1989-ben a külsőt megújították, a belsőt újra kifestették Nemcsics Antal elképzelései alapján, N. Takács Magdolna és Nemcsics Endre közreműködésével. A belső átalakításokat Török Ferenc építész koordinálta, a mellékoltárok közül kettőt a tornyok és a keresztszárak között ekkor kialakított kicsiny kápolnákba helyeztek át, a karzatok alatti Szent Miklós- és Szent István első vértanú-oltárának menzáját megrövidítették, a szószéket lebontották.8 Az ezredforduló után a falakat újra kifestették, a padlózatot süttői vöröskőre cserélték, a padokat átalakították, majd a külsőt is megújították. A szentély fa berendezését 2008-tól restaurálták, majd két mellékoltárt, és a körmeneti ikonokat is megújították.

2011-ben tervezte meg a már régóta hiányzó ikonosztáziont dr. Kárpáti László, Görömbölyön élő művész, muzeológus. Az ikonosztáz külső oldalára süttői vöröskőből és mészkőből faragták meg a templom stílusához igazodó, klasszikus építészeti formákat követő tagozatokat. Az ikonosztáz csak kétsoros, a négy alapkép alatti mezők kőberakásai a bizánci művészet virágkorának stílusa ihlette. Tudatosan csak hazai kövek alkalmazásával számolt az alkotó, amikor a magyar emlékanyagban ritkának számító, de az ikonosztázion kialakulásának korát idéző anyaghasználat mellett döntött.
Az ikonokat Seres Tamás festőrestaurátor művész készíti. Az alapképeken a fő alakok mellett további, kisebb méretű szentábrázolások is helyet kaptak: a trónon ülő Krisztust az apostolok, az Istenszülőt és gyermek Jézust a próféták övezik. Azon túl, hogy ily módon a teljes ikonosztázionokon megszokott két felső sor, mintegy tömörítve itt is megjelenik, ezek az ikonográfiai megoldások már a középkori bizánci művészetben jól ismertek voltak. Meg kell jegyezni, hogy az Istenszülő ikonoknak ez a típusa, amelyen próféták dicsőítik a Szüzet és isteni Gyermekét, már a 11. században kialakult, ikonosztázionok alapképeként pedig a Balkánon, majd a Kárpátok vidékén is igen elterjedtté vált a 15. és 17. század között. Igazából ez az elrendezés a legkorábbi Kárpát-medencei ikonosztázok formavilágával rokonítható.

A Szent Miklós-alapkép két oldalán nyolc keleti és nyugati egyházatya, Keresztelő Szent János próféta ikonján pedig további próféták jelennek meg. Az ikonosztázion párkányára egy tömbből faragott, a kora bizánci művészetben elterjedt formájú keresztet helyeztek. Folyamatban van az ikonosztázion stílusához igazodó püspöki trón építése is, szintén Kárpáti László tervei szerint.

A templom 2013-ban társ-székesegyházi, majd 2015-ben székesegyházi rangot kapott.

Leírása 

A kéttornyú, görögkereszt alaprajzú templom stílusa eklektikusnak nevezhető, mivel tervezője a középkori, de leginkább a reneszánsz építészet formáitól ihletve alkotta meg művét. A görögkereszt alaprajzi forma és a centrális téralakítás a bizánci hagyomány felé mutat, legalábbis a korabeli kritika így vélte. A keletelés végül elmaradt, a szentély az északi oldalon van, a déli száron emelkedik a két torony, közöttük a monumentálisan kialakított főkapuval. A szentély és a kereszt oldalszárai a nyolcszög három oldalával záródnak. A keresztszárakban és a főbejárat fölött, öntöttvas oszlopokra helyezve karzatokat építettek, amelyek a tornyokból közelíthetőek meg. Az egész templom boltozott, nagy félköríves ablakokkal, és két oldalbejárattal.

Harangjai 
A templom két tornya közül a nyugati (bal oldali) üres. A keleti (jobb oldali) toronyban három harang található. Az Istentszülő Szűz-nagyharang 960 kg-os, E1 alaphangú, a Szent Miklós-kisharang 280 kg-os, H1 alaphangú. Mindkettőt Fritz Wilhelm Rincker öntötte 1925-ben Budapesten. A középső, kb. 575 kg-os, Gisz1 hangú harangot a második világháborúban elvitték. Ehelyett 2022 szeptemberében érkezett egy Szent József tiszteletére szentelt harang, ami eredetileg egy esseni templom számára készült 1958-ban Friedrich Wilhelm Schilling műhelyében. Miután az esseni templomot lebontották, Nemesnádudvarra került, de hangban kilógott társai közül, így az ottani plébánia új harangot öntetett 2022 nyarán a Perner harangöntödével. A harang tömege 515 kg, hangja Gisz1/Asz1 így tökéletesen illeszkedik társaihoz, E-dúr akkordot adva.
Az új harang érkezésekor a harangok meghajtása és tartószerkezete is megújult: új, egyenes jármot kaptak, lánckerekes villanymotoros meghajtással újra felülütősen szólalnak meg, így a város legszebben szóló harangegyüttesével büszkélkedhet a nyíregyházi görög katolikus egyházmegye.

A nyugati toronyban soha nem volt harang.

Harangozási rend

Minden nap a reggeli és esti Úrangyalára a Szent József, déli harangszóra az Istentszülő Szűz-harang kondul meg. Igeliturgiák kezdetekor hétköznap a 2 kisebb harang szól, szombat este és vasárnap mind a 3 harang megszólal.

További információk 
 A Szent Miklós Görögkatolikus Székesegyház honlapja
 A Nyíregyházi Egyházmegye hivatalos honlapja
 Nyíregyháza-belvárosi Görögkatolikus Egyházközség

Kapcsolódó szócikkek 
 Nyíregyházi Egyházmegye
 Szocska Ábel

Nyíregyháza építményei
Magyarország görögkatolikus templomai, kolostorai
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye műemlékei
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye keresztény templomai, kolostorai
A nyíregyházi Szent Miklós-székesegyház aben alapított Nyíregyházi egyházmegye főtemploma.ésközött épült eklektikus stílusban.tólig a Hajdúdorogi főegyházmegye társszékesegyháza volt . A templom rövid története Nem tudni , hogy a mai megyeszékhely görögkatolikus egyházközségét pontosan mikor alapították . A század végén kialakult és a helytörténet-írásban uralkodóvá lett nézetet , miszerint a reformátusok által birtokolt, ban lebontott középkori templom egykor bizánci lett volna , semmilyen írott forrás , vagy régészeti lelet nem támasztja alá . Jelentősebb ortodox , később görögkatolikus népesség inkább a században jelenhetett meg a településen . Az biztos , hogy az evangélikus szlovákok betelepülésiga református mellett a görögkatolikus volt a legjelentősebb vallási közösség Nyíregyházán . Az első görögkatolikus fatemplomot állítólagben szentelték fel.ben még zsindellyel fedett fatemplomot írtak össze . A Munkácsi Egyházmegyees kánoni látogatásának jegyzőkönyve szerint a templom paticsból épült ( sárral tapasztott vesszőfonat ) , amelyet Olsay Mihály helynök áldott meg , a felszerelése kielégítő és szép volt , az antimenzionja Bizánczy püspök idejéből származott . Az új , nagyobb kőtemplomot a gróf Károlyi Antal által, ben adományozott telkeken építette föl a közösség három év alatt . Az alapkövet májusén rakták le , a tervezőt és a kőműveseket sajnos név szerint nem említik a számadások . A kész épületet a Julianus naptár szerinti júliusén , Olsavszky János , balsai parókus áldotta meg . Az márciusén végzett kánoni látogatás jegyzőkönyvében viszonylag részletesen ismertetik ezt a templomot . Az egész épületet szépnek és elegánsnak találták . Tornya még nem volt , de az alapozást úgy készítették , hogy később megépíthető legyen . A számadásokból viszont kiderül , hogy volt egy kis fatornya , valószínűleg a nyugati végén . A templom mellett harangláb állt , benne három harang függött , amelyek közül kettőtben öntettek.9 Belül az egész templom boltozott volt , oltára és előkészítő oltára falazott , előbbit egy kép díszítette . Az ikonosztáziont a fatemplomból hozták át, ben készült . Megjegyzik , hogy a képfal Istenszülő–ikonja előtti oltáron időnként a római katolikusok is miséznek . A templom székei is a régi templomból származtak , a falak előtt álltak , a férfiak és nők el voltak különítve . Az antimenziontban szentelte meg Bizánczy püspök . Fölsorolták részletesen a liturgikus könyveket is . Azes kiadású Evangéliumot a közösségben vette meg , más forrásokból tudható , hogy az ekkora már jelentéktelenné váló , szomszédos királyteleki egyházközségtől . A filiák fölsorolása közben az összeíró meg is jegyezte , hogy Királytelek valamikor nagy hely volt , ahol Taraszovics Bazil munkácsi püspök zsinatot tartott , de a századfordulón ( értsd század ) pusztulásnak indult . A nyíregyháziak többi liturgikus könyvüketésközött szerezték be . A Pentekosztárionjukat viszont mégben vették , ami arra utal , hogy ekkor már biztosan fennállt az egyházközség . A református templommal kapcsolatban csak azt jegyzik meg , hogy hajdan a római katolikusoké volt . Azben végzett egyház-látogatás leírása szerint a torony még nem épült meg , de már csak két harangja volt az egyházközségnek . A templomban a székek továbbra is a fal mellett álltak „ görög szokás szerint” , a két nemet , nőket és férfiakat elválasztó fal is megvolt még . Az egykori templom formájáról a parókián őrzött régi fénykép alapján alkothatunk fogalmat . Egyszerű , barokk épület volt , érdekes , lépcsőzetesen falazott sisakú , klasszicista toronnyal , amely azes évek végén készülhetett , mivel a városben téglát utalt ki az építkezéshez . A hajó nyugati és déli oldalán volt egy-egy bejárata , előbbi a nők , utóbbi a férfiak templomába vezetett . Keletelték , hossztengelye a mai Bethlen Gábor utcával volt párhuzamos . A görögkatolikus közösség létszámának gyarapodása miatt ezt a templomot lebontották , s helyetteésközött , Vojtovits Bertalan tervei alapján Barzó Miklós kivitelezésével új , kéttornyú templomot emeltek . A régi templom bővítésének , majd az új építésének ötlete Orosz Páltól származott , akiésközött volt itt segédlelkész . A cél érdekében pénzügyi alapot gyűjtött , amelyet takarékpénztárban kamatoztattak . A templom építéséhez szükségesforintot végül Sesztay Pál főgondnok buzgólkodásának köszönhetően sikerült összegyűjteni . Az építkezés előkészületeiről a helyi és az egyházi sajtó is beszámolt , utóbbiban a főhomlokzat tervét is közölték . Ekkor még úgy tűnt , hogy az új templom kéttornyos főhomlokzatának déli tájolása ellenére a szentély a keleti részen marad . Az alapkövet októberjén helyezték el . Az emlékirathoz mellékelték a régi templom bontása során talált pénzeketből ésből ) is . A helyi sajtó az építkezésről folyamatosan tájékoztatott . A kész templomot az eredeti tervekkel ellentétben nem a Millennium évében , hanem októberén szentelte fel Firczák Gyula munkácsi püspök . Az új templomba először a régi berendezését akarták áthelyezni , de a hívek áldozatkészsége nem lankadt , így baldachinos főoltárt építettek , illetve két előkészítő oltárt is , oszlopos retábulummal . A szószéket az építő cég készítette , a főoltár Kovaliczky Péter munkácsi egyházmegyei faragó munkája a szentségház hátoldalán olvasható felirat szerint , míg az előkészítő oltárok Opris Oszkár helybéli mester művei . Azben megalapított Hajdúdorogi egyházmegye székhelye először Debrecenben volt , de azes , Miklósy István püspök ellen elkövetett bombamerénylet után , az életben maradt főpásztor végül Nyíregyházára , az egyházközségban épített bérházába költözött . Ettől kezdve a nyíregyházi templom székesegyházként is működik . A berendezést tovább gyarapították, ben két mellékoltárt emeltek . Az első világháború után a templomot már újítani is kellett , a szentély mellé tágas sekrestyét emeltek . A világháború kárait csakben tudták kijavítani . Néhány év múlva a belsőben is komoly munkák folytak : Szegedi Molnár Géza és csapata a falakat freskókkal és seccókkal díszítetteban , egy évvel később az oltárokat márványozták , aranyozták . Azas években készült a szentély három színes ablaka , Petrasovszky Manó festőművész tervei szerint , amelyek Nagy Szent Bazilt , Aranyszájú Szent Jánost , és a Hajdúdorogi Egyházmegyét megalapító Szent X . Piusz pápát ábrázolják.ben Petrasovszky elkészítette a még hiányzó , teljes ikonosztázion tervét is , de nem valósult meg . A templomot kívülről többször felújították.6 A főbejárat fölötti ablakba a Tanító Krisztus képét Mohay Attila készítetteban . 1989-ben a külsőt megújították , a belsőt újra kifestették Nemcsics Antal elképzelései alapján , N. Takács Magdolna és Nemcsics Endre közreműködésével . A belső átalakításokat Török Ferenc építész koordinálta , a mellékoltárok közül kettőt a tornyok és a keresztszárak között ekkor kialakított kicsiny kápolnákba helyeztek át , a karzatok alatti Szent Miklós- és Szent István első vértanú-oltárának menzáját megrövidítették , a szószéket lebontották.8 Az ezredforduló után a falakat újra kifestették , a padlózatot süttői vöröskőre cserélték , a padokat átalakították , majd a külsőt is megújították . A szentély fa berendezéséttól restaurálták , majd két mellékoltárt , és a körmeneti ikonokat is megújították . 2011-ben tervezte meg a már régóta hiányzó ikonosztáziont dr. Kárpáti László , Görömbölyön élő művész , muzeológus . Az ikonosztáz külső oldalára süttői vöröskőből és mészkőből faragták meg a templom stílusához igazodó , klasszikus építészeti formákat követő tagozatokat . Az ikonosztáz csak kétsoros , a négy alapkép alatti mezők kőberakásai a bizánci művészet virágkorának stílusa ihlette . Tudatosan csak hazai kövek alkalmazásával számolt az alkotó , amikor a magyar emlékanyagban ritkának számító , de az ikonosztázion kialakulásának korát idéző anyaghasználat mellett döntött . Az ikonokat Seres Tamás festőrestaurátor művész készíti . Az alapképeken a fő alakok mellett további , kisebb méretű szentábrázolások is helyet kaptak : a trónon ülő Krisztust az apostolok , az Istenszülőt és gyermek Jézust a próféták övezik . Azon túl , hogy ily módon a teljes ikonosztázionokon megszokott két felső sor , mintegy tömörítve itt is megjelenik , ezek az ikonográfiai megoldások már a középkori bizánci művészetben jól ismertek voltak . Meg kell jegyezni , hogy az Istenszülő ikonoknak ez a típusa , amelyen próféták dicsőítik a Szüzet és isteni Gyermekét , már a században kialakult , ikonosztázionok alapképeként pedig a Balkánon , majd a Kárpátok vidékén is igen elterjedtté vált a és század között . Igazából ez az elrendezés a legkorábbi Kárpát-medencei ikonosztázok formavilágával rokonítható . A Szent Miklós-alapkép két oldalán nyolc keleti és nyugati egyházatya , Keresztelő Szent János próféta ikonján pedig további próféták jelennek meg . Az ikonosztázion párkányára egy tömbből faragott , a kora bizánci művészetben elterjedt formájú keresztet helyeztek . Folyamatban van az ikonosztázion stílusához igazodó püspöki trón építése is , szintén Kárpáti László tervei szerint . A templomban társ-székesegyházi , majdben székesegyházi rangot kapott . Leírása A kéttornyú , görögkereszt alaprajzú templom stílusa eklektikusnak nevezhető , mivel tervezője a középkori , de leginkább a reneszánsz építészet formáitól ihletve alkotta meg művét . A görögkereszt alaprajzi forma és a centrális téralakítás a bizánci hagyomány felé mutat , legalábbis a korabeli kritika így vélte . A keletelés végül elmaradt , a szentély az északi oldalon van , a déli száron emelkedik a két torony , közöttük a monumentálisan kialakított főkapuval . A szentély és a kereszt oldalszárai a nyolcszög három oldalával záródnak . A keresztszárakban és a főbejárat fölött , öntöttvas oszlopokra helyezve karzatokat építettek , amelyek a tornyokból közelíthetőek meg . Az egész templom boltozott , nagy félköríves ablakokkal , és két oldalbejárattal . Harangjai A templom két tornya közül a nyugati ( bal oldali ) üres . A keleti ( jobb oldali ) toronyban három harang található . Az Istentszülő Szűz-nagyharangkg-os , E1 alaphangú , a Szent Miklós-kisharangkg-os , H1 alaphangú . Mindkettőt Fritz Wilhelm Rincker öntötteben Budapesten . A középső , kb.kg -os , Gisz1 hangú harangot a második világháborúban elvitték . Ehelyettszeptemberében érkezett egy Szent József tiszteletére szentelt harang , ami eredetileg egy esseni templom számára készültban Friedrich Wilhelm Schilling műhelyében . Miután az esseni templomot lebontották , Nemesnádudvarra került , de hangban kilógott társai közül , így az ottani plébánia új harangot öntetettnyarán a Perner harangöntödével . A harang tömegekg , hangja Gisz1/Asz1 így tökéletesen illeszkedik társaihoz , E-dúr akkordot adva . Az új harang érkezésekor a harangok meghajtása és tartószerkezete is megújult : új , egyenes jármot kaptak , lánckerekes villanymotoros meghajtással újra felülütősen szólalnak meg , így a város legszebben szóló harangegyüttesével büszkélkedhet a nyíregyházi görög katolikus egyházmegye . A nyugati toronyban soha nem volt harang . Harangozási rend Minden nap a reggeli és esti Úrangyalára a Szent József , déli harangszóra az Istentszülő Szűz-harang kondul meg . Igeliturgiák kezdetekor hétköznap akisebb harang szól , szombat este és vasárnap mind aharang megszólal . További információk A Szent Miklós Görögkatolikus Székesegyház honlapja A Nyíregyházi Egyházmegye hivatalos honlapja Nyíregyháza-belvárosi Görögkatolikus Egyházközség Kapcsolódó szócikkek Nyíregyházi Egyházmegye Szocska Ábel Nyíregyháza építményei Magyarország görögkatolikus templomai , kolostorai Szabolcs-Szatmár-Bereg megye műemlékei Szabolcs-Szatmár-Bereg megye keresztény templomai , kolostorai