Szécsi Ferenc (író)
Szécsi Ferenc (Dobrica, 1905. május 5. – Budapest, 1945. január 7.) magyar író, nyelvész, művelődéstörténész, Szécsi Pál táncdalénekes édesapja.

Élete és munkássága

Szécsi Sándor (eredetileg Stern Salamon) orvos és Kentner Jozefin fiaként született. 1937. szeptember 30-án Budapesten házasságot kötött Szemere Klárával (1916. jan. 26.–2004. máj. 28.), Szemere Géza és Kolmann Auguszta Antónia lányával. Gyermekeik Mária (1938), Katalin (1941. feb. 17.–2012. dec. 30.), Pál (1944. márc. 20.–1974. ápr. 30.) táncdalénekes. Halálát a halotti anyakönyv szerint aknasérülés okozta.

Szállóigegyűjteménye Janovics András szerint megbízhatatlanra sikerült, kritikájában számtalan példával alátámasztva Szécsi munkájának hiányosságait. Szécsi Ferenc nyelvmagyarítással is foglalkozott, a Szentesi Napló 1942. október 10-ei száma közöl néhány példát a kétezer újított magyar szót tartalmazó füzetéből: adminisztrál — elügyit, alumínium — pihefém, artista — tarkaművész, bakfis — suttyólány, bár — duhajda, cvikipuszi — csipicsók, drogéria — gyógyosbolt, gardedám — nővigyázó. Új magyar szavak szótára című művét a Magyar Szemle groteszk ötleteivel feltűnést keltő kis füzetként jellemzi és megjegyzi, hogy a nyelv dolgához csak avatott embernek szabad nyúlnia. Márai Sándor a következő kritikával illette: "Szécsi Ferenc első füzetét, az „Uj magyar szavak szótárá“-t csodálkozással elegy idegenkedéssel  olvastam, mert szép példája annak, hogy egy jószándéku ember önzetlenül is mennyit véthet a magyar nyelv ellen, ha erőszakos és  nyakatekert módon, előre feltett szándékkal csüri-csavarja az élet uj fogalmainak fedezésére forgalomba vetett idegen szavakat." A mű több száz idegen eredetű szó helyett ajánl saját maga gyártotta magyar megfelelőt. Nyelvújító tevékenységét több korabeli lap kifigurázta (a Népszava 1941. november 7-ei száma Vizelény a duhajdában címmel közöl egy írást, amely Szécsi szavainak felhasználásával készült), Jemnitz Sándor pedig rámutatott a zenei szakkifejezések Szécsi általi magyarításának pontatlanságaira.

Művei

 Új magyar szavak szótára, 1926;
 Idegen szavak nagyszótára, 1936;
 Szállóigék. Az irodalomban, sajtóban és köznyelvben használt magyar, latin, görög, német, francia, olasz, angol stb. irodalmi és történelmi mondások gyűjteménye, származásuk és használatuk magyarázataival; Universum, Bp., 1937  
 Ami a történelemből kimaradt, 1940; 
 Általános műveltség lexikona, 1941;
 2000 kérdés és felelet
 Hivatalos és köznapi nyelvünk magyartalanságai, 1942;
 Magyar nyelvvédő könyve, 1943.

Jegyzetek

Források

 Jász-Nagykun-Szolnok megyei szerzők az Új magyar irodalmi lexikonban (A forrásul szolgáló Új magyar irodalmi lexikon keveri adatait és műveit Szécsi Ferenc (1892-?) költőével.)
 Paulina Éva: Zenészballada. Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1986. 22. old.
 szecsipal.mindenkilapja.hu
Mai napon lett öngyilkos a fantasztikus magyar zenész

Magyar írók
Magyar nyelvészek
Magyar művelődéstörténészek
1905-ben született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Zsidó származású magyarok
Szécsi Ferenc ( Dobrica , május – Budapest , január ) magyar író , nyelvész , művelődéstörténész , Szécsi Pál táncdalénekes édesapja . Élete és munkássága Szécsi Sándor ( eredetileg Stern Salamon ) orvos és Kentner Jozefin fiaként született. szeptemberán Budapesten házasságot kötött Szemere Klárával jan.–2004. máj. ) , Szemere Géza és Kolmann Auguszta Antónia lányával . Gyermekeik Mária Katalin feb.–2012. dec . ) , Pál márc.–1974. ápr. ) táncdalénekes . Halálát a halotti anyakönyv szerint aknasérülés okozta . Szállóigegyűjteménye Janovics András szerint megbízhatatlanra sikerült , kritikájában számtalan példával alátámasztva Szécsi munkájának hiányosságait . Szécsi Ferenc nyelvmagyarítással is foglalkozott , a Szentesi Napló októberei száma közöl néhány példát a kétezer újított magyar szót tartalmazó füzetéből : adminisztrál — elügyit , alumínium — pihefém , artista — tarkaművész , bakfis — suttyólány , bár — duhajda , cvikipuszi — csipicsók , drogéria — gyógyosbolt , gardedám — nővigyázó . Új magyar szavak szótára című művét a Magyar Szemle groteszk ötleteivel feltűnést keltő kis füzetként jellemzi és megjegyzi , hogy a nyelv dolgához csak avatott embernek szabad nyúlnia . Márai Sándor a következő kritikával illette : " Szécsi Ferenc első füzetét , az „ Uj magyar szavak szótárá“-t csodálkozással elegy idegenkedéssel olvastam , mert szép példája annak , hogy egy jószándéku ember önzetlenül is mennyit véthet a magyar nyelv ellen , ha erőszakos és nyakatekert módon , előre feltett szándékkal csüri-csavarja az élet uj fogalmainak fedezésére forgalomba vetett idegen szavakat . " A mű több száz idegen eredetű szó helyett ajánl saját maga gyártotta magyar megfelelőt . Nyelvújító tevékenységét több korabeli lap kifigurázta ( a Népszava novemberei száma Vizelény a duhajdában címmel közöl egy írást , amely Szécsi szavainak felhasználásával készült ) , Jemnitz Sándor pedig rámutatott a zenei szakkifejezések Szécsi általi magyarításának pontatlanságaira . Művei Új magyar szavak szótára , Idegen szavak nagyszótára , Szállóigék . Az irodalomban , sajtóban és köznyelvben használt magyar , latin , görög , német , francia , olasz , angol stb. irodalmi és történelmi mondások gyűjteménye , származásuk és használatuk magyarázataival ; Universum , Bp. , Ami a történelemből kimaradt , Általános műveltség lexikona , kérdés és felelet Hivatalos és köznapi nyelvünk magyartalanságai , Magyar nyelvvédő könyve , Jegyzetek Források Jász-Nagykun-Szolnok megyei szerzők az Új magyar irodalmi lexikonban ( A forrásul szolgáló Új magyar irodalmi lexikon keveri adatait és műveit Szécsi Ferenc ? ) költőével . ) Paulina Éva : Zenészballada . Magvető Könyvkiadó , Budapest , old. szecsipal.mindenkilapja.hu Mai napon lett öngyilkos a fantasztikus magyar zenész Magyar írók Magyar nyelvészek Magyar művelődéstörténészek 1905-ben született személyek 1945-ben elhunyt személyek Zsidó származású magyarok