Juventusz-barlang
A Juventusz-barlang Esztergomban, a Duna–Ipoly Nemzeti Park területén található Pilis hegységben lévő egyik barlang. Turista útikalauzokban is szerepel.

Leírás 

A Pilis hegy oldalában található Csévi-szirteken nyílik. A Hipp-hopp-Gazsi-barlang bejáratától kb. 7 m-rel magasabban, az Ajándék-barlang bejáratától kb. 100 m-rel alacsonyabban nyílik. Erdős hegyoldalban lévő sziklafal tövében van bejárata. Bejáratának szélessége 3,6 m és magassága 1,6 m. Felső triász dachsteini mészkőben keletkezett karsztvízszint alatti oldódással. Inaktívvá válása után kifagyásos aprózódás alakította át járatait.

Elágazó térformájú. Morfológiai elemei közül meg kell említeni a gömbfülkét és gömbüstöt. Járataiban megfigyelhető függőcseppkő, állócseppkő, farkasfogas cseppkőzászló, cseppkőléc, cseppkőlefolyás, visszaoldott cseppkő, kondenz borsókő és hegyitej. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 2002-ben szerkesztett térképe alapján 20 m hosszú, 1,5 m mély és 3 m magas. Barlangjáró alapfelszereléssel járható, de látogatásához engedély szükséges.

Eredetileg a Juventus-barlang nevet adták neki (Lorberer 1973), de előfordul irodalmában Juventus barlang (Lendvay 1973) néven is.

Kutatástörténet 

A X. ker. Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának 1973. évi jelentésében az olvasható, hogy Gáspár József a szakosztály 2 tagjával fedezte fel 1973-ban a Pilis hegyen a Juventus barlangot, és annak szűk bejáratán át elsőnek jutott be a barlangba. A barlang részben lett feltárva. A barlang hátsó részében található vörösagyag réteg régészeti megásatása Gábori Miklós felügyeletével történt. Az ásatás nem hozott különösebb eredményt. Néhány csiga és csonttöredék került elő. 1974-ben kicsit bontották, hogy megtalálják folytatását és meteorológiai mérések, valamint felmérés történt az üregben.

Az 1974-ben megjelent Pilis útikalauz című könyvben, a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjainak jegyzékében (19–20. old.) meg van említve, hogy a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjai között van a Juventus-barlang. A Pilis hegység barlangjait leíró rész szerint a Juventus-barlangnak a Leány-barlangtól É-ra 300 m-re, a Leány-barlanggal majdnem azonos tszf. magasságban van a bejárata. A Juventusz-barlang 15 m hosszú és cseppköves üreg. A Juventusz-barlang felett, kb. 100 m-rel magasabban van az Ajándék-barlang bejárata.

Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az van írva, hogy a Juventus barlang a Pilis hegységben, a Pilis-vonulatban, Piliscséven helyezkedik el. A településtől ÉK-re 37°-ra 2980 m-re, kb. 500 m tszf. magasságban van a bejárata. A Leány-barlangtól É-ra 300 m-re és azonos magasságban található. A barlang 15 m hosszú. Vegyes, meleg és hévizes eredetű barlang gömbfülkékkel és cseppkőképződményekkel. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 irodalmi mű alapján lett írva. A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjai 1976-ban mérték hőmérsékletét.

Az 1976. évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott és Kordos László által írt jelentésben szó van arról, hogy 1976. október 10-én a Juventus-barlang bejáratának közeléből 0,1–0,2 m mélyről, bolygatatlan rétegből Lendvay Ákos Meles meles csontot gyűjtött. Az 1976. évi MKBT Beszámolóban kiadott és Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve, hogy 1976-ban szórvány őslénytani lelet került elő a Pilis hegységben lévő Juventus barlangból (Lendvay Ákos). A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály barlangkutatói próbáltak újabb szakaszt feltárni benne 1979-ben, de eredménytelenül. Ebben az évben újra hőmérsékletméréseket végeztek.

Az 1984-ben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Pilis hegység barlangjai között a barlang Juventus-barlang néven. A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. A Kárpát József által írt 1991-es kéziratban meg van említve, hogy a Juventus-barlang (Piliscsév) 15 m hosszú és ismeretlen mélységű. 1997-ben Sásdi László megrajzolta a barlang alaprajzi térképvázlatát. A Sásdi László által 1997-ben kitöltött barlangkataszteri törzslapon 20 m hosszúnak és freatikus keletkezésű barlangnak van regisztrálva. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1998. évi jelentésében meg van említve, hogy a Juventusz-barlangtól 6 m-rel lejjebb van a Hipp-hopp-barlang bejárata. A 2000. évi Karsztfejlődésben lévő tanulmányban van egy ábra, amelyen látható a Pilis hegységben található néhány barlang és édesvízi mészkő előfordulás földrajzi elhelyezkedése. Az ábrán megfigyelhető, hogy a Juventusz-barlang (a rajzon Juventusz a neve) mekkora függőleges kiterjedésű és mekkora tszf. magasságban helyezkedik el.

2002-ben az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület két tagja, Kovács Ádám és Kovács Richárd mérték fel a barlangot, majd a felmérés alapján Kovács Richárd szerkesztette és rajzolta meg alaprajzi térképét keresztmetszetekkel. A 2007. évi Karszt és Barlangban meg van említve, hogy a Csévi-szirtek 47 barlangja 3 csoportba osztható hosszúság alapján. A Juventus-barlang a közepesen hosszú, 10–20 m hosszú barlangok közé tartozik. A Csévi-szirtek barlangjainak jellegét a törésrendszerek alapvetően meghatározzák. A kőzetrétegek síkjaihoz igazodik a Juventus-barlang kialakulása. Az 1. ábrán, amely a Csévi-szirtek térképe, jelölve van a barlang bejáratának földrajzi elhelyezkedése.

Irodalom 

 Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület: Juventusz-barlang nyilvántartólap. Kézirat, 2002. szeptember. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat. Budapest, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Deák István – Leél-Őssy Szabolcs – Kövér Szilvia – Surányi Gergely: A Csévi-szirtek barlangjai. Karszt és Barlang, 2007. 1–2. félév. 20., 25., 32. old.
 Dely Károly – Mezei Iván: Pilis útikalauz. Sport, Budapest, 1974. 20., 33. old. (A Pilis-hegység barlangjai című fejezetet, a 19–37. oldalakat Dénes György írta.)
 Harsáczki György: A Pilis-hegyről barlangász szemmel. Turista Magazin, 2001. december (112. évf. 6. sz.) 6. old.
 Jánossy Dénes: Jelentés az Őslénytani Szakbizottság 1976. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1976. 35. old.
 Kárpát József: A Pilis-hegység területén levő barlangok jegyzéke. Kézirat. 1991. október. 3. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtések 1976-ban. MKBT Beszámoló, 1976. 48. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 277., 294. old.
 Kraus Sándor: 1997. évi beszámoló. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.) (Nincs benne említve a barlang.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a X. Ker. Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának 1973. évi munkájáról. Kézirat. Budapest, 1973. november 29. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a X. ker. Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának 1974. évben végzett munkájáról. MKBT Beszámoló, 1975 első félév. 28. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a X. ker. Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának 1974. évben végzett munkájáról. Kézirat. Budapest, 1975. január 25. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1976. évben kifejtett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 166., 167., 169., 174. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1979. évben kifejtett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1979. 154. old.
 Lendvay Ákos: Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály 1979. évben kifejtett tevékenységéről. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lorberer Árpád: Újabb felfedezések a Pilis-hegy környékén. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1973. 3. füz. 14. old.
 Miczek György szerk.: A Pilis és a Visegrádi-hegység. Budapest, Sport, 1991. 41. old. („A Pilis és a Visegrádi-hegység barlangjai” című fejezetet, a 26–46. oldalakat Dénes György írta.)
 Nyerges Miklós: MKBT – XL. Barlangnap, Pilisszentkereszt. Túrakalauz. 1996. 29. old.
 Sásdi László: Juventusz-barlang. Barlangkataszteri törzslap. Kézirat, 1997. május 2. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Sásdi László szerk.: Jelentés az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1998-ban végzett munkájáról. Kézirat. 13. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Sásdi László: A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete. Karsztfejlődés, 2000. (5. köt.) 90. old.
 Sásdi László: A Pilis karsztjának fejlődéstörténete. Kézirat. 2002. 10. ábra (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További irodalom 

 Lorberer Árpád: Szpeleográfiai terepjelentés. Kézirat, Budapest. (A „Magyarország barlangleltára” című összeállítás szerint 1973-ban, vagy 1975-ben készült róla terepjelentés.)

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Pilis hegységben
Esztergom földrajza
A Juventusz-barlang Esztergomban , a Duna–Ipoly Nemzeti Park területén található Pilis hegységben lévő egyik barlang . Turista útikalauzokban is szerepel . Leírás A Pilis hegy oldalában található Csévi-szirteken nyílik . A Hipp-hopp-Gazsi-barlang bejáratától kb.m-rel magasabban , az Ajándék-barlang bejáratától kb.m-rel alacsonyabban nyílik . Erdős hegyoldalban lévő sziklafal tövében van bejárata . Bejáratának szélessége6 m és magassága6 m . Felső triász dachsteini mészkőben keletkezett karsztvízszint alatti oldódással . Inaktívvá válása után kifagyásos aprózódás alakította át járatait . Elágazó térformájú . Morfológiai elemei közül meg kell említeni a gömbfülkét és gömbüstöt . Járataiban megfigyelhető függőcseppkő , állócseppkő , farkasfogas cseppkőzászló , cseppkőléc , cseppkőlefolyás , visszaoldott cseppkő , kondenz borsókő és hegyitej. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesületben szerkesztett térképe alapjánm hosszú,5 m mély ésm magas . Barlangjáró alapfelszereléssel járható , de látogatásához engedély szükséges . Eredetileg a Juventus-barlang nevet adták neki ( Lorberer de előfordul irodalmában Juventus barlang ( Lendvaynéven is . Kutatástörténet A X. ker . Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának évi jelentésében az olvasható , hogy Gáspár József a szakosztálytagjával fedezte felban a Pilis hegyen a Juventus barlangot , és annak szűk bejáratán át elsőnek jutott be a barlangba . A barlang részben lett feltárva . A barlang hátsó részében található vörösagyag réteg régészeti megásatása Gábori Miklós felügyeletével történt . Az ásatás nem hozott különösebb eredményt . Néhány csiga és csonttöredék került elő.ben kicsit bontották , hogy megtalálják folytatását és meteorológiai mérések , valamint felmérés történt az üregben . Azben megjelent Pilis útikalauz című könyvben , a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjainak jegyzékében20. old . ) meg van említve , hogy a Pilis hegység és a Visegrádi-hegység barlangjai között van a Juventus-barlang . A Pilis hegység barlangjait leíró rész szerint a Juventus-barlangnak a Leány-barlangtól É-ram-re , a Leány-barlanggal majdnem azonos tszf. magasságban van a bejárata . A Juventusz-barlangm hosszú és cseppköves üreg . A Juventusz-barlang felett , kb.m-rel magasabban van az Ajándék-barlang bejárata . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az van írva , hogy a Juventus barlang a Pilis hegységben , a Pilis-vonulatban , Piliscséven helyezkedik el . A településtől ÉK-re-ram-re , kb.m tszf. magasságban van a bejárata . A Leány-barlangtól É-ram-re és azonos magasságban található . A barlangm hosszú . Vegyes , meleg és hévizes eredetű barlang gömbfülkékkel és cseppkőképződményekkel . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály tagjaiban mérték hőmérsékletét . Az évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott és Kordos László által írt jelentésben szó van arról , hogy októberén a Juventus-barlang bejáratának közeléből1–0,2 m mélyről , bolygatatlan rétegből Lendvay Ákos Meles meles csontot gyűjtött . Az évi MKBT Beszámolóban kiadott és Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve , hogyban szórvány őslénytani lelet került elő a Pilis hegységben lévő Juventus barlangból ( Lendvay Ákos ) . A Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály barlangkutatói próbáltak újabb szakaszt feltárni benneben , de eredménytelenül . Ebben az évben újra hőmérsékletméréseket végeztek . Azben megjelent Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Pilis hegység barlangjai között a barlang Juventus-barlang néven . A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . A Kárpát József által írtes kéziratban meg van említve , hogy a Juventus-barlang ( Piliscsév) m hosszú és ismeretlen mélységű.ben Sásdi László megrajzolta a barlang alaprajzi térképvázlatát . A Sásdi László általben kitöltött barlangkataszteri törzslaponm hosszúnak és freatikus keletkezésű barlangnak van regisztrálva . Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület évi jelentésében meg van említve , hogy a Juventusz-barlangtólm-rel lejjebb van a Hipp-hopp-barlang bejárata . A évi Karsztfejlődésben lévő tanulmányban van egy ábra , amelyen látható a Pilis hegységben található néhány barlang és édesvízi mészkő előfordulás földrajzi elhelyezkedése . Az ábrán megfigyelhető , hogy a Juventusz-barlang ( a rajzon Juventusz a neve ) mekkora függőleges kiterjedésű és mekkora tszf. magasságban helyezkedik el . 2002-ben az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület két tagja , Kovács Ádám és Kovács Richárd mérték fel a barlangot , majd a felmérés alapján Kovács Richárd szerkesztette és rajzolta meg alaprajzi térképét keresztmetszetekkel . A évi Karszt és Barlangban meg van említve , hogy a Csévi-szirtekbarlangjacsoportba osztható hosszúság alapján . A Juventus-barlang a közepesen hosszú,20 m hosszú barlangok közé tartozik . A Csévi-szirtek barlangjainak jellegét a törésrendszerek alapvetően meghatározzák . A kőzetrétegek síkjaihoz igazodik a Juventus-barlang kialakulása . Az ábrán , amely a Csévi-szirtek térképe , jelölve van a barlang bejáratának földrajzi elhelyezkedése . Irodalom Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület : Juventusz-barlang nyilvántartólap . Kézirat , szeptember . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat . Budapest , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Deák István – Leél-Őssy Szabolcs – Kövér Szilvia – Surányi Gergely : A Csévi-szirtek barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Dely Károly – Mezei Iván : Pilis útikalauz . Sport , Budapest , , old . ( A Pilis-hegység barlangjai című fejezetet , a37. oldalakat Dénes György írta . ) Harsáczki György : A Pilis-hegyről barlangász szemmel . Turista Magazin , december évf. sz . ) old . Jánossy Dénes : Jelentés az Őslénytani Szakbizottság évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Kárpát József : A Pilis-hegység területén levő barlangok jegyzéke . Kézirat. október. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtésekban . MKBT Beszámoló , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , old . Kraus Sándor : évi beszámoló . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) ( Nincs benne említve a barlang . ) Lendvay Ákos : Jelentés a X . Ker . Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának évi munkájáról . Kézirat . Budapest , november old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Jelentés a X. ker . Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának évben végzett munkájáról . MKBT Beszámoló, első félév. old . Lendvay Ákos : Jelentés a X. ker . Természetbarát Sportkör Fényes Elek Barlangkutató Szakosztályának évben végzett munkájáról . Kézirat . Budapest , január old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , , , , old . Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Lendvay Ákos : Jelentés a Kőbányai Barlangkutató és Hegymászó Szakosztály évben kifejtett tevékenységéről . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lorberer Árpád : Újabb felfedezések a Pilis-hegy környékén . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Miczek György szerk . : A Pilis és a Visegrádi-hegység . Budapest , Sport , old . ( „ A Pilis és a Visegrádi-hegység barlangjai” című fejezetet , a46. oldalakat Dénes György írta . ) Nyerges Miklós : MKBT – XL. Barlangnap , Pilisszentkereszt . Túrakalauz. old . Sásdi László : Juventusz-barlang . Barlangkataszteri törzslap . Kézirat , május ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Sásdi László szerk . : Jelentés az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesületban végzett munkájáról . Kézirat. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Sásdi László : A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete . Karsztfejlődés , köt. ) old . Sásdi László : A Pilis karsztjának fejlődéstörténete . Kézirat. ábra ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További irodalom Lorberer Árpád : Szpeleográfiai terepjelentés . Kézirat , Budapest . ( A „ Magyarország barlangleltára” című összeállítás szerintban , vagyben készült róla terepjelentés . ) További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Pilis hegységben Esztergom földrajza