Tamazunchale
Tamazunchale egy város Mexikó San Luis Potosí államának délkeleti részén. 2010-ben lakossága meghaladta a 24 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A város San Luis Potosí állam délkeleti szélén épült fel a Moctezuma folyó völgyében, ott, ahol a Moctezuma és az Amajac összefolyik. A völgytalp 110–120 méterrel fekszik a tenger szintje felett, de közvetlenül a város szomszédságában már több száz méter relatív magasságú hegyek emelkednek, sőt, a szélső utcák már ezen hegyek lejtőire kúsznak fel. A hegyeket vadon borítja, de főként a várostól keletre mezőgazdasági területek is vannak.

Éghajlat
A város éghajlata forró, főként nyáron és ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 37 °C-os hőséget, a rekord elérte a 49 °C-ot is. Az átlagos hőmérsékletek a januári 19,6 és a júniusi 29,2 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő. Az évi átlagosan 1561 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel kétharmada.

Népesség
A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett:

Története
A település neve a vaszték nyelvből ered, de pontos jelentésére két különböző magyarázat is létezik. Az egyik szerint a Temazolcali szóból származik, aminek jelentése „varangyok háza”, a másik szerint a tam („hely”), az uzum („nő”) és a tzale („kormányoz”) szavak összetételéből alakult ki, és így azt jelenti, hogy „a hely, ahol a kormányzónő él”.

A területet régen vasztékok lakták, azonban az ő kultúrájukat a 15. század elején az aztékok elpusztították, majd a 16. századtól kezdve a spanyol gyarmatosítók vették át az irányítást a terület felett. 1803-ban érkezett a településre Alonso Peña, akinek egyik fia, Francisco Peña néhány évvel később a helyi függetlenségiek vezetőjévé vált. 1812-ben csapatai megtámadták a spanyolok kezén levő Tamazunchalét, amit fel is gyújtottak, így a város ezután éveken át teljesen lakatlan maradt, csak a béke elérkeztével kezdtek újra építkezésbe az ide települők. 1827-ben, amikor egy rendeletben felsorolták a nemrég megalakult szövetségi állam néhány községét, Tamazunchale már közöttük volt, sőt, 1828-ban már éves vásár tartására is jogot kaptak. Az 1857-ben kitört reformháború során is sokat szenvedett a város, majd a francia megszállás idején az imperialisták is számos bűntényt követtek el itt.

A helyi plébániatemplom építése 1893-ban kezdődött meg, és már azelőtt használni kezdték, hogy 1903-ra elkészült volna a tető és a főoltár. A községi palotát 1895-ben avatták fel, de egy 1914-es tűzvészben elpusztult. Ebben az időszakban jelentős volt a környéken a kávé, a rizs és az értékes faanyagok termelése, a termékeket pedig Tampico kikötőjén keresztül exportra is juttatták. A forradalom során 1911. május 12-én érkeztek a városba az első forradalmár csapatok, akik ellenállás nélkül vették be Tamazunchalét. Ezután évekig viszonylagos nyugalom volt, bár egyszer egy kisebb csata is lezajlott a közelben.

1935-ben jelent meg az első helyi újság (egy havilap) Manuel José Othón szerkesztésében, és ugyanebben az évben avatták fel a Moctezuma folyón átívelő vashidat is. 1955. szeptember 19-én és 30-án két hurrikán, a Gladys és a Hilda jelentős pusztítást végzett a városban, az utcákat teljesen elöntötte a víz.

Turizmus, látnivalók, kultúra
A városban kevés turisztikai látnivaló van, a környék viszont gazdag természeti szépségekben. A Claro és az Amajaque folyók összefolyásának vidéke önmagában is szép, ráadásul érdekes barlangok is találhatók ott. Figyelemreméltó a Tamar-forrás és a Vega Larga nevű hely, ahol csiga alakú ősmaradványok láthatók a sziklákban.

A helyi ünnepek többnyire vallási jellegűek. A kézművesek hímzett ruhákat, picike faszekereket, álarcokat, valamint gitárokat és egyéb húros hangszereket készítenek, és vannak, akik állatok kitömésével is foglalkoznak.

Jegyzetek

San Luis Potosí települései
Tamazunchale egy város Mexikó San Luis Potosí államának délkeleti részén.ben lakossága meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A város San Luis Potosí állam délkeleti szélén épült fel a Moctezuma folyó völgyében , ott , ahol a Moctezuma és az Amajac összefolyik . A völgytalp120 méterrel fekszik a tenger szintje felett , de közvetlenül a város szomszédságában már több száz méter relatív magasságú hegyek emelkednek , sőt , a szélső utcák már ezen hegyek lejtőire kúsznak fel . A hegyeket vadon borítja , de főként a várostól keletre mezőgazdasági területek is vannak . Éghajlat A város éghajlata forró , főként nyáron és ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , a rekord elérte a°C-ot is . Az átlagos hőmérsékletek a januári6 és a júniusi2 fok között váltakoznak , fagy nem fordul elő . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel kétharmada . Népesség A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett : Története A település neve a vaszték nyelvből ered , de pontos jelentésére két különböző magyarázat is létezik . Az egyik szerint a Temazolcali szóból származik , aminek jelentése „ varangyok háza” , a másik szerint a tam ( „ hely” ) , az uzum ( „ nő” ) és a tzale ( „ kormányoz” ) szavak összetételéből alakult ki , és így azt jelenti , hogy „ a hely , ahol a kormányzónő él” . A területet régen vasztékok lakták , azonban az ő kultúrájukat a század elején az aztékok elpusztították , majd a századtól kezdve a spanyol gyarmatosítók vették át az irányítást a terület felett.ban érkezett a településre Alonso Peña , akinek egyik fia , Francisco Peña néhány évvel később a helyi függetlenségiek vezetőjévé vált.ben csapatai megtámadták a spanyolok kezén levő Tamazunchalét , amit fel is gyújtottak , így a város ezután éveken át teljesen lakatlan maradt , csak a béke elérkeztével kezdtek újra építkezésbe az ide települők.ben , amikor egy rendeletben felsorolták a nemrég megalakult szövetségi állam néhány községét , Tamazunchale már közöttük volt , sőt, ban már éves vásár tartására is jogot kaptak . Azben kitört reformháború során is sokat szenvedett a város , majd a francia megszállás idején az imperialisták is számos bűntényt követtek el itt . A helyi plébániatemplom építéseban kezdődött meg , és már azelőtt használni kezdték , hogyra elkészült volna a tető és a főoltár . A községi palotátben avatták fel , de egyes tűzvészben elpusztult . Ebben az időszakban jelentős volt a környéken a kávé , a rizs és az értékes faanyagok termelése , a termékeket pedig Tampico kikötőjén keresztül exportra is juttatták . A forradalom során májusén érkeztek a városba az első forradalmár csapatok , akik ellenállás nélkül vették be Tamazunchalét . Ezután évekig viszonylagos nyugalom volt , bár egyszer egy kisebb csata is lezajlott a közelben . 1935-ben jelent meg az első helyi újság ( egy havilap ) Manuel José Othón szerkesztésében , és ugyanebben az évben avatták fel a Moctezuma folyón átívelő vashidat is. szeptemberén ésán két hurrikán , a Gladys és a Hilda jelentős pusztítást végzett a városban , az utcákat teljesen elöntötte a víz . Turizmus , látnivalók , kultúra A városban kevés turisztikai látnivaló van , a környék viszont gazdag természeti szépségekben . A Claro és az Amajaque folyók összefolyásának vidéke önmagában is szép , ráadásul érdekes barlangok is találhatók ott . Figyelemreméltó a Tamar-forrás és a Vega Larga nevű hely , ahol csiga alakú ősmaradványok láthatók a sziklákban . A helyi ünnepek többnyire vallási jellegűek . A kézművesek hímzett ruhákat , picike faszekereket , álarcokat , valamint gitárokat és egyéb húros hangszereket készítenek , és vannak , akik állatok kitömésével is foglalkoznak . Jegyzetek San Luis Potosí települései