Knittelfeld
Knittelfeld osztrák város Stájerország Mura-völgyi járásában. Lakossága 2017 januárjában 12 658 fő volt.

Elhelyezkedése

Knittelfeld Felső-Stájerországban, a Mura mentén, az Aichfeld-medence keleti végében fekszik, 645 m-es tengerszint fölötti magasságon. Az önkormányzathoz három település tartozik: Apfelberg (235 lakos), Knittelfeld (11 375 lakos) és Landschach (936 lakos).

A környező önkormányzatok: északra Kobenz, keletre Sankt Margarethen bei Knittelfeld, délre Lobmingtal, nyugatra Spielberg.

Története
A települést először 1224-ben említik. 1292-ben Knittelfeld mellett győzte le I. Albert herceg a Landsberger-szövetség seregét. 1302-ben városjogot kapott.

Az első világháborúban a város mellett fogolytábort létesítettek. 1915-ben kb. 30 ezer - jórészt orosz - hadifoglyot őriztek itt, a város lakosságának többszörösét. Olaszország hadbalépése után a táborban az Isonzó-front sebesültjeinek hoztak létre kórházat, amelynek kapacitása meghaladta az 5 ezer beteget. A háború után a tábort Knittelfelder Neustadt városrésszé alakították.

A második világháborúban 1945. február 23-án a szövetségesek teljesen lebombázták Knittelfeld belvárosát.

A város 2002-ben az országos hírlapok címlapjára került, amikor az Osztrák Szabadságpárt itt rendezte gyűlését és az ún. "knittelfeldi puccs" az első Schüssel-kormány bukásához vezetett.

A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform keretében az addig önálló Apfelberg községet Knittelfeldhez csatolták.

Lakosság
Knittelfeld lakosságát 2016. január 1-én 12 667 főre becsülték. A város lakosainak száma 1971-ig folyamatosan nőtt és elérte a 15 693-at, azóta azonban fokozatosan csökken. 2015-ben a helybeliek 83,6%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1% a régi (2004 előtti), 9,8% az új EU-tagállamokból érkezett. 3,1% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2,5% egyéb országok polgára.
 
A 2001-es népszámlálás során a knittelfeldiek 65,8%-a vallotta magát katolikusnak, 5,8% protestánsnak, 3,5% muszlimnak, 2,2% ortodox kereszténynek, 20,4% pedig felekezet nélkülinek. Ugyanekkor 42 magyar élt a városban.

Gazdaság
Az osztrák ipar hanyatlása éreztette magát a környéken és a munkahelyek száma lecsökkent. A munkanélküliség az országos átlag fölött van. A legnagyobb munkaadók a vasút, amely több mint kétezer embert foglalkoztat, az Austria Email AG, a városi önkormányzat és a villanymotorokat gyártó ATB AG (utóbbi mintegy 600 dolgozóval).

Látnivalók

A második világháborúban Bécsújhely mellett Knittelfeld szenvedte el a legnagyobb károkat az osztrák városok közül, így történelmi épületeinek nagy része megsemmisült.  
a Krisztus király-plébániatemplom
az 1719-es főtéri pestisemlékoszlop
a neuistadti volt fogolytábor
Friedensplatz
a kapucinusok Angyali üdvözlet-temploma
vasútmúzeum 
városházi képtár
a fatornyos Szt. János-templom

Híres knittelfeldiek
Gert Hofbauer (1937 - ) karmester
Lizzi Waldmüller (1904-1945) színésznő, énekesnő

Testvérvárosok
 Kameoka, Japán
 Barcs, Magyarország

Fordítás

Források
Gerhard Ebner (Hrsg): Großmutter, wie war das damals? Oral-History-Projekt 1988.
Gerhard Ebner (Hrsg): Als Großvater in den Krieg ziehen musste. Oral-History-Projekt 1993.
Stefan Karner: Die Steiermark im Dritten Reich 1938–1945. 3. Auflage. Leykam, Graz 1986, , S. 391.
A város honlapja
62041 – Knittelfeld Statistik Austria

Stájerország települései
Knittelfeld osztrák város Stájerország Mura-völgyi járásában . Lakosságajanuárjában658 fő volt . Elhelyezkedése Knittelfeld Felső-Stájerországban , a Mura mentén , az Aichfeld-medence keleti végében fekszik,m-es tengerszint fölötti magasságon . Az önkormányzathoz három település tartozik : Apfelberglakos ) , Knittelfeld375 lakos ) és Landschachlakos ) . A környező önkormányzatok : északra Kobenz , keletre Sankt Margarethen bei Knittelfeld , délre Lobmingtal , nyugatra Spielberg . Története A települést előszörben említik.ben Knittelfeld mellett győzte le I. Albert herceg a Landsberger-szövetség seregét.ben városjogot kapott . Az első világháborúban a város mellett fogolytábort létesítettek.ben kb.ezer - jórészt orosz - hadifoglyot őriztek itt , a város lakosságának többszörösét . Olaszország hadbalépése után a táborban az Isonzó-front sebesültjeinek hoztak létre kórházat , amelynek kapacitása meghaladta azezer beteget . A háború után a tábort Knittelfelder Neustadt városrésszé alakították . A második világháborúban februárán a szövetségesek teljesen lebombázták Knittelfeld belvárosát . A városben az országos hírlapok címlapjára került , amikor az Osztrák Szabadságpárt itt rendezte gyűlését és az ún. " knittelfeldi puccs " az első Schüssel-kormány bukásához vezetett . Aös stájerországi közigazgatási reform keretében az addig önálló Apfelberg községet Knittelfeldhez csatolták . Lakosság Knittelfeld lakosságát januárén667 főre becsülték . A város lakosainak számaig folyamatosan nőtt és elérte a693-at , azóta azonban fokozatosan csökken.ben a helybeliek6%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül a régielőtti ) ,8 % az új EU-tagállamokból érkezett.1 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,5 % egyéb országok polgára . Aes népszámlálás során a knittelfeldiek8%-a vallotta magát katolikusnak,8 % protestánsnak,5 % muszlimnak,2 % ortodox kereszténynek,4 % pedig felekezet nélkülinek . Ugyanekkormagyar élt a városban . Gazdaság Az osztrák ipar hanyatlása éreztette magát a környéken és a munkahelyek száma lecsökkent . A munkanélküliség az országos átlag fölött van . A legnagyobb munkaadók a vasút , amely több mint kétezer embert foglalkoztat , az Austria Email AG , a városi önkormányzat és a villanymotorokat gyártó ATB AG ( utóbbi mintegydolgozóval ) . Látnivalók A második világháborúban Bécsújhely mellett Knittelfeld szenvedte el a legnagyobb károkat az osztrák városok közül , így történelmi épületeinek nagy része megsemmisült. a Krisztus király-plébániatemplom azes főtéri pestisemlékoszlop a neuistadti volt fogolytábor Friedensplatz a kapucinusok Angyali üdvözlet-temploma vasútmúzeum városházi képtár a fatornyos Szt . János-templom Híres knittelfeldiek Gert Hofbauer- ) karmester Lizzi Waldmüllerszínésznő , énekesnő Testvérvárosok Kameoka , Japán Barcs , Magyarország Fordítás Források Gerhard Ebner ( Hrsg ) : Großmutter , wie war das damals ? Oral-History-Projekt Gerhard Ebner ( Hrsg ) : Als Großvater in den Krieg ziehen musste . Oral-History-Projekt Stefan Karner : Die Steiermark im Dritten Reich1945. Auflage . Leykam , Graz , S. A város honlapja 62041 – Knittelfeld Statistik Austria Stájerország települései