Srinjine
Srinjine település Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Splithez tartozik.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 13, közúton 15 km-re keletre, a Perun-hegy és a Mosor-hegység között, a Poljica területén fekszik. Két településrésze a déli Tvrčiće az északi Srinjine.

Története 
Srinjine első írásos említése még Srinjin néven Trpimir fejedelem 852. március 4-én kiadott adománylevelében történt, mely azt jelenti, hogy nem sokkal a horvátok őseinek 7. századi letelepedése után már lakott hely volt. Ezt követően többször is említik történelmi források, így a poljicai Szent Péter monostor szerzetesei által 1080-ban írt a Sumpetari cartulariumban is szerepel. Srinjine a középkorban a Poljicai Köztársaság 12 kantonjának egyikét képezte. Plébániájának alapításáról nincs írásos dokumentum, mivel legrégibb iratai nem maradtak fenn. Minden bizonnyal már a török hódítás előtt is létezett, mert Kisboldogasszony plébániatemplomát 1413. július 7-én már említik és szerepel a Garzadoni érsek 1625-ben tett egyházlátogatásakor készült dokumentumban is. 1807. június 5-én Stobreč határában zajlott az a csata, melyben a Marmont tábornok vezette francia csapatok véget vetettek a 13. század óta létező Poljicai Köztársaságnak. Ez egyúttal a Poljicai Köztársaság megszűnését jelentette. Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. Plébániája 1849-ben a sitnoi plébánia része lett, majd az 1930-as években lett újra önálló. A településnek 1857-ben 409, 1910-ben 440 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 1201 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Kisboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1863-ban épült a régi temploma helyén, melyet már 1413-ban említenek. Mai formáját 1966-ban nyerte el, amikor a hajóhoz két oldalkápolnát építettek. Így a templom latin kereszt alaprajzú lett. 1997-ben a kápolnákat három méterre magasították meg. Az öt ablakot festett üvegablakokra cserélték ki. A régi oltár az apszis falánál áll, előtte helyezték el az új, szembemiséző oltárt. A templom délnyugati oldalán magasodik a harangtorony mely két emelet magas, felül kőpiramis zárja.
Az Umac településrészen áll a Mihály arkangyal templom. Az első kápolnát 1605-benépítették ezen a helyen, majd 1691-ben egy nagyobb templomot építettek a helyére. A templomnak saját  testvérisége van, mely a gondját viseli. Régen földbirtok is tartozott hozzá.
Vilar településrészen áll a Szent Miklós templom, melynek építési ideje ismeretlen, a szakemberek a 12. vagy a 13. századra teszik. A II. világháború után sokáig romosan állt és majdnem összedőlt. 1989-ben teljesen újjáépítették, 1989. december 10-én szentelte fel Jurić érsek. Oltára mögött a falmélyedésben látható Szent Miklós szobra. A nyugati falba az 1835-ös évszám van bevésve, mely talán az előző újjáépítés dátuma lehet, mert előtte a templomot hosszú ideig nem említették.
A kis Szent Miklós kápolna 1910-ben épült faragott kövekből a falu bejáratánál, felszentelése 1912-ben volt. Félköríves bejáratát vasajtóval zárták, melyen át belátni a belső terébe.  A bejárat felett kis körablak, az oromzaton kis harangtorony áll, benne egy haranggal. 1987-ben felújították. Szent Miklós az utazók védőszentje, ezért a közlekedők a kápolnát nagy becsben tartják.
Tvrčići településrészén áll a Mindenszentek templom mely az 1682-ben említett régi templom helyén épült 1996-ban faragott kövekből. A homlokzat feletti kis harangtornyában egy harang látható. Az épületet a 18. század óta saját testvériség gondozza.
Dračinén található a 19. századi Szent Rókus fogadalmi kápolna. Mai formáját 1931-ben kapta, 1989-ben megújították. A kápolnát övező kis udvart szárazon rakott kőfal keríti.
2000-ben Brsnik nevű településrészén emlékkápolnát építettek boldog Alojzije Stepinac bíboros érsek tiszteletére.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Az alapiskola honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Srinjine település Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Splithez tartozik . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re keletre , a Perun-hegy és a Mosor-hegység között , a Poljica területén fekszik . Két településrésze a déli Tvrčiće az északi Srinjine . Története Srinjine első írásos említése még Srinjin néven Trpimir fejedelem márciusén kiadott adománylevelében történt , mely azt jelenti , hogy nem sokkal a horvátok őseinek századi letelepedése után már lakott hely volt . Ezt követően többször is említik történelmi források , így a poljicai Szent Péter monostor szerzetesei általban írt a Sumpetari cartulariumban is szerepel . Srinjine a középkorban a Poljicai Köztársaságkantonjának egyikét képezte . Plébániájának alapításáról nincs írásos dokumentum , mivel legrégibb iratai nem maradtak fenn . Minden bizonnyal már a török hódítás előtt is létezett , mert Kisboldogasszony plébániatemplomát júliusén már említik és szerepel a Garzadoni érsekben tett egyházlátogatásakor készült dokumentumban is. júniusén Stobreč határában zajlott az a csata , melyben a Marmont tábornok vezette francia csapatok véget vetettek a század óta létező Poljicai Köztársaságnak . Ez egyúttal a Poljicai Köztársaság megszűnését jelentette . Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . Plébániájaben a sitnoi plébánia része lett , majd azas években lett újra önálló . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Kisboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaban épült a régi temploma helyén , melyet márban említenek . Mai formájátban nyerte el , amikor a hajóhoz két oldalkápolnát építettek . Így a templom latin kereszt alaprajzú lett.ben a kápolnákat három méterre magasították meg . Az öt ablakot festett üvegablakokra cserélték ki . A régi oltár az apszis falánál áll , előtte helyezték el az új , szembemiséző oltárt . A templom délnyugati oldalán magasodik a harangtorony mely két emelet magas , felül kőpiramis zárja . Az Umac településrészen áll a Mihály arkangyal templom . Az első kápolnátbenépítették ezen a helyen , majdben egy nagyobb templomot építettek a helyére . A templomnak saját testvérisége van , mely a gondját viseli . Régen földbirtok is tartozott hozzá . Vilar településrészen áll a Szent Miklós templom , melynek építési ideje ismeretlen , a szakemberek a vagy a századra teszik . A II. világháború után sokáig romosan állt és majdnem összedőlt.ben teljesen újjáépítették , decemberén szentelte fel Jurić érsek . Oltára mögött a falmélyedésben látható Szent Miklós szobra . A nyugati falba azös évszám van bevésve , mely talán az előző újjáépítés dátuma lehet , mert előtte a templomot hosszú ideig nem említették . A kis Szent Miklós kápolnaben épült faragott kövekből a falu bejáratánál , felszenteléseben volt . Félköríves bejáratát vasajtóval zárták , melyen át belátni a belső terébe . A bejárat felett kis körablak , az oromzaton kis harangtorony áll , benne egy haranggal.ben felújították . Szent Miklós az utazók védőszentje , ezért a közlekedők a kápolnát nagy becsben tartják . Tvrčići településrészén áll a Mindenszentek templom mely azben említett régi templom helyén épültban faragott kövekből . A homlokzat feletti kis harangtornyában egy harang látható . Az épületet a század óta saját testvériség gondozza . Dračinén található a századi Szent Rókus fogadalmi kápolna . Mai formájátben kapta, ben megújították . A kápolnát övező kis udvart szárazon rakott kőfal keríti . 2000-ben Brsnik nevű településrészén emlékkápolnát építettek boldog Alojzije Stepinac bíboros érsek tiszteletére . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Az alapiskola honlapja Split-Dalmácia megye települései