Ybl Lajos
Ybl Lajos lovag, teljes születési nevén Ybl Lajos János Mihály (Pest, 1855. szeptember 25. – Budapest, 1934. január 24.) műépítész, várkapitány.

Élete 
Édesapja idősb Ybl Lajos lovag, a váltótörvényszék elnöke külföldi egyetemeken taníttatta fiát, eleinte Bécsben, majd Stuttgartban tanult. Nagybátyja Ybl Miklós volt, akinek műtermében volt lehetősége gyakorolni, tervezőirodájában pedig bérpaloták mellett villákat, templomokat és középületeket is tervezett, amelyek közül az akkor hatalmas tornyúnak számító hódmezővásárhelyi városháza épületét, a temesvári millenniumi templomot, a selmecbányai főgimnáziumot emelik ki munkásságából. Ő tervei alapján épült fel az akkori Magyarország számos gyermekmenhelyet, Budapesten és még tizennégy vidéki városban. A Fehér Kereszt Kórházak több épülete is az ő tervei alapján valósult meg.

Építészi tevékenységét idővel a Monarchián belül megvalósuló kultúrdiplomáciai működése váltotta fel, amikor udvari szolgálatba lépett. 1895-ben I. Ferenc József budapesti és gödöllői várkapitánnyá nevezte ki. Ez a poszt akkoriban nagyon jelentős, magas rangú kinevezésnek számított, ugyanakkor kényes, és nagy tapintatot, körültekintést igénylő személyiséget kívánt. Ybl Lajos kineveztetése kapcsán különösen Erzsébet királyné bizalmát érdemelte ki. A budai várépítés, várfejlesztések idején neki volt köszönhető, hogy a bécsi udvar részéről minden akadály elhárult a vár teljes kiépítése elől, miután a várépítési bizottságban ő képviselte a királyi házat. 
1901-ben saját kérésére visszavonult. Fiatal korában már a Vaskoronarend lovagja lett, később a souverain máltai lovagrend  I. osztályú keresztjének és számos külföldi kitüntetésnek, egyebek között a német vörös sasrend középkeresztjének tulajdonosa volt.

Családja 
Ybl Lajos és Fábián Magdolna fia. Felesége Mayer Ilona volt, akivel 1881. november 22-én Szegeden házasodott össze, egy fiuk született, Ybl Ervin Ferenc Nándor Lajos. 

Fia dr. Ybl Ervin lovag, kultuszminiszteri tanácsos lett, de volt egyetemi magántanár, később mint kitűnő művészeti szakíró lett a Budapesti Hírlap belső munkatársa, ugyanakkor állandó munkatársa volt a havonta megjelenő Magyar Művészet folyóiratnak is.

Ismert épületei 
 1892–1893: Városháza, 6800 Hódmezővásárhely, Kossuth tér 1.
 1896–1901: Millenniumi templom, Temesvár, Piața Romanilor 6.
 1903: Országos Gyermekvédő Liga Otthona, 6726 Újszeged, Csanádi u. 34.
 1903–1905: Wágner-villa, 1125 Budapest, Istenhegyi út 88.
 1905: Budapesti Magyar Királyi Állami Gyermekmenhely (ma: Heim Pál Országos Gyermekgyógyászati Intézet), 1089 Budapest, Üllői út 86.
 1909–1910: Blitz Mórné bérháza, 1074 Budapest, Rottenbiller utca 35. 
 1909–1910: Székesfővárosi kislakásos bérház, 1087 Budapest, Szörény utca 5-7. – épült a Bárczy István kislakás- és iskolaépítési programja keretében
 1910 k.: Blitz-ház, 1077 Budapest, Rottenbiller utca 35.
 1912: Pápai Manó háza, 1146 Budapest, Thököly út 61.
 1913–1914: Állami polgári fiúiskola (ma: Batsányi János Gimnázium), 6640 Csongrád, Kossuth Lajos tér 1.
 ?: Római katolikus főgimnázium, Selmecbánya

Részt vett a Sváb Gyula-féle iskolaépítési programban, ahol egy vagy több iskolaépületet tervezett (helyszín nem ismert). 1915 és 1918 között az ő tervei alapján zajlott a Szentesi gimnázium (ma: Horváth Mihály Gimnázium) átépítése (épült: 1887–1888, tervezte: Benkó Károly).

Emléke 
 Mellszobra: Hódmezővásárhely, Kossuth tér 1.

Képtár

Jegyzetek

Források 
 
 Ybl Lajos. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés ideje: 2016. február 3.)

További információk 
 A m[agyar] kir[ályi] belügyminiszter által igazolt nemesek 1867–1937. Szerk. és kiadta Gerő József. Budapest, 1938. Kovács és Szegedi nyomda.
 Vajay Szabolcs: A Máltai Rend magyar lovagjai 1530–2000. Budapest, Mikes Kiadó Kft., 2000.
 

Pestiek
1855-ben született személyek
Magyar építészek
1934-ben elhunyt személyek
Magyarországi németek
Ybl Lajos lovag , teljes születési nevén Ybl Lajos János Mihály ( Pest , szeptember – Budapest , január ) műépítész , várkapitány . Élete Édesapja idősb Ybl Lajos lovag , a váltótörvényszék elnöke külföldi egyetemeken taníttatta fiát , eleinte Bécsben , majd Stuttgartban tanult . Nagybátyja Ybl Miklós volt , akinek műtermében volt lehetősége gyakorolni , tervezőirodájában pedig bérpaloták mellett villákat , templomokat és középületeket is tervezett , amelyek közül az akkor hatalmas tornyúnak számító hódmezővásárhelyi városháza épületét , a temesvári millenniumi templomot , a selmecbányai főgimnáziumot emelik ki munkásságából . Ő tervei alapján épült fel az akkori Magyarország számos gyermekmenhelyet , Budapesten és még tizennégy vidéki városban . A Fehér Kereszt Kórházak több épülete is az ő tervei alapján valósult meg . Építészi tevékenységét idővel a Monarchián belül megvalósuló kultúrdiplomáciai működése váltotta fel , amikor udvari szolgálatba lépett.ben I. Ferenc József budapesti és gödöllői várkapitánnyá nevezte ki . Ez a poszt akkoriban nagyon jelentős , magas rangú kinevezésnek számított , ugyanakkor kényes , és nagy tapintatot , körültekintést igénylő személyiséget kívánt. Ybl Lajos kineveztetése kapcsán különösen Erzsébet királyné bizalmát érdemelte ki . A budai várépítés , várfejlesztések idején neki volt köszönhető , hogy a bécsi udvar részéről minden akadály elhárult a vár teljes kiépítése elől , miután a várépítési bizottságban ő képviselte a királyi házat . 1901-ben saját kérésére visszavonult . Fiatal korában már a Vaskoronarend lovagja lett , később a souverain máltai lovagrend I. osztályú keresztjének és számos külföldi kitüntetésnek , egyebek között a német vörös sasrend középkeresztjének tulajdonosa volt . Családja Ybl Lajos és Fábián Magdolna fia . Felesége Mayer Ilona volt , akivel novemberén Szegeden házasodott össze , egy fiuk született , Ybl Ervin Ferenc Nándor Lajos . Fia dr. Ybl Ervin lovag , kultuszminiszteri tanácsos lett , de volt egyetemi magántanár , később mint kitűnő művészeti szakíró lett a Budapesti Hírlap belső munkatársa , ugyanakkor állandó munkatársa volt a havonta megjelenő Magyar Művészet folyóiratnak is . Ismert épületei 1893 : Városháza, Hódmezővásárhely , Kossuth tér 1901 : Millenniumi templom , Temesvár , Piața Romanilor Országos Gyermekvédő Liga Otthona,Újszeged , Csanádi u . 1905 : Wágner-villa, Budapest , Istenhegyi út Budapesti Magyar Királyi Állami Gyermekmenhely ( ma : Heim Pál Országos Gyermekgyógyászati Intézet ) , Budapest , Üllői út 1910 : Blitz Mórné bérháza, Budapest , Rottenbiller utca 1910 : Székesfővárosi kislakásos bérház , Budapest , Szörény utca – épült a Bárczy István kislakás- és iskolaépítési programja keretében k . : Blitz-ház , Budapest , Rottenbiller utca Pápai Manó háza, Budapest , Thököly út 1914 : Állami polgári fiúiskola ( ma: Batsányi János Gimnázium ) ,Csongrád , Kossuth Lajos tér ? : Római katolikus főgimnázium , Selmecbánya Részt vett a Sváb Gyula-féle iskolaépítési programban , ahol egy vagy több iskolaépületet tervezett ( helyszín nem ismert ) .ésközött az ő tervei alapján zajlott a Szentesi gimnázium ( ma : Horváth Mihály Gimnázium ) átépítése ( épült : 1888 , tervezte : Benkó Károly ) . Emléke Mellszobra : Hódmezővásárhely , Kossuth tér Képtár Jegyzetek Források Ybl Lajos . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum ( Hozzáférés ideje : február ) További információk A m[ agyar ] kir[ ályi ] belügyminiszter által igazolt nemesek1937. Szerk. és kiadta Gerő József . Budapest , Kovács és Szegedi nyomda . Vajay Szabolcs : A Máltai Rend magyar lovagjai2000. Budapest , Mikes Kiadó Kft. , Pestiek 1855-ben született személyek Magyar építészek 1934-ben elhunyt személyek Magyarországi németek