A kecske szarvatlansága
A kecske szarvatlansága dominánsan öröklődő jelleg. Előnye, hogy mivel az illető egyednek nincs szarva, kevésbé tud kárt okozni, és társait kevésbé nyomja el. A könnyebb kezelhetőség mellett az is előny, hogy a szarvatlan anyák termékenyebbek. Hátránya, hogy torzítja az ivararányt, mivel elterjedése azt okozza, hogy kevesebb nőstény kecske születik, ami különösen a tej hasznosítású fajtáknál hátrány; a hímek között pedig több a terméketlen. Többször is próbálkoztak már szarvatlan kecskefajta kitenyésztésével, de az egyre több álhermafrodita bak miatt kudarcot vallottak. A szarvatlan kecske hagyományos megnevezése suta vagy buga.

Öröklésmenet
A szarvatlanság dominánsan öröklődik, függetlenül a nemtől; azonban azok az egyedek, amelyek a domináns allélra homozigóták, nemi kromoszómáiktól függetlenül bakká fejlődnek, így az anyák csak heterozigóták vagy homozigóta recesszívek lehetnek. Ha egy bak szarvatlan, akkor lehet homozigóta domináns vagy heterozigóta; ha egy anya szarvatlan, akkor csak heterozigóta lehet.

A lehetséges párosítások:
Homozigóta domináns (PP) bak és heterozigóta (Pp) anya: PP, Pp nemtől függetlenül, de a PP mindenképpen bak lesz. A nőstény:hím aránya 1:3, de a hímek közül egy rész terméketlen. Az összes utód szarvatlan.
Homozigóta domináns (PP) bak és homozigóta recesszív (pp) anya: Az összes utód Pp, a nemek aránya nem torzul. Az összes utód szarvatlan.
Heterozigóta (Pp) bak és heterozigóta (Pp) anya: PP, 2Pp és pp nemtől függetlenül, de a PP mindenképpen bak lesz. A nőstény:hím aránya 3:5, de a hímek közül egy rész terméketlen. A szarvalt:szarvatlan aránya 1:3, de a hímek között több a szarvatlan; az arány nőstényeknél 1:2, hímeknél 1:4.
Heterozigóta (Pp) bak és homozigóta recesszív (pp) anya: Pp, pp, a nemek aránya marad. Az utódok fele szarvatlan.
Homozigóta recesszív (pp) bak és heterozigóta (Pp) anya: Pp, pp, a nemek aránya marad. Az utódok fele szarvatlan.
Homozigóta recesszív (pp) bak és homozigóta recesszív (pp) anya: pp, a nemek aránya marad. Az összes utód szarvalt.

Mindezek az arányok csak valószínűséget jeleznek; a nagy számok törvénye miatt csak sok születés esetén fognak közelíteni az arányok. Kisebb nyájakban lehet a véletlen szerencsés, vagy szerencsétlen.

Az ivarátfordulás magyarázata
Noha a nemet az X és az Y-kromoszómák határozzák meg, a petefészek kifejlődését az 1-es kromoszómán található FOXL2 gén határozza, aminek törlődése esetén az állatnak nem fejlődik petefészke, így akkor is hím lesz, ha nemi kromoszómái szerint nőstény lenne. Azonban ehhez a gén mindkét példányának hiányoznia kell.

A szarv fejlődését szabályozó PISRT1 gén ennek a közelében helyezkedik el. Ha ez törlődik, akkor az állatnak nem nő szarva. Ehhez azonban már az is elég, ha az egyik példány hiányzik. Mivel ezek a gének közel vannak egymáshoz, ezért általában az egyik elvesztése a másik elvesztését is okozza.

Szarvtalanítás
Mivel a szarvatlan egyedeket könnyebb kezelni, azért egyes területeken elterjedten szarvtalanítják a kecskéket. Ez pár napos korban történhet, pasztával vagy égetéssel, általában altatás vagy érzéstelenítés nélkül..
A gidát vagy gödölyét lefogják, és szarvkezdeményeibe dörzsölik a pasztát, ami átmarja magát a bőrön, és tönkreteszi a szarv csíráit. Az égetés sem kíméletesebb.

Az eredmény nem mindig tökéletes. Ha nem sikerül, akkor a szarvak rendellenesen, aszimmetrikusan, ferdén fognak nőni, de mindenképpen eltorzulnak. Mivel nagy szenvedést okoz az állatnak, a biogazdaságban tilos ezt végezni.

Jegyzetek

Források 
 Bordán Judit – Kovács András – Bodó Szilárd: A kecskék szarvatlanságához kapcsolódó interszexualitás vizsgálata
 http://www.agrarlapok.hu/sites/default/files/allattenyesztes_es_takarmanyozas_2014_63_03.pdf
 http://www.doktori.hu/index.php?menuid=195&tk_ID=64611
 http://www.reproduction-online.org/content/100/2/491.full.pdf

Állatorvos-tudomány
Genetika
A kecske szarvatlansága dominánsan öröklődő jelleg . Előnye , hogy mivel az illető egyednek nincs szarva , kevésbé tud kárt okozni , és társait kevésbé nyomja el . A könnyebb kezelhetőség mellett az is előny , hogy a szarvatlan anyák termékenyebbek . Hátránya , hogy torzítja az ivararányt , mivel elterjedése azt okozza , hogy kevesebb nőstény kecske születik , ami különösen a tej hasznosítású fajtáknál hátrány ; a hímek között pedig több a terméketlen . Többször is próbálkoztak már szarvatlan kecskefajta kitenyésztésével , de az egyre több álhermafrodita bak miatt kudarcot vallottak . A szarvatlan kecske hagyományos megnevezése suta vagy buga . Öröklésmenet A szarvatlanság dominánsan öröklődik , függetlenül a nemtől ; azonban azok az egyedek , amelyek a domináns allélra homozigóták , nemi kromoszómáiktól függetlenül bakká fejlődnek , így az anyák csak heterozigóták vagy homozigóta recesszívek lehetnek . Ha egy bak szarvatlan , akkor lehet homozigóta domináns vagy heterozigóta ; ha egy anya szarvatlan , akkor csak heterozigóta lehet . A lehetséges párosítások : Homozigóta domináns ( PP ) bak és heterozigóta ( Pp ) anya : PP , Pp nemtől függetlenül , de a PP mindenképpen bak lesz . A nőstény : hím aránya3 , de a hímek közül egy rész terméketlen . Az összes utód szarvatlan . Homozigóta domináns ( PP ) bak és homozigóta recesszív ( pp ) anya : Az összes utód Pp , a nemek aránya nem torzul . Az összes utód szarvatlan . Heterozigóta ( Pp ) bak és heterozigóta ( Pp ) anya : PP,p és pp nemtől függetlenül , de a PP mindenképpen bak lesz . A nőstény : hím aránya5 , de a hímek közül egy rész terméketlen . A szarvalt: szarvatlan aránya3 , de a hímek között több a szarvatlan ; az arány nőstényeknél2 , hímeknél4. Heterozigóta ( Pp ) bak és homozigóta recesszív ( pp ) anya : Pp , pp , a nemek aránya marad . Az utódok fele szarvatlan . Homozigóta recesszív ( pp ) bak és heterozigóta ( Pp ) anya : Pp , pp , a nemek aránya marad . Az utódok fele szarvatlan . Homozigóta recesszív ( pp ) bak és homozigóta recesszív ( pp ) anya : pp , a nemek aránya marad . Az összes utód szarvalt . Mindezek az arányok csak valószínűséget jeleznek ; a nagy számok törvénye miatt csak sok születés esetén fognak közelíteni az arányok . Kisebb nyájakban lehet a véletlen szerencsés , vagy szerencsétlen . Az ivarátfordulás magyarázata Noha a nemet az X és az Y-kromoszómák határozzák meg , a petefészek kifejlődését azes kromoszómán található FOXL2 gén határozza , aminek törlődése esetén az állatnak nem fejlődik petefészke , így akkor is hím lesz , ha nemi kromoszómái szerint nőstény lenne . Azonban ehhez a gén mindkét példányának hiányoznia kell . A szarv fejlődését szabályozó PISRT1 gén ennek a közelében helyezkedik el . Ha ez törlődik , akkor az állatnak nem nő szarva . Ehhez azonban már az is elég , ha az egyik példány hiányzik . Mivel ezek a gének közel vannak egymáshoz , ezért általában az egyik elvesztése a másik elvesztését is okozza . Szarvtalanítás Mivel a szarvatlan egyedeket könnyebb kezelni , azért egyes területeken elterjedten szarvtalanítják a kecskéket . Ez pár napos korban történhet , pasztával vagy égetéssel , általában altatás vagy érzéstelenítés nélkül . . A gidát vagy gödölyét lefogják , és szarvkezdeményeibe dörzsölik a pasztát , ami átmarja magát a bőrön , és tönkreteszi a szarv csíráit . Az égetés sem kíméletesebb . Az eredmény nem mindig tökéletes . Ha nem sikerül , akkor a szarvak rendellenesen , aszimmetrikusan , ferdén fognak nőni , de mindenképpen eltorzulnak . Mivel nagy szenvedést okoz az állatnak , a biogazdaságban tilos ezt végezni . Jegyzetek Források Bordán Judit – Kovács András – Bodó Szilárd : A kecskék szarvatlanságához kapcsolódó interszexualitás vizsgálata http://www.agrarlapok.hu/sites/default/files/allattenyesztes_es_takarmanyozas_2014_63_03.pdf http://www.doktori.hu/index.php?menuid=195&tk_ID=64611 http://www.reproduction-online.org/content/100/2/491.full.pdf Állatorvos-tudomány Genetika