Krivodol (Podbablje)
Krivodol falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Podbablje községhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 55, közúton 79 km-re keletre, Makarskától légvonalban 17, közúton 29 km-re északkeletre, a dalmát Zagora területén, Imotska krajina középső részén, Imotski városától 9 km-re nyugatra, az Imotski-mező déli oldalán a 60-as számú főút mellett fekszik.

Története   
A térség első ismert népe az illírek voltak. Jelenlétüket igazolják az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai. Az illír háborúk végeztével az 1. század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett. Itt halad át a Salobából Drumon keresztül az Imotski-mező felé menő római út. A horvátok ősei a 7. században vándoroltak be erre a vidékre. A középkori horvát állam közigazgatásában ez a terület Fehér-Horvátországhoz, azon belül az Imoti zsupánsághoz tartozott. A bencés atyák a 11. században Proložachoz tartozó Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat, innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését. A 14. századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át, akik az elpusztult kolostort újjáépítették. A török 1463-ban meghódította a közeli Boszniát, majd 1493-re már ez a terület is uralmuk alá került. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békével 1718-ban történt meg. Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott. A török uralom teljes ideje alatt a hívek lelki gondozását a vrljikai ferencesek látták el, kolostoruk a 17. századtól már a Prološko blato kis Manastir nevű szigetén működött. A 16. század második felében a rend a közeli Kamenmoston is letelepedett, ahol saját rendházuk és kápolnájuk is volt. A podbabljei plébániát kezdetben a ferences atyák vezették, akik 1735-ig laktak Kamenmoston, ezután építették fel az új plébániaházat a plébánia központjában. A poljicai plébániát 1758-ban választották le Podbabljéról, ekkor Krivodol is a poljicai plébánia része lett.. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A falunak 1857-ben 614, 1910-ben 813 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később a Jugoszláv Királyság része lett. A második világháború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 457 lakosa volt, akik a poljicai plébániához tartoztak.

Lakosság 

(1869-ben lakosságát Donji Proložachoz számították.)

Nevezetességei 
Gornji Krivodolon, az Ujevići nevű településrészén áll az 1779-ben épített Mihály arkangyal kápolna. Szent Mihály az Ujević család védőszentje volt, a kápolna építtetője pedig Grgo Ujević hellyi pap volt. Téglalap alaprajzú egyhajós épület. A főhomlokzat közepén elhelyezett portállal rendelkezik, amely fölött egyszerű, díszítés nélküli rozetta látható, míg legfelül egy darabból álló keresztben végződő harangdúccal zárul. A belső tér dongaboltozatos boltozatos, a hátsó falon az oltár feletti fülkében pedig egy fából készült polikróm Szűz Mária és a gyermek Jézus-szobor látható. Az eredeti berendezés is fennmaradt a sárgaréz gyertyatartókkal és csillárokkal, valamint barokk és rokokó miseruhákkal. A kápolna közelében egy régi ház áll, melyet 1684-ben említenek először, melyben egykor a helyi papok laktak.
Jasenovac településrészen az Imotski-mező délnyugati oldalán található a Jasenovski-híd, mely a Prološki blato tóból kiömlő és a Vrljika folyóba vezető csatorna felett ível át. A kőhíd, mely három ívvel rendelkezik a 19. század végén épült faragott helyi kőtömbökből. Hossza 19,50 m, szélessége a mellvédekkel együtt 4,10 m.
Római út maradványai a település Kamenmost felé eső határában.

Kultúra 
Minden nyáron megrendezik a településen a Krivodoli Kulturális Nyár (Kulturno Ljeto u Krivodolu) eseményeit. Ujevići nevű településrészén a helyi kulturális egyesület a nagy költő emlékére Ujević emlékestet rendez.

Oktatás 
Itt található a község egyetlen nyolcosztályos iskolája.

Híres emberek 
Krivodoli származású Augustin Tin Ujević költő családja, de ő maga már Vrgoracon született 1891-ben, ahol édesapja tanító volt. Ujević a két világháború közötti horvát költészet egyik legjelentősebb alakja. Mellszobra a nevét viselő iskola előtt áll, Stipan Kujundžić szobrászművész alkotása.

Jegyzetek

Források 
Podbablje község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
A község információs portálja 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
Podbablje – turistainformációk

Irodalom 
Strategija razvoja općine Podbablje 2015-2020. Podbablje,2015.  - Podbablje község fejlesztési stratégiája  

Split-Dalmácia megye települései
Krivodol falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Podbablje községhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északkeletre , a dalmát Zagora területén , Imotska krajina középső részén , Imotski városátólkm-re nyugatra , az Imotski-mező déli oldalán aas számú főút mellett fekszik . Története A térség első ismert népe az illírek voltak . Jelenlétüket igazolják az ókorból fennmaradt halomsírok és várak maradványai . Az illír háborúk végeztével az század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett . Itt halad át a Salobából Drumon keresztül az Imotski-mező felé menő római út . A horvátok ősei a században vándoroltak be erre a vidékre . A középkori horvát állam közigazgatásában ez a terület Fehér-Horvátországhoz , azon belül az Imoti zsupánsághoz tartozott . A bencés atyák a században Proložachoz tartozó Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat , innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését . A századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át , akik az elpusztult kolostort újjáépítették . A törökban meghódította a közeli Boszniát , majdre már ez a terület is uralmuk alá került . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békévelban történt meg . Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott . A török uralom teljes ideje alatt a hívek lelki gondozását a vrljikai ferencesek látták el , kolostoruk a századtól már a Prološko blato kis Manastir nevű szigetén működött . A század második felében a rend a közeli Kamenmoston is letelepedett , ahol saját rendházuk és kápolnájuk is volt . A podbabljei plébániát kezdetben a ferences atyák vezették , akikig laktak Kamenmoston , ezután építették fel az új plébániaházat a plébánia központjában . A poljicai plébániátban választották le Podbabljéról , ekkor Krivodol is a poljicai plébánia része lett . . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A falunakbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később a Jugoszláv Királyság része lett . A második világháború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt , akik a poljicai plébániához tartoztak . Lakosság ( 1869-ben lakosságát Donji Proložachoz számították . ) Nevezetességei Gornji Krivodolon , az Ujevići nevű településrészén áll azben épített Mihály arkangyal kápolna . Szent Mihály az Ujević család védőszentje volt , a kápolna építtetője pedig Grgo Ujević hellyi pap volt . Téglalap alaprajzú egyhajós épület . A főhomlokzat közepén elhelyezett portállal rendelkezik , amely fölött egyszerű , díszítés nélküli rozetta látható , míg legfelül egy darabból álló keresztben végződő harangdúccal zárul . A belső tér dongaboltozatos boltozatos , a hátsó falon az oltár feletti fülkében pedig egy fából készült polikróm Szűz Mária és a gyermek Jézus-szobor látható . Az eredeti berendezés is fennmaradt a sárgaréz gyertyatartókkal és csillárokkal , valamint barokk és rokokó miseruhákkal . A kápolna közelében egy régi ház áll , melyetben említenek először , melyben egykor a helyi papok laktak . Jasenovac településrészen az Imotski-mező délnyugati oldalán található a Jasenovski-híd , mely a Prološki blato tóból kiömlő és a Vrljika folyóba vezető csatorna felett ível át . A kőhíd , mely három ívvel rendelkezik a század végén épült faragott helyi kőtömbökből . Hossza50 m , szélessége a mellvédekkel együtt10 m . Római út maradványai a település Kamenmost felé eső határában . Kultúra Minden nyáron megrendezik a településen a Krivodoli Kulturális Nyár ( Kulturno Ljeto u Krivodolu ) eseményeit . Ujevići nevű településrészén a helyi kulturális egyesület a nagy költő emlékére Ujević emlékestet rendez . Oktatás Itt található a község egyetlen nyolcosztályos iskolája . Híres emberek Krivodoli származású Augustin Tin Ujević költő családja , de ő maga már Vrgoracon születettben , ahol édesapja tanító volt . Ujević a két világháború közötti horvát költészet egyik legjelentősebb alakja . Mellszobra a nevét viselő iskola előtt áll , Stipan Kujundžić szobrászművész alkotása . Jegyzetek Források Podbablje község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk A község információs portálja A spliti ferences rendtartomány honlapja Podbablje – turistainformációk Irodalom Strategija razvoja općine Podbablje Podbablje,2015. - Podbablje község fejlesztési stratégiája Split-Dalmácia megye települései