Az 1987. évi 136/86. számú BNIC/Aubert. versenyjogi eset


Résztvevők 
A BNIC (Bureau national interprofessionnel du Cognac) és egy francia konyakgyártó vettek részt ebben a versenyjogi esetben.

Konkrét téma 
A Bíróság egy konyakkvótát felállító miniszteri rendelet érvényességét vitatta. Az alapeljárást a BNIC, a konyakszektor szereplőit tömörítő szövetség kezdeményezte egy konyakgyártóval szemben, aki az előírt kvótát meghaladóan értékesített konyakot és nem fizette meg az emiatt járó lefölözést. Ez az eset a kartellt megerősítő állami intézkedések vonatkozásában kerül bemutatásra.

A BNIC bemutatása 
 1909-ben jött létre
 tagjait a mezőgazdasági miniszter jelölte ki
 ülésein részt vettek a minisztérium képviselői is
 alapszabálya szerint a kereskedők és a termelők megállapodhatnak a kereslet és a kínálat egyensúlyának fenntartása érdekében ezek ellenőrzésében, a kínálat szabályozásában, az árakban, a termék minőségében és a termék hazai illetve külföldi eladásában
 státusát 1941-től kezdve miniszteri rendelet szintjén szabályozzák → a BNIC kérésére miniszteri rendelettel az egész szektorra általánosan kötelezővé tehető a BNIC keretében született megállapodás
 a szőlőtermesztők, a kereskedők, a desztilláló szövetkezetek, az ügynökök, a pince körül és a szőlőben dolgozók érdekeit egyaránt képviselte az ügyben

A francia bíróság kérdései az ügyben és a Bíróság ítélete 
Két fontosabb kérdést tett fel a francia bíróság az esettel kapcsolatban, az első a 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságára, a második pedig a tagállami felelősségre vonatkozott.
 Az első kérdéssel kapcsolatban a BNIC azzal érvelt, hogy nem megállapodásról, hanem hatósági intézkedésről van szó. A Bíróság kimondta, hogy megállapodásról van szó és ennek az sem képezi akadályát, hogy a konyak mezőgazdasági termék lenne, mivel a tömény szeszes italok nem tartoznak az uniós jog szerint vett mezőgazdasági termékkörbe, továbbá kimondta, hogy a termelés növelését büntető rendszer versenykorlátozó.A BNIC további érvelése - miszerint a stagnáló eladások és növekedő készletek, a konyak minőségének fenntartása, a régió kiegyensúlyozott fejlődésének problémái kényszerítették ki a megállapodást - is hatástalannak bizonyult, ugyanis a Bíróság azt válaszolta, hogy ezeket az érveket az ekkor még létező 101. cikk (3) bekezdése szerinti mentesítés kérése kapcsán kellett volna előhozni, a BNIC pedig nem jelentette be a megállapodást mentesítés kérése végett a Bizottságnál.
 A második kérdéssel kapcsolatban a Bíróság megállapította, hogy az akkori EKSZ 3. cikk g) pontja, a 10. és a 81-82. cikkek tiltják a versenykorlátozó megállapodás állami megerősítését. Ilyen megerősítésnek minősül a megállapodást általánosan kötelezővé tevő és hatályát kiterjesztő miniszteri rendelet is.

Források 
 A Bíróság 1987. december 3-i ítélete: Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert. Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország. C-136/86. sz. ügy
  Sir Gordon Slynn főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 1987. szeptember 15. Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert. Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország
  A Bíróság 1987. december 3-i ítélete: Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert. Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország
 Tóth Tihamér: Az Európai Unió versenyjoga, Complex Kiadó 2014.

További információk 
 Boytha-Hargita-Sárai-Tóth: Versenyjogi esetek- Az Európai Bíróság gyakorlata, Osiris Kiadó, 2000.
 Dr. Kende Tamás: Bevezetés az Európai Unió politikáiba, Complex Kiadó, Bp.,2015.

Gazdasági jog
Résztvevők A BNIC ( Bureau national interprofessionnel du Cognac ) és egy francia konyakgyártó vettek részt ebben a versenyjogi esetben . Konkrét téma A Bíróság egy konyakkvótát felállító miniszteri rendelet érvényességét vitatta . Az alapeljárást a BNIC , a konyakszektor szereplőit tömörítő szövetség kezdeményezte egy konyakgyártóval szemben , aki az előírt kvótát meghaladóan értékesített konyakot és nem fizette meg az emiatt járó lefölözést . Ez az eset a kartellt megerősítő állami intézkedések vonatkozásában kerül bemutatásra . A BNIC bemutatása ben jött létre tagjait a mezőgazdasági miniszter jelölte ki ülésein részt vettek a minisztérium képviselői is alapszabálya szerint a kereskedők és a termelők megállapodhatnak a kereslet és a kínálat egyensúlyának fenntartása érdekében ezek ellenőrzésében , a kínálat szabályozásában , az árakban , a termék minőségében és a termék hazai illetve külföldi eladásában státusáttől kezdve miniszteri rendelet szintjén szabályozzák → a BNIC kérésére miniszteri rendelettel az egész szektorra általánosan kötelezővé tehető a BNIC keretében született megállapodás a szőlőtermesztők , a kereskedők , a desztilláló szövetkezetek , az ügynökök , a pince körül és a szőlőben dolgozók érdekeit egyaránt képviselte az ügyben A francia bíróság kérdései az ügyben és a Bíróság ítélete Két fontosabb kérdést tett fel a francia bíróság az esettel kapcsolatban , az első a cikkbekezdésének alkalmazhatóságára , a második pedig a tagállami felelősségre vonatkozott . Az első kérdéssel kapcsolatban a BNIC azzal érvelt , hogy nem megállapodásról , hanem hatósági intézkedésről van szó . A Bíróság kimondta , hogy megállapodásról van szó és ennek az sem képezi akadályát , hogy a konyak mezőgazdasági termék lenne , mivel a tömény szeszes italok nem tartoznak az uniós jog szerint vett mezőgazdasági termékkörbe , továbbá kimondta , hogy a termelés növelését büntető rendszer versenykorlátozó. A BNIC további érvelése - miszerint a stagnáló eladások és növekedő készletek , a konyak minőségének fenntartása , a régió kiegyensúlyozott fejlődésének problémái kényszerítették ki a megállapodást - is hatástalannak bizonyult , ugyanis a Bíróság azt válaszolta , hogy ezeket az érveket az ekkor még létező cikkbekezdése szerinti mentesítés kérése kapcsán kellett volna előhozni , a BNIC pedig nem jelentette be a megállapodást mentesítés kérése végett a Bizottságnál . A második kérdéssel kapcsolatban a Bíróság megállapította , hogy az akkori EKSZ cikk g ) pontja , a és a cikkek tiltják a versenykorlátozó megállapodás állami megerősítését . Ilyen megerősítésnek minősül a megállapodást általánosan kötelezővé tevő és hatályát kiterjesztő miniszteri rendelet is . Források A Bíróság decemberi ítélete : Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert . Előzetes döntéshozatal iránti kérelem : Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország . C-136/86. sz. ügy Sir Gordon Slynn főtanácsnok indítványa , az ismertetés napja : szeptember Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert . Előzetes döntéshozatal iránti kérelem : Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország A Bíróság decemberi ítélete : Bureau national interprofessionnel du cognac kontra Yves Aubert . Előzetes döntéshozatal iránti kérelem : Tribunal d'instance de Saintes - Franciaország Tóth Tihamér : Az Európai Unió versenyjoga , Complex Kiadó További információk Boytha-Hargita-Sárai-Tóth : Versenyjogi esetek- Az Európai Bíróság gyakorlata , Osiris Kiadó , Dr . Kende Tamás : Bevezetés az Európai Unió politikáiba , Complex Kiadó, Bp.,2015. Gazdasági jog