Közönséges pókteknős
A közönséges pókteknős (Pyxis arachnoides) Madagaszkáron honos szárazföldi teknősfaj. Vadon élő populációi az utóbbi években erősen megfogyatkoztak, helyzete súlyosan veszélyeztetett.

Megjelenése 

Kis méretű teknős, páncélhossza átlagosan 11,1 cm, de nem haladja meg a 15 cm-t. Hátpáncélja erősen domborodik, eléggé megnyújtott, a vége felé szélesedik. A teknő látványosan dekorált: fekete vagy sötétbarna alapon minden lemez közepén sárga folt található, amelyből 5-8 sárga vonal ágazik szét. A pókszerű mintázatról kapta a faj a nevét. Az idősebb példányokról a fekete alapszín lekophat és teljesen halvány sárgásbarnák lehetnek. A haspáncél, a plasztron mintázata alfajonként változik, alapesetben egyszínű sárga. Feje, lábai és farka kisebb sárga foltokkal pettyegetett sötétbarna. A hím farka hosszabb és vastagabb mint a nőstényé.

Három alfaja ismert:
Pyxis arachnoides arachnoides - sárga, egyszínű haspáncél; teknőjét elöl össze tudja zárni, így fejét és elülső lábait teljesen el tudja rejteni 
Pyxis arachnoides oblonga - a haspáncélon fekete mintázat és teljes egészében össze tudja zárni a teknőit
Pyxis arachnoides brygooi - egyszínű haspáncél, de teknőit nem tudja teljesen összezárni. A legészakibb alfaj.

Elterjedése 
Délnyugat-Madagaszkár száraz tengerparti régiójában honos, kb. 10–50 km-ig található meg a szárazföld belseje felé. Elterjedési területee korábban folytonos volt a Morombe és Amboasary közötti 550 km-en, de mára élettere a környezetpusztítás és orvvadászat miatt szétszakadozott. A P. arachnoides brygooi alfajnak három, egymástól földrajzilag elkülönült populációja maradt, összesen mintegy 500 km²-en. A P. arachnoides arachnoides foglalja e legnagyobb középső területet, a  P. arachnoides oblonga pedig délen található meg; az ő elterjedési területe is erősen fragmentált.

Életmódja 

A közönséges pókteknős a tengerparti száraz erdők (Mikea-erdő) lakója. A talaj itt jellemzően homokos, a növényzet pedig pozsgásokból és tüskés bokrokból áll. A teknős hőszabályozása nem bírja a folyamatos közvetlen napsütést, szüksége van a 30-50%-os lombfedettségre.

Leginkább november és április között, az esős évszakban aktív, amikor a növényzet nem száradt ki és bőségesen talál füveket, fiatal leveleket és gyökereket. Alapvetően növényevő, de elfogyasztja a rovarokat is és azt is megfigyelték, hogy tehéntrágyából kiette a légylárvákat. Amikor áprilisban beköszönt a száraz évszak, a teknősök beássák magukat a homokba és hibernált állapotban várják ki a hűvösebb és nedvesebb időjárást.

Feltehetően az esős évszak kezdetén párzanak; ezután a nőstény egyetlen tojást rak. Fogságban évente háromszor is párzanak, de vadonbeli viselkedése nem ismert. A tojásból 220-250 nap múlva kel ki az alig 4,5 cm-es teknősivadék. Az ivarérettséget 6-7 éves korában éri el, élettartama meghaladhatja a 70 évet.

Természetvédelmi helyzete 

A faj élettere az utóbbi évtizedekben folyamatosan szűkül, becslések szerint évente 1,2%-kal. Ennek oka a mezőgazdaság terjedése, a szénégetés, erdőirtás és az invazív növények térnyerése. A helyzetet súlyosbítja, hogy nagy mennyiségben gyűjtik, hogy illegálisan eladják a nemzetközi díszállatpiacon. Kis mérete és díszes páncélja miatt népszerű a terraristák körében. Bár a washingtoni egyezmény tiltja kereskedelmét, mégis több tízezer állatot gyűjtenek be és csempészik Európa, Észak-Amerika és Kelet-Ázsia piacaira. Ezenkívül a helybeliek eszik is. A P. a. brygooi a leginkább veszélyeztetett alfaj, korábbi életterének felét elvesztette. Madagaszkáron védett, nemzetközi kereskedelmi tiltott (a CITES I. mellékletén található), a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján pedig súlyosan veszélyeztetett státusszal szerepel.

Források 
 
 Spider tortoise (Pyxis arachnoides) ARKive.org
Spider Tortoises Tortoise Trust
Pyxis arachnoides The Turtle Room
Petition to List the Spider Tortoise (Pyxis arachnoides) Under the Endangered Species Act United States Association of Reptile Keepers

Hüllőfajok
Madagaszkár endemikus hüllői
Szárazfölditeknős-félék
A közönséges pókteknős ( Pyxis arachnoides ) Madagaszkáron honos szárazföldi teknősfaj. Vadon élő populációi az utóbbi években erősen megfogyatkoztak , helyzete súlyosan veszélyeztetett . Megjelenése Kis méretű teknős , páncélhossza átlagosan1 cm , de nem haladja meg acm-t . Hátpáncélja erősen domborodik , eléggé megnyújtott , a vége felé szélesedik . A teknő látványosan dekorált : fekete vagy sötétbarna alapon minden lemez közepén sárga folt található , amelybőlsárga vonal ágazik szét . A pókszerű mintázatról kapta a faj a nevét . Az idősebb példányokról a fekete alapszín lekophat és teljesen halvány sárgásbarnák lehetnek . A haspáncél , a plasztron mintázata alfajonként változik , alapesetben egyszínű sárga . Feje , lábai és farka kisebb sárga foltokkal pettyegetett sötétbarna . A hím farka hosszabb és vastagabb mint a nőstényé . Három alfaja ismert : Pyxis arachnoides arachnoides - sárga , egyszínű haspáncél ; teknőjét elöl össze tudja zárni , így fejét és elülső lábait teljesen el tudja rejteni Pyxis arachnoides oblonga - a haspáncélon fekete mintázat és teljes egészében össze tudja zárni a teknőit Pyxis arachnoides brygooi - egyszínű haspáncél , de teknőit nem tudja teljesen összezárni . A legészakibb alfaj. Elterjedése Délnyugat-Madagaszkár száraz tengerparti régiójában honos , kb.50 km-ig található meg a szárazföld belseje felé . Elterjedési területee korábban folytonos volt a Morombe és Amboasary közöttikm-en , de mára élettere a környezetpusztítás és orvvadászat miatt szétszakadozott . A P. arachnoides brygooi alfajnak három , egymástól földrajzilag elkülönült populációja maradt , összesen mintegykm²-en . A P. arachnoides arachnoides foglalja e legnagyobb középső területet , a P. arachnoides oblonga pedig délen található meg ; az ő elterjedési területe is erősen fragmentált . Életmódja A közönséges pókteknős a tengerparti száraz erdők ( Mikea-erdő ) lakója . A talaj itt jellemzően homokos , a növényzet pedig pozsgásokból és tüskés bokrokból áll . A teknős hőszabályozása nem bírja a folyamatos közvetlen napsütést , szüksége van a-os lombfedettségre . Leginkább november és április között , az esős évszakban aktív , amikor a növényzet nem száradt ki és bőségesen talál füveket , fiatal leveleket és gyökereket . Alapvetően növényevő , de elfogyasztja a rovarokat is és azt is megfigyelték , hogy tehéntrágyából kiette a légylárvákat . Amikor áprilisban beköszönt a száraz évszak , a teknősök beássák magukat a homokba és hibernált állapotban várják ki a hűvösebb és nedvesebb időjárást . Feltehetően az esős évszak kezdetén párzanak ; ezután a nőstény egyetlen tojást rak . Fogságban évente háromszor is párzanak , de vadonbeli viselkedése nem ismert . A tojásbólnap múlva kel ki az alig5 cm-es teknősivadék . Az ivarérettségetéves korában éri el , élettartama meghaladhatja aévet . Természetvédelmi helyzete A faj élettere az utóbbi évtizedekben folyamatosan szűkül , becslések szerint évente2%-kal . Ennek oka a mezőgazdaság terjedése , a szénégetés , erdőirtás és az invazív növények térnyerése . A helyzetet súlyosbítja , hogy nagy mennyiségben gyűjtik , hogy illegálisan eladják a nemzetközi díszállatpiacon . Kis mérete és díszes páncélja miatt népszerű a terraristák körében . Bár a washingtoni egyezmény tiltja kereskedelmét , mégis több tízezer állatot gyűjtenek be és csempészik Európa , Észak-Amerika és Kelet-Ázsia piacaira . Ezenkívül a helybeliek eszik is . A P. a. brygooi a leginkább veszélyeztetett alfaj , korábbi életterének felét elvesztette . Madagaszkáron védett , nemzetközi kereskedelmi tiltott ( a CITES I. mellékletén található ) , a Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján pedig súlyosan veszélyeztetett státusszal szerepel . Források Spider tortoise ( Pyxis arachnoides ) ARKive.org Spider Tortoises Tortoise Trust Pyxis arachnoides The Turtle Room Petition to List the Spider Tortoise ( Pyxis arachnoides ) Under the Endangered Species Act United States Association of Reptile Keepers Hüllőfajok Madagaszkár endemikus hüllői Szárazfölditeknős-félék