Hevesi János
Hevesi János, Jakkel (Aldebrő, 1861. június 21. – Újpest, 1908. szeptember 13.) polgári iskolai tanító és okleveles tornatanár, Sikor Margit férje, Hevesy Iván művészettörténész apja.

Élete

Jakkal Antal és Majorosi Anna jómódú földműves szülők gyermeke. A gimnázium alsó osztályait Egerben a cisztercitáknál, az elemi tanítóképző tanfolyamait pedig Kalocsán végezte és 1879. júniusban tanítói oklevelet nyert. 1879-től 1884-ig Pest megyei Kecelen volt tanító; 1884-től 1887-ig Budapesten a polgáriskolai tanítóképzőt végezte s júniusban a nyelv- és történettudományi szakcsoportból tanítói, a tornászatból pedig tanári oklevelet nyert. 

1887. augusztusban a közoktatási miniszter a kapuvári (Sopron megye) állami polgári fiú- és leányiskolához nevezte ki. A tornát is oly sikerrel tanította, hogy az iskola 32 növendéke az 1895. május 30-án Győrött tartott kerületi ifjúsági tornaversenyen, a versenyző 17 iskola között, a harmadik versenydíjat: ezüst érmet és díszoklevelet vívott ki az intézet számára. A dunántúli közművelődési egyesület irodalmi szakosztálya, mely Rákosi Jenő elnöklete alatt 1894-ben megalakult, tagjává választotta. 

1884-ben Jakkel családi nevét Hevesire változtatta. 1887. október 29-én Győrött a belvárosi római katolikus plébánián feleségül vette Sikor Margit írónőt. Násznagyok voltak a menyasszony részéről Szilágyi Gáspár püspöki jószágigazgató, a vőlegény részéről Szabó Károly Sopron vármegyei királyi tanfelügyelő.

1889. december 25-én Kapuváron, ahol addig hírlap nem volt, Rábaköz címmel társadalmi hetilapot alapított, mely lapnak öt és fél évig szerkesztője és kiadó-tulajdonosa volt. 1895 közepén egészségi okok miatt más iskolához szándékozván magát áthelyeztetni, a lap tulajdonjogát eladta és az a Kapuvárt 1893. január 1-jén megindított Csorna-Kapuvár és Vidéke című hetilappal Rábaközi Hirlap címen egyesült. A Rábaköz legnagyobb részét ő maga írta, cikkei különösen a Répce-szabályozás, gyermekmenedékház, artézi kút, mezőgazdaság, cukorrépatermelés, állattenyésztés, a kiscell-kapuvár-parndorfi vasútterv stb. kérdéseit tárgyalták; a lap tárcájában írt kisebb társadalmi ügyekről, 1891-ben a temesvári kiállításról és útirajzokat Zimony, Belgrád, vaskapu és Herkulesfürdőről sat. Halálát tüdővérzés okozta.

Cikkei a Kalocsai Néplapban (1885. Szegény diák utazása Budapesttől Keszthelyig), a Néptanítók Lapjában (1890. A szépirás tanítása a helyesirástanítás szolgálatában), a Dunántuli Közm. Egyesület Évkönyvében (1892. A Dunántuli kivándorlásról).

Jegyzetek

Források

További információk

 Századunk Névváltoztatásai 103. l.
 Soproni Napló. 12. évf. 212. sz. (1908. szeptember 17.) 2. old.
 

Magyar pedagógusok
1861-ben született személyek
1908-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Hevesi János , Jakkel ( Aldebrő , június – Újpest , szeptember ) polgári iskolai tanító és okleveles tornatanár , Sikor Margit férje , Hevesy Iván művészettörténész apja . Élete Jakkal Antal és Majorosi Anna jómódú földműves szülők gyermeke . A gimnázium alsó osztályait Egerben a cisztercitáknál , az elemi tanítóképző tanfolyamait pedig Kalocsán végezte és júniusban tanítói oklevelet nyert.tőlig Pest megyei Kecelen volt tanító;tőlig Budapesten a polgáriskolai tanítóképzőt végezte s júniusban a nyelv- és történettudományi szakcsoportból tanítói , a tornászatból pedig tanári oklevelet nyert . 1887. augusztusban a közoktatási miniszter a kapuvári ( Sopron megye ) állami polgári fiú- és leányiskolához nevezte ki . A tornát is oly sikerrel tanította , hogy az iskolanövendéke az májusán Győrött tartott kerületi ifjúsági tornaversenyen , a versenyzőiskola között , a harmadik versenydíjat : ezüst érmet és díszoklevelet vívott ki az intézet számára . A dunántúli közművelődési egyesület irodalmi szakosztálya , mely Rákosi Jenő elnöklete alattben megalakult , tagjává választotta . 1884-ben Jakkel családi nevét Hevesire változtatta. októberén Győrött a belvárosi római katolikus plébánián feleségül vette Sikor Margit írónőt . Násznagyok voltak a menyasszony részéről Szilágyi Gáspár püspöki jószágigazgató , a vőlegény részéről Szabó Károly Sopron vármegyei királyi tanfelügyelő . 1889. decemberén Kapuváron , ahol addig hírlap nem volt , Rábaköz címmel társadalmi hetilapot alapított , mely lapnak öt és fél évig szerkesztője és kiadó-tulajdonosa volt.közepén egészségi okok miatt más iskolához szándékozván magát áthelyeztetni , a lap tulajdonjogát eladta és az a Kapuvárt januárjén megindított Csorna-Kapuvár és Vidéke című hetilappal Rábaközi Hirlap címen egyesült . A Rábaköz legnagyobb részét ő maga írta , cikkei különösen a Répce-szabályozás , gyermekmenedékház , artézi kút , mezőgazdaság , cukorrépatermelés , állattenyésztés , a kiscell-kapuvár-parndorfi vasútterv stb. kérdéseit tárgyalták ; a lap tárcájában írt kisebb társadalmi ügyekről, ben a temesvári kiállításról és útirajzokat Zimony , Belgrád , vaskapu és Herkulesfürdőről sat . Halálát tüdővérzés okozta . Cikkei a Kalocsai Néplapban Szegény diák utazása Budapesttől Keszthelyig ) , a Néptanítók Lapjában A szépirás tanítása a helyesirástanítás szolgálatában ) , a Dunántuli Közm . Egyesület Évkönyvében A Dunántuli kivándorlásról ) . Jegyzetek Források További információk Századunk Névváltoztatásai l . Soproni Napló. évf. sz. szeptember ) old . Magyar pedagógusok 1861-ben született személyek 1908-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek