Leltárhiányért való felelősség
A munkavállalói kárfelelősségnek két fő formája van, a vétkességen alapuló (szubjektív) és a vétkességre tekintet nélkül fennálló (objektív) kárfelelősség.

A leltárhiányért való felelősség a vétkességre tekintet nélkül fennálló (objektív) kárfelelősség csoportjába sorolható.

A leltárhiány fogalma 

A leltárhiány az értékesítésre, forgalmazásra vagy kezelésre szabályszerűen átadott és átvett anyagban, áruban (leltári készlet) ismeretlen okból keletkezett, a természetes mennyiségi csökkenés és a kezeléssel járó veszteség mértékét (együtt: forgalmazási veszteség) meghaladó hiány.

Fontos kiemelni, hogy kizárólag az ismeretlen okból keletkezett veszteség minősül leltárhiánynak. Például, ha valaki véletlen összetör valamit, akkor nem a leltárhiányra vonatkozó speciális, hanem az általános kárfelelősségi szabályok alapján felel. Ha a veszteség lopásból ered, akkor hasonlóan az előzőhöz, arra sem a leltárfelelősség szabályai lesznek érvényesek, hanem a szándékos károkozásra vonatkozó szabályok.

Szintén jegyezzük meg, hogy kizárólag a forgalmazási veszteséget meghaladó hiány minősül leltárhiánynak. Például egyes áruk esetében az áru mozgatása természetes veszteséget eredményez, mely nem minősül leltárhiánynak.

A leltárhiányért való felelősség feltételei 

a) a leltáridőszakra vonatkozó leltárfelelősségi megállapodás megkötése,

b) a leltári készlet szabályszerű átadása és átvétele,

c) a leltárhiánynak a leltározási rend szerint lebonyolított, a teljes leltári készletet érintő leltárfelvétel alapján történő megállapítása, továbbá

d) legalább a leltáridőszak felében az adott munkahelyen történő munkavégzés.

A fentiek konjunktív feltételek, tehát együttesen fent kell, hogy álljanak a leltárfelelősség megállapításához.

A felelősség mértéke 

A leltári készletet állandóan egyedül kezelő munkavállaló - a leltárfelelősségi megállapodás eltérő rendelkezése hiányában - a leltárhiány teljes összegéért felel. A munkavállaló legfeljebb hathavi távolléti díja mértékéig felel, ha a leltári készletet a leltárhiányért nem felelős munkavállaló is kezeli. Csoportos leltárfelelősségi megállapodás esetén a kártérítés mértéke nem haladhatja meg a megállapodást kötött munkavállalók távolléti díjának hathavi együttes összegét.

Azonban fontos megjegyezni, hogy az előbbi szabályok nem alkalmazhatóak automatikusan, minden körülmények között, mérlegelés nélkül. A felelősség megállapításánál figyelembe kell venni az eset összes körülményét, így például a biztonságos őrzésre vonatkozó munkáltatói kötelezettségek teljesítését, továbbá a munkavállaló esetleges távollétének tartamát.

Igényérvényesítés 

A munkáltató a leltárhiánnyal kapcsolatos kártérítési igényét a leltárfelvétel befejezését követő 60 napos jogvesztő határidő alatt érvényesítheti.

A határidő elmulasztásának kimentésére nincs mód. Büntetőeljárás esetén a határidő 30 nap, amely a nyomozó hatóság, illetve a bíróság jogerős határozatának közlését követő napon kezdődik.

Jegyzetek

Munkajog
A munkavállalói kárfelelősségnek két fő formája van , a vétkességen alapuló ( szubjektív ) és a vétkességre tekintet nélkül fennálló ( objektív ) kárfelelősség . A leltárhiányért való felelősség a vétkességre tekintet nélkül fennálló ( objektív ) kárfelelősség csoportjába sorolható . A leltárhiány fogalma A leltárhiány az értékesítésre , forgalmazásra vagy kezelésre szabályszerűen átadott és átvett anyagban , áruban ( leltári készlet ) ismeretlen okból keletkezett , a természetes mennyiségi csökkenés és a kezeléssel járó veszteség mértékét ( együtt : forgalmazási veszteség ) meghaladó hiány . Fontos kiemelni , hogy kizárólag az ismeretlen okból keletkezett veszteség minősül leltárhiánynak . Például , ha valaki véletlen összetör valamit , akkor nem a leltárhiányra vonatkozó speciális , hanem az általános kárfelelősségi szabályok alapján felel . Ha a veszteség lopásból ered , akkor hasonlóan az előzőhöz , arra sem a leltárfelelősség szabályai lesznek érvényesek , hanem a szándékos károkozásra vonatkozó szabályok . Szintén jegyezzük meg , hogy kizárólag a forgalmazási veszteséget meghaladó hiány minősül leltárhiánynak . Például egyes áruk esetében az áru mozgatása természetes veszteséget eredményez , mely nem minősül leltárhiánynak . A leltárhiányért való felelősség feltételei a ) a leltáridőszakra vonatkozó leltárfelelősségi megállapodás megkötése , b ) a leltári készlet szabályszerű átadása és átvétele , c ) a leltárhiánynak a leltározási rend szerint lebonyolított , a teljes leltári készletet érintő leltárfelvétel alapján történő megállapítása , továbbá d ) legalább a leltáridőszak felében az adott munkahelyen történő munkavégzés . A fentiek konjunktív feltételek , tehát együttesen fent kell , hogy álljanak a leltárfelelősség megállapításához . A felelősség mértéke A leltári készletet állandóan egyedül kezelő munkavállaló - a leltárfelelősségi megállapodás eltérő rendelkezése hiányában - a leltárhiány teljes összegéért felel . A munkavállaló legfeljebb hathavi távolléti díja mértékéig felel , ha a leltári készletet a leltárhiányért nem felelős munkavállaló is kezeli . Csoportos leltárfelelősségi megállapodás esetén a kártérítés mértéke nem haladhatja meg a megállapodást kötött munkavállalók távolléti díjának hathavi együttes összegét . Azonban fontos megjegyezni , hogy az előbbi szabályok nem alkalmazhatóak automatikusan , minden körülmények között , mérlegelés nélkül . A felelősség megállapításánál figyelembe kell venni az eset összes körülményét , így például a biztonságos őrzésre vonatkozó munkáltatói kötelezettségek teljesítését , továbbá a munkavállaló esetleges távollétének tartamát . Igényérvényesítés A munkáltató a leltárhiánnyal kapcsolatos kártérítési igényét a leltárfelvétel befejezését követőnapos jogvesztő határidő alatt érvényesítheti . A határidő elmulasztásának kimentésére nincs mód . Büntetőeljárás esetén a határidőnap , amely a nyomozó hatóság , illetve a bíróság jogerős határozatának közlését követő napon kezdődik . Jegyzetek Munkajog