Mezeta
A Mezeta (spanyolul: Meseta Central) az Ibériai-félsziget központi fennsíkja, az Ibériai-hegységrendszer része. Területének nagy többsége Spanyolországban, egy kis hányada Portugáliában van.

Természetföldrajzi viszonyai 

Északi határa a Kantábriai-hegyvidék, keleti a Katalóniai-hegység és az Ibériai-peremhegyvidék, déli a Sierra Morena — ez utóbbi csak délről, az Andalúziai-medence felől tűik hegységnek, a fennsík felől a domborzat emelkedése alig észlelhető. Nyugaton, nagyjából a két ország határvidékén lépcsős törésekkel süllyed az Atlanti-óceán felé. Ennek megfelelően folyói is nyugatnak, az óceán felé folynak.

Középen a nagyjából K–Ny futású Kasztíliai-választóhegység két részre osztja:
 az Északi-Mezeta (Ó-Kasztília) valamivel magasabb (700–1000 m között); ez a Duero folyó fölső vízgyűjtője;
 a Déli-Mezeta (Új-Kasztília) alacsonyabb (300–700 m között); a Tajo és a Guadiana fölső vízgyűjtője;

A sokáig alsó–középső szakasz jellegű folyók a fennsík pereméhez érve hirtelen felső szakasz jellegűvé válnak, és zuhatagok sorával ereszkedtek le e tengerparti síkságra. A helyzeti energiát kihasználó vízi erőműveknek köszönhetően ezek a folyórészek mára tavak (víztározók) sorozataivá alakultak.

Éghajlata 

Éghajlata szélsőségesen kontinentális; a mediterrán jelleg dél felé erősödik. Az éves csapadék az északon 400–650 mm, délen még ennél is kevesebb. Megoszlása szélsőségesen egyenlőtlen nyári minimummal és őszi-téli maximummal. Eből adódóan szélsőségesen egyenlőtlen a folyók vízjárása is.

Növényzete, mezőgazdasága 

A hegyes-dombos részek talajai az egykori erdőirtásoknak köszönhetően lepusztult, sovány váztalajok. A domboldalak kopárak, a növényzet gyér és szegényes. A folyók hordalékával feltöltött völgyekben virágzó mezőgazdaság alakult ki. Az ártereken többnyire vízigényes és ezért rendszerint öntözött zöldségféléket termesztenek, a legfelső teraszokon pedig többnyire gabonát — a szőlőt e kettő közé telepítik, bár egyes szőlők felkúsznak a domboldalakon is, „ahol a bor megfagy”. Ezeken az ültetvényeken általában kisebb hozamú, különleges fajtákat termesztenek. A szőlőtermesztésre használt teraszok talaja többnyire agyagos, a fölső teraszoké erősen meszes. Az Északi Mezeta Spanyolország

A Déli Mezetában gyakoriak az olajfaültetvények.

Közigazgatása 

Spanyolország fővárosa, Madrid a Déli Mezeta északi peremén, a Kasztíliai-választóhegység lábánál épült. Az Északi Mezeta Spanyolország Kasztília és León autonóm közössége; fővárosa Valladolid; a Déli Mezeta Madridon kívül még Kasztília-La Manchára terjed ki; ennek székhelye Toledo.

Jegyzetek

Források 

 

Spanyolország domborzata
A Mezeta ( spanyolul : Meseta Central ) az Ibériai-félsziget központi fennsíkja , az Ibériai-hegységrendszer része . Területének nagy többsége Spanyolországban , egy kis hányada Portugáliában van . Természetföldrajzi viszonyai Északi határa a Kantábriai-hegyvidék , keleti a Katalóniai-hegység és az Ibériai-peremhegyvidék , déli a Sierra Morena — ez utóbbi csak délről , az Andalúziai-medence felől tűik hegységnek , a fennsík felől a domborzat emelkedése alig észlelhető . Nyugaton , nagyjából a két ország határvidékén lépcsős törésekkel süllyed az Atlanti-óceán felé . Ennek megfelelően folyói is nyugatnak , az óceán felé folynak . Középen a nagyjából K–Ny futású Kasztíliai-választóhegység két részre osztja : az Északi-Mezeta ( Ó-Kasztília ) valamivel magasabb1000 m között ) ; ez a Duero folyó fölső vízgyűjtője ; a Déli-Mezeta ( Új-Kasztília ) alacsonyabb700 m között ) ; a Tajo és a Guadiana fölső vízgyűjtője ; A sokáig alsó–középső szakasz jellegű folyók a fennsík pereméhez érve hirtelen felső szakasz jellegűvé válnak , és zuhatagok sorával ereszkedtek le e tengerparti síkságra . A helyzeti energiát kihasználó vízi erőműveknek köszönhetően ezek a folyórészek mára tavak ( víztározók ) sorozataivá alakultak . Éghajlata Éghajlata szélsőségesen kontinentális ; a mediterrán jelleg dél felé erősödik . Az éves csapadék az északon650 mm , délen még ennél is kevesebb . Megoszlása szélsőségesen egyenlőtlen nyári minimummal és őszi-téli maximummal . Eből adódóan szélsőségesen egyenlőtlen a folyók vízjárása is . Növényzete , mezőgazdasága A hegyes-dombos részek talajai az egykori erdőirtásoknak köszönhetően lepusztult , sovány váztalajok . A domboldalak kopárak , a növényzet gyér és szegényes . A folyók hordalékával feltöltött völgyekben virágzó mezőgazdaság alakult ki . Az ártereken többnyire vízigényes és ezért rendszerint öntözött zöldségféléket termesztenek , a legfelső teraszokon pedig többnyire gabonát — a szőlőt e kettő közé telepítik , bár egyes szőlők felkúsznak a domboldalakon is , „ ahol a bor megfagy” . Ezeken az ültetvényeken általában kisebb hozamú , különleges fajtákat termesztenek . A szőlőtermesztésre használt teraszok talaja többnyire agyagos , a fölső teraszoké erősen meszes . Az Északi Mezeta Spanyolország A Déli Mezetában gyakoriak az olajfaültetvények . Közigazgatása Spanyolország fővárosa , Madrid a Déli Mezeta északi peremén , a Kasztíliai-választóhegység lábánál épült . Az Északi Mezeta Spanyolország Kasztília és León autonóm közössége ; fővárosa Valladolid ; a Déli Mezeta Madridon kívül még Kasztília-La Manchára terjed ki ; ennek székhelye Toledo . Jegyzetek Források Spanyolország domborzata