Szentháromság-templom (Berat)
A Szentháromság-templom (albán Kisha e Shën Triadhës) a 13–14. század fordulóján késő bizánci stílusban épült görögkeleti templom az albániai Berat 2008 óta világörökségi védelmet élvező történelmi városrészében. A templom a berati várnegyed délnyugati részén, a belső vár falának külső oldalán, egy teraszosan kiképzett, parkosított területen található.

Története 
A 13–14. század fordulóján épült, a város három legrégebbi fennmaradt templomának egyike (a másik kettő a Szent Mihály- és a Blakhernai Szűz Mária-templom). Az 1417 utáni török fennhatóság időszakában az épületet lőporraktárként hasznosították, amit a templom belső ornamentikája, freskói megsínylettek.

1948-ban a templom műemléki védelemben részesült, 1971-ben védettségét megerősítették, 1981-ben teljes egészében felújították. Belső tere azonban csak alkalomszerűen látogatható, többnyire zárva van.

Leírása 
Stílusát tekintve a késő bizánci templomépítészet érettebb válfaját képviseli, a kupola és a keresztszárak teteje piramidális tömegszerkezetű. A menedékes talajszint miatt a görögkereszt-alaprajzú épület különböző szerkezeti egységeinek járószintjei egymástól eltolódnak: a narthex (előcsarnok) alacsonyabban van, mint maga a naosz (gyülekezeti tér), amelytől ismét magasabban fekszik az apszisos kiképzésű adüton (oltártér). Belső terét a késő ókori Pulkheriopolisz romjaiból újrahasznosított két oszlop tagolja, amelyek a templom kupoladobját támasztják alá. Az alsó részek falszerkezetét váltakozó kő- és téglasávok alkotják (ún. cloisonné faltechnika), a szentély felőli oldalon favázas-rekeszes, figyelhető meg.

A belső térben néhány freskó fennmaradt: a kupolán Krisztus Pantokrátor, az ablakok fölötti falrészen próféták ábrázolása látható. További jelenetek találhatóak a keresztszárakban: a keleti oldalon Szent Anasztáz és Szűz Mária párosa; délen Jézus születésének, megkeresztelésének és a Gecsemáné-kertnek az ábrázolása; a nyugati szárban Mária halála és Lázár feltámadása; északon pedig Jézus bevonulása Jeruzsálembe, illetve a keresztre feszítés látható. A naoszba vezető déli mellékajtónál festett feliraton az Andronikosz Palaiologosz név olvasható, amely vagy az 1336-ban Beratot meglátogató III. Andronikosz bizánci császárra, vagy Berat 1302 és 1316 közötti kormányzójára, a szerb származású Andronikosz Palaiologosz Aszenre utal.

Források 

Berat
Albánia ortodox templomai, kolostorai
A Szentháromság-templom ( albán Kisha e Shën Triadhës ) a14. század fordulóján késő bizánci stílusban épült görögkeleti templom az albániai Beratóta világörökségi védelmet élvező történelmi városrészében . A templom a berati várnegyed délnyugati részén , a belső vár falának külső oldalán , egy teraszosan kiképzett , parkosított területen található . Története A14. század fordulóján épült , a város három legrégebbi fennmaradt templomának egyike ( a másik kettő a Szent Mihály- és a Blakhernai Szűz Mária-templom ) . Azutáni török fennhatóság időszakában az épületet lőporraktárként hasznosították , amit a templom belső ornamentikája , freskói megsínylettek . 1948-ban a templom műemléki védelemben részesült, ben védettségét megerősítették, ben teljes egészében felújították . Belső tere azonban csak alkalomszerűen látogatható , többnyire zárva van . Leírása Stílusát tekintve a késő bizánci templomépítészet érettebb válfaját képviseli , a kupola és a keresztszárak teteje piramidális tömegszerkezetű . A menedékes talajszint miatt a görögkereszt-alaprajzú épület különböző szerkezeti egységeinek járószintjei egymástól eltolódnak : a narthex ( előcsarnok ) alacsonyabban van , mint maga a naosz ( gyülekezeti tér ) , amelytől ismét magasabban fekszik az apszisos kiképzésű adüton ( oltártér) . Belső terét a késő ókori Pulkheriopolisz romjaiból újrahasznosított két oszlop tagolja , amelyek a templom kupoladobját támasztják alá . Az alsó részek falszerkezetét váltakozó kő- és téglasávok alkotják ( ún. cloisonné faltechnika ) , a szentély felőli oldalon favázas-rekeszes , figyelhető meg . A belső térben néhány freskó fennmaradt : a kupolán Krisztus Pantokrátor , az ablakok fölötti falrészen próféták ábrázolása látható . További jelenetek találhatóak a keresztszárakban : a keleti oldalon Szent Anasztáz és Szűz Mária párosa ; délen Jézus születésének , megkeresztelésének és a Gecsemáné-kertnek az ábrázolása ; a nyugati szárban Mária halála és Lázár feltámadása ; északon pedig Jézus bevonulása Jeruzsálembe , illetve a keresztre feszítés látható . A naoszba vezető déli mellékajtónál festett feliraton az Andronikosz Palaiologosz név olvasható , amely vagy azban Beratot meglátogató III. Andronikosz bizánci császárra , vagy Beratésközötti kormányzójára , a szerb származású Andronikosz Palaiologosz Aszenre utal . Források Berat Albánia ortodox templomai , kolostorai