Schwarz Sándor
Schwarz Sándor (Debrecen, 1911. augusztus 30. – Debrecen, 2007. március 2.) zsidó származású magyar író, holokauszttúlélő.

Élete 
1911. augusztus 30-án született Debrecenben. Öten voltak testvérek, szülei 1879-ben születtek. Apja cipész volt egy cipőgyárban, anyja a család háztartását vezette. 1940 és 1944 között hét alkalommal hívták be munkaszolgálatra, fegyver nélküli munkára. Behívót kapott Hajdúnánásra, Püspökladányba, Szolnokra és Gyomára is. Ez idő alatt különböző gyötrelmeknek vetették alá a munkára alkalmas zsidó férfiakat; kutakat kellett fúrniuk, vasúti munkát végeztek, vagongyárban dolgoztak, esetleg a füvet kellett tépkedniük szálanként a térd behajlítása nélkül. 1942 tavaszán megmenekült, hogy az ukrajnai frontra küldjék, majd később a szovjet területre tartó csapatokból is kimaradt. Öccsét azonban elvitték, ekkor láthatta utoljára. Hazatérése után elkezdték a debreceni zsidóság gettókba tömörítését. Családjával és számos rokonával együtt kellett osztozniuk egy kis lakás egyik szobáján.

11 hónapig a halál árnyékában 
1944 júniusában megkezdődtek a deportálások, 29-én pedig nyolcvanötödikként a debreceni vasúti marhavagonba kerül, szegényes ruhában és térdsérüléssel. Három napi folyamatos utazás után július 1-én, hajnalban érkeztek meg a lengyelországi auschwitzi koncentrációs táborba. Josef Mengele doktor utasítására esélyt kapott az életre a táborban, míg a munkára alkalmatlanok gázkamrába kerültek. Az ott szolgáló SS-katonák szórakoztatásukra labdarúgó csapatokat állítottak össze, ehhez hivatalos labdarúgókat kerestek, amire Schwarz Sándor önként jelentkezett. Bár korábban játszott megyei bajnokságban, de nem volt profi futballista. Az elvárásoknak megfelelt, így ő lett a cigányláger válogatottjának jobbhátvédje. A fekete futballruha védelmet jelentett számukra, nem kellett dolgozniuk és valamivel több élelemet kaptak, mint a többi rab. Négy sikeres mérkőzés után, harminchárom éves korában "futballsztárrá" vált az auschwitzi koncentrációs táborban. Ott azonban nem a sikerért, hanem az életben maradásért játszottak. Rövid idővel később ismét vissza kellett vennie a rabruhát, 1944. augusztus 2-án pedig már a lőszergyárban kezd dolgozni napi tizenkét órában. A munka rendkívül megterhelő volt és enni is alig kaptak, így a néhány hónappal későbbi utolsó mérkőzésén már éppen csak sétálni tudott a pályán. Auschwitzi futballkarrierjének eseményei ihlették az 1981-es John Huston által rendezett Menekülés a győzelembe című filmet. Az egyre inkább előrenyomuló szovjet hadsereg elől a tábor összes lakójának menekülnie kellett, így 5 hónap után, 1945. január 18-án elhagyhatta az auschwitzi fogolytábor területét.
Hosszú menetelés után érkeztek meg a gross-roseni lágerbe, ahol viszonylag rövid időt töltöttek. Ezután ismét marhavagonokba kerültek, ahol további öt napig utaztak étlen-szomjan, amíg meg nem érkeztek a dachaui táborba. Néhány hónap után egy újabb lágerbe került a Mühldorfi erdőben. Az ereje fogytán volt, mégis kibírta a viszontagságos körülményeket. 1945. május 2-án az amerikai katonák felszabadították a bajorországi mühldorfi koncentrációs tábor megmaradt foglyait. Mindössze harminchat kilósan került ki a láger fogságából tizenegy hónapnyi kín és szenvedés után. Százezrek haltak meg körülötte, ő azonban túlélte a 20. század véres megpróbáltatásait, ahol hétszer került szembe a gázkamrával, s hét ízben hagyta ott élve.

A holokauszton túl 
1945. május 6-án az amerikaiak mentőkocsival vitték el, majd a következő két hónapban megpróbálták felerősíteni, meggyógyítani. 1945 júliusában visszatért a romokban heverő Debrecenbe, szülővárosába. Hazaérkezése után már nem térhetett vissza a Hatvan utca 60. szám alatti lakásukba, ismeretlenek éltek már ott. Családját igyekezett megtalálni, habár fogalma sem volt róla hova kerülhettek. Szülei eleinte megmenekültek a bevagonírozástól, később azonban húgával együtt Ausztria, Bécs melletti táborba kerültek. Mindnyájan élve hazakerültek. Később húga férjhez ment Békéscsabára, ő pedig tovább ápolta szüleit. Eközben megválasztották a debreceni textilgyár vezetőjének, majd 1951 és 1970 között a Centrum áruház megbecsült igazgatója volt. 2007. március 2-án, kilencvenhat esztendős korában halt meg a magát auschwitzi embernek nevező Schwarz Sándor. Halála napjáig magán viselte az auschwitzi táborban alkarjára varrt "nevét", az A-17854-es fogoly.

Munkássága 
 Szegedtől a Gulag-ig. Schwarcz Sándor visszaemlékezése; sajtó alá rend., bev. A. Sajti Enikő, szerk. Anderle Ádám; JATE, Szeged, 1997
 A halál árnyékának völgyében; Oliver Games International, Bp., 2005 
 A-17854-es Túlélő: Több száz éves vagyok című verse
 Schwarz Sándorról szóló Menekülés a vereségbe című 41 oldalnyi történet
 Steven Spielberg (aki a Survivors of the Visual History Foundation elnöke) 10 órányi felvételt készített vele
 Cikkei:
 Ercsi Híradó;"A gyógyító Auschwitz", 2003. november-december
 Ercsi Híradó;"Magyar maradtam", 2003. február
 Auschwitzban "kettes" lettem
 Feltámadtam
 Megfeszült izmokkal
 A moslék
 Nyolc félidő a pokolban

Jegyzetek

Források 
 https://web.archive.org/web/20151122220208/http://www.pointernet.pds.hu/kissendre/tarsadalomlelektan/20120304115315851000000125.html
 https://web.archive.org/web/20151122220348/http://www.haon.hu/elhunyt-schwarcz-sandor-aki-auschwitzot-is-megjarta/haon-news-FCUWeb-20070306-0432392778

1911-ben született személyek
2007-ben elhunyt személyek
Magyar írók
Debreceniek
Zsidó származású magyarok
Munkaszolgálatosok
A holokauszt túlélői
Schwarz Sándor ( Debrecen , augusztus – Debrecen , március ) zsidó származású magyar író , holokauszttúlélő . Élete 1911. augusztusán született Debrecenben . Öten voltak testvérek , szüleiben születtek . Apja cipész volt egy cipőgyárban , anyja a család háztartását vezette.ésközött hét alkalommal hívták be munkaszolgálatra , fegyver nélküli munkára . Behívót kapott Hajdúnánásra , Püspökladányba , Szolnokra és Gyomára is . Ez idő alatt különböző gyötrelmeknek vetették alá a munkára alkalmas zsidó férfiakat ; kutakat kellett fúrniuk , vasúti munkát végeztek , vagongyárban dolgoztak , esetleg a füvet kellett tépkedniük szálanként a térd behajlítása nélkül.tavaszán megmenekült , hogy az ukrajnai frontra küldjék , majd később a szovjet területre tartó csapatokból is kimaradt . Öccsét azonban elvitték , ekkor láthatta utoljára . Hazatérése után elkezdték a debreceni zsidóság gettókba tömörítését . Családjával és számos rokonával együtt kellett osztozniuk egy kis lakás egyik szobáján . 11 hónapig a halál árnyékában 1944 júniusában megkezdődtek a deportálások,én pedig nyolcvanötödikként a debreceni vasúti marhavagonba kerül , szegényes ruhában és térdsérüléssel . Három napi folyamatos utazás után júliusén , hajnalban érkeztek meg a lengyelországi auschwitzi koncentrációs táborba . Josef Mengele doktor utasítására esélyt kapott az életre a táborban , míg a munkára alkalmatlanok gázkamrába kerültek . Az ott szolgáló SS-katonák szórakoztatásukra labdarúgó csapatokat állítottak össze , ehhez hivatalos labdarúgókat kerestek , amire Schwarz Sándor önként jelentkezett . Bár korábban játszott megyei bajnokságban , de nem volt profi futballista . Az elvárásoknak megfelelt , így ő lett a cigányláger válogatottjának jobbhátvédje . A fekete futballruha védelmet jelentett számukra , nem kellett dolgozniuk és valamivel több élelemet kaptak , mint a többi rab . Négy sikeres mérkőzés után , harminchárom éves korában " futballsztárrá " vált az auschwitzi koncentrációs táborban . Ott azonban nem a sikerért , hanem az életben maradásért játszottak . Rövid idővel később ismét vissza kellett vennie a rabruhát , augusztusán pedig már a lőszergyárban kezd dolgozni napi tizenkét órában . A munka rendkívül megterhelő volt és enni is alig kaptak , így a néhány hónappal későbbi utolsó mérkőzésén már éppen csak sétálni tudott a pályán . Auschwitzi futballkarrierjének eseményei ihlették azes John Huston által rendezett Menekülés a győzelembe című filmet . Az egyre inkább előrenyomuló szovjet hadsereg elől a tábor összes lakójának menekülnie kellett , ígyhónap után , januárán elhagyhatta az auschwitzi fogolytábor területét . Hosszú menetelés után érkeztek meg a gross-roseni lágerbe , ahol viszonylag rövid időt töltöttek . Ezután ismét marhavagonokba kerültek , ahol további öt napig utaztak étlen-szomjan , amíg meg nem érkeztek a dachaui táborba . Néhány hónap után egy újabb lágerbe került a Mühldorfi erdőben . Az ereje fogytán volt , mégis kibírta a viszontagságos körülményeket. májusán az amerikai katonák felszabadították a bajorországi mühldorfi koncentrációs tábor megmaradt foglyait . Mindössze harminchat kilósan került ki a láger fogságából tizenegy hónapnyi kín és szenvedés után . Százezrek haltak meg körülötte , ő azonban túlélte a század véres megpróbáltatásait , ahol hétszer került szembe a gázkamrával , s hét ízben hagyta ott élve . A holokauszton túl 1945. májusán az amerikaiak mentőkocsival vitték el , majd a következő két hónapban megpróbálták felerősíteni , meggyógyítani.júliusában visszatért a romokban heverő Debrecenbe , szülővárosába . Hazaérkezése után már nem térhetett vissza a Hatvan utca szám alatti lakásukba , ismeretlenek éltek már ott . Családját igyekezett megtalálni , habár fogalma sem volt róla hova kerülhettek . Szülei eleinte megmenekültek a bevagonírozástól , később azonban húgával együtt Ausztria , Bécs melletti táborba kerültek . Mindnyájan élve hazakerültek . Később húga férjhez ment Békéscsabára , ő pedig tovább ápolta szüleit . Eközben megválasztották a debreceni textilgyár vezetőjének , majdésközött a Centrum áruház megbecsült igazgatója volt. márciusán , kilencvenhat esztendős korában halt meg a magát auschwitzi embernek nevező Schwarz Sándor . Halála napjáig magán viselte az auschwitzi táborban alkarjára varrt " nevét " , az A-17854-es fogoly . Munkássága Szegedtől a Gulag-ig . Schwarcz Sándor visszaemlékezése ; sajtó alá rend . , bev . A . Sajti Enikő , szerk . Anderle Ádám ; JATE , Szeged , A halál árnyékának völgyében ; Oliver Games International , Bp. , A-17854-es Túlélő : Több száz éves vagyok című verse Schwarz Sándorról szóló Menekülés a vereségbe címűoldalnyi történet Steven Spielberg ( aki a Survivors of the Visual History Foundation elnöke) órányi felvételt készített vele Cikkei : Ercsi Híradó ; " A gyógyító Auschwitz " , november-december Ercsi Híradó;" Magyar maradtam " , február Auschwitzban " kettes " lettem Feltámadtam Megfeszült izmokkal A moslék Nyolc félidő a pokolban Jegyzetek Források https://web.archive.org/web/20151122220208/http://www.pointernet.pds.hu/kissendre/tarsadalomlelektan/20120304115315851000000125.html https://web.archive.org/web/20151122220348/http://www.haon.hu/elhunyt-schwarcz-sandor-aki-auschwitzot-is-megjarta/haon-news-FCUWeb-20070306-0432392778 1911-ben született személyek 2007-ben elhunyt személyek Magyar írók Debreceniek Zsidó származású magyarok Munkaszolgálatosok A holokauszt túlélői