Nagy József (tanító)
Nagy József, született Grósz (Vaspör, 1862. március 2. – 1902 után) tanító, anyakönyvvezető.

Élete 
Grósz Ignác és Grünbaum Sarolta kocsmáros szülők fia. Még gyermekkorában szülei Nagymizdóba költöztek, ahol földműveléssel is foglalkoztak; Körmenden járt az izraelita népiskolába, ahonnét a VI. osztály elvégzése után a premontreiek szombathelyi főgimnáziumába került. 1879-ben Csáktornyán az állami tanító-képzőintézet növendéke lett, itteni tanulmányaival 1882-ben végzett; 1883-ban tanítói-képesítő oklevelet nyert. 1882-től 1892-ig a turdossini izraelita iskolában működött; ahonnét 1892. februárjában a bezdáni izraelita iskolához hívták meg. Itt egyszersmind az izraelita hitközség jegyzői teendőit is végezte, s 1897-től 1902-ig, a rabbi elhalálozása folytán, a felekezeti anyakönyveket is vezette. Grósz családi nevét 1884-ben változtatta Nagyra.

Munkássága 
Cikkei az Ethnographiában (1891. Árvamegyei tót népszokások, Árvamegyei tót népbabonák, Regölés, 1892. Hegyhátvidéki hangutánzók, mondák és babonák, 1896. Bácsmegyei babonák, 1898. Bácsmegyei mesék és népmondák, 1900. Hegyhátvidéki népszokások, A hegyhátvidék építkezése, 1902. Játék kukuriczafosztáskor); a Rábavidékben (1836. A gyolcsosok otthonából, A tótok otthonáról, 1889. Az ország legészakibb határáról, 1890. Házi nevelésről, 1891. A magyar románok és a magyar nemzet, 1894. A Bácskából, 1895. Bácskaországból); a Tanítóbarátban (1889. Apróságok Bárány Ignácz életéből); a Néptanítók Lapjában (1897. Az írvaolvasás módszeréhez, Az osztatlan iskola tanterve, 1898. A tanítói földek adója, 1900. Kell-e külön tanterv az osztatlan iskolának? 1901. Az évzáró vizsgálatokról); az Izraelita Tanítóegylet Értesítőjében (1896. A játék szenvedély, 1897. Kertészkedjünk, Takarékosságra való nevelés az iskolában, 1898. A tanító birói mérlege, Mi lesz gyermekeinkből, 1900. Felirat az osztatlan iskola tanterve ügyében, 1901. A gyermeki lélek megfigyelése); a bezdáni magyar-zsidó felekezet iskoláinak Monographiájában (I. kötet: A bezdáni izr. népiskola története); írt még a Felsővidéki Nemzetőrbe s az Árvamegyei Hirlapba.

Fő munkája 
 A tótok otthonáról Árvamegyében. Néprajzi monographia. Alsókubin, 1891. (A néprajzi társaságban ismertette és részben felolvasta).

Kéziratban maradt művei: Árvamegyei közmondások, Tót népdalok Árvamegyéből, Hegyháti népdalok, Hegyháti közmondások, A falusi zsidóélet, Békeszeretetre nevelés.

Jegyzetek

Források 
 
 Nagy József. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. január 21.

További információk 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.

Zsidó származású magyarok
1862-ben született személyek
A 20. században elhunyt személyek
Magyar pedagógusok
Családi nevüket magyarosított személyek
Nagy József , született Grósz ( Vaspör , március –után ) tanító , anyakönyvvezető . Élete Grósz Ignác és Grünbaum Sarolta kocsmáros szülők fia . Még gyermekkorában szülei Nagymizdóba költöztek , ahol földműveléssel is foglalkoztak ; Körmenden járt az izraelita népiskolába , ahonnét a VI. osztály elvégzése után a premontreiek szombathelyi főgimnáziumába került.ben Csáktornyán az állami tanító-képzőintézet növendéke lett , itteni tanulmányaivalben végzett;ban tanítói-képesítő oklevelet nyert.tőlig a turdossini izraelita iskolában működött ; ahonnét februárjában a bezdáni izraelita iskolához hívták meg . Itt egyszersmind az izraelita hitközség jegyzői teendőit is végezte , stőlig , a rabbi elhalálozása folytán , a felekezeti anyakönyveket is vezette . Grósz családi nevétben változtatta Nagyra . Munkássága Cikkei az Ethnographiában Árvamegyei tót népszokások , Árvamegyei tót népbabonák , Regölés , Hegyhátvidéki hangutánzók , mondák és babonák , Bácsmegyei babonák , Bácsmegyei mesék és népmondák , Hegyhátvidéki népszokások , A hegyhátvidék építkezése , Játék kukuriczafosztáskor ) ; a Rábavidékben A gyolcsosok otthonából , A tótok otthonáról , Az ország legészakibb határáról , Házi nevelésről , A magyar románok és a magyar nemzet , A Bácskából , Bácskaországból ) ; a Tanítóbarátban Apróságok Bárány Ignácz életéből ) ; a Néptanítók Lapjában Az írvaolvasás módszeréhez , Az osztatlan iskola tanterve , A tanítói földek adója , Kell-e külön tanterv az osztatlan iskolának ? Az évzáró vizsgálatokról ) ; az Izraelita Tanítóegylet Értesítőjében A játék szenvedély , Kertészkedjünk , Takarékosságra való nevelés az iskolában , A tanító birói mérlege , Mi lesz gyermekeinkből , Felirat az osztatlan iskola tanterve ügyében , A gyermeki lélek megfigyelése ) ; a bezdáni magyar-zsidó felekezet iskoláinak Monographiájában ( I. kötet : A bezdáni izr. népiskola története ) ; írt még a Felsővidéki Nemzetőrbe s az Árvamegyei Hirlapba . Fő munkája A tótok otthonáról Árvamegyében . Néprajzi monographia . Alsókubin , ( A néprajzi társaságban ismertette és részben felolvasta ) . Kéziratban maradt művei : Árvamegyei közmondások , Tót népdalok Árvamegyéből , Hegyháti népdalok , Hegyháti közmondások , A falusi zsidóélet , Békeszeretetre nevelés . Jegyzetek Források Nagy József . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum . Hozzáférés ideje : január További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Zsidó származású magyarok 1862-ben született személyek A században elhunyt személyek Magyar pedagógusok Családi nevüket magyarosított személyek