Nagykőmázsa-oldali-zsomboly
A Nagykőmázsa-oldali-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található. A világon csak négy barlangban előforduló Gebhardt-vakfutrinka egyik élőhelye.

Leírás 

Miskolcon, a nagykőmázsai mészkőfejtő bányatelkén, a Nagykőmázsa-hegy sziklakibúvásos, enyhén lejtő, déli oldalán, a hegy csúcsától délre, körülbelül 360 méterre, egy négy–öt méter átmérőjű bemélyedésben található a 2×1 méteres bejárata. A bejárati nyílás csak közelről vehető észre. Középső triász és felső triász mikrokristályos, világosszürke mészkőben keletkezett. Langyos-meleg, felszálló karsztvíz alakította ki majdnem függőleges törések mentén. Elágazó barlang.

Egy kilenc méter mély bejárati aknából, egy lapos, 100 m² alapterületű teremből és a teremből induló nyolc méter mély aknából áll. Az alsó aknája típusos forráskürtő, amelynek felső részén három–hat centiméteres, fennőtt, romboéderes kalcitkristálycsoportok képződtek kristálypincékben. A fennőtt kalcitkristály a barlang jellegzetes képződménye. A termének délkeleti végén háromgenerációs kalcitkristályok vannak 10 centiméteres kristályréteget alkotva. Van egy szivárgó víz által fejlődő, 50×30 centiméteres cseppkőmedencéje, amelynek alján kristály vékony, tűs és gömbös borsókő épül. A járataiban megfigyelhetők mikrotetaráták, barlangi gyöngyök, hegyitej és különféle cseppkőképződmények: cseppkőzászlók, cseppkőlefolyások, függőcseppkövek, szalmacseppkövek, galléros cseppkövek és állócseppkövek.

A morfológiai kisformái közül megemlítendők a gömbfülkék, a gömbüstök, a szinlők, a mennyezeti csatornák, a kannelúrák, az ujjbegykarrok és a hullámkagylók. A zsomboly kitöltése nagyon hasonlít a Fecske-lyuk és a Miskolctapolcai-tavasbarlang üledékeihez.

A Gebhardt-vakfutrinka egyik élőhelye. Ez a rovarfaj csak a Bükk-vidéken található meg, ott is csak négy helyen. Gyakran előfordulnak benne denevérek. Tavasszal sok egyedből álló denevérkolónia szokott itt kölykezni. A néhány helyen fél méter magas guanóhalom az itt előforduló 50–100 kereknyergű patkósdenevér jelenlétére utal. A kis szelvények, járatmagasságok miatt nagyon zavarja a denevéreket az emberi jelenlét a zsombolyban. Egész évben tilos a járatainak megtekintése a denevérek védelme miatt, kivétel ez alól, ha a látogatás kutatási célból történik. A bejárásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell és technikai eszközök alkalmazása szükséges.

1976-ban volt először Nagykőmázsa-oldali-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában. Megtalálható a barlang az irodalmában Dano-lyuk (Lénárt 1979), Danó-lyuk (Kovács 2003) – ezt a nevet Danó László nevéről kapta –, Nagy-Kőmázsa Cave (Kordos 1977), nagykőmázsai Danó-lyuk (Kordos 1984), Nagykőmázsai-hasadékbarlang (Kordos 1977), Nagykőmázsai-zsomboly (Jakucs, Kessler 1962), Nagy-kőmázsai-zsomboly (Bertalan, Schőnviszky 1973–1974), Nagy-Kőmázsai-zsomboly (Dely 1970), Nagykőmázsai zsomboly (Kadić 1932), Nagykőmázsaoldali zsomboly (Bertalan 1976), Nagykőmázsavölgyi-barlang (Lénárt 1977), Nagykőmázsavölgyi barlang (Bertalan 1976) és Nagykőmázsavölgyi-zsomboly (Lénárt 1977) neveken is. Nagykőmázsai zsomboly és Nagykőmázsavölgyi barlang néven a Nagykőmázsa-völgyi-víznyelőbarlang is ismertetve lett.

Kutatástörténet 

1931 nyarán Sebős Károly egy munkás segítségével vizsgálta meg az üreget. Erről a kutatásról először Kadić Ottokár 1932-ben megjelent tanulmánya számolt be. Kadić Ottokár 1931. évi kutatásait összefoglaló kéziratában bővebb a barlang leírása. A kéziratban 10 m mély bejárati kürtőről, a járatok alján található guanó halmokról és klimatológiai mérésekről lehet olvasni. Ez a leírás az alapja a Turisták Lapja 1937. évfolyamában megjelent, Schőnviszky László által írt publikációnak. Az ismertetés szerint bejárati kürtője széles és nyolc méter mély, amelynek alján egy alacsony terem van. A terem tetején sok vékony függőcseppkő, a terem alján vastag állócseppkövek találhatók. 1954 nyarán a miskolci barlangkutatóknak sikerült 15 méterrel megnövelni mélységét és ezzel mélysége több mint 30 méter lett. 1955 körül az MHT Borsodi Csoportjának Karsztvízkutató Szakosztálya mérte fel a barlangot, majd a felmérés felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképe, valamint a láthatóvá széthúzott alaprajz térképe.

1965-ös szakdolgozatában Czenthe Huba azt írta, hogy a Nagykőmázsa-völgyi-víznyelőbarlanggal együtt valószínűleg a miskolctapolcai barlangrendszerhez tartozik és egy térképen jelölte meg helyüket. Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben lévő, miskolci Nagykőmázsai-zsomboly további nevei Nagykőmázsaoldali zsomboly és Nagykőmázsavölgyi barlang. A Kékmező és a nagykőmázsai új kőbánya közötti enyhén lejtő karsztos oldalban van a tág bejárata. A 30 m mély zsombolyban van egy alacsony terem. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1976-ban megjelent, Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában szerepel a Bükk hegységben, Miskolctapolcán lévő barlang Nagy-kőmázsai-zsomboly néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 3 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő, miskolci Nagykőmázsa-oldali-zsomboly. Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Miskolcon található barlang Nagykőmázsa-oldali-zsomboly néven.

Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy a Bükk hegységben fekvő, 51 m mély Nagy-Kőmázsa Cave 1975. december 31-én Magyarország 40. legmélyebb barlangja. A 41. legmélyebb barlang (Pócsakői-víznyelő) szintén 51 m mély. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Bükk hegységben lévő és 51 m mély Nagykőmázsai-hasadékbarlang az ország 45. legmélyebb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 49. legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben 51 m mély Nagykőmázsai-hasadékbarlang. Az 50. legmélyebb barlang (Pócsakői-víznyelő) szintén 51 m mély. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál. Az 1977-ben kiadott, Bükk útikalauz című kiadványban az van írva, hogy a barlang 30 m-nél mélyebb.

Az 1979-ben megjelent, Barlangok a Bükkben című kiadvány a Nagykőmázsa-oldali-zsombolyt és a Dano-lyukat két külön barlangként ismerteti. A könyvben szó van arról, hogy a Nagykőmázsa-oldali-zsombolynak a piros kereszt jelzésű turistaút közvetlen közelében van a bejárata. A barlang tág kürtője után kis terembe lehet jutni, és onnan megint egy kis kürtőbe, amely el van tömődve. A nagykőmázsai Dano-lyuk a P és a PZ utak találkozásánál helyezkedik el. A barlang zsombolya 10 m-ig ismert. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 83-as számmal jelölt Nagykőmázsa-oldali-zsomboly és a 86-os számmal jelölt Dano-lyuk földrajzi elhelyezkedése.

Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Nagykőmázsa-oldali-zsomboly az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5392/2. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja. 1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve.

Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang, de két különálló barlangként. Az egyik barlangnak nagykőmázsai Danó-lyuk a neve. A másik barlangnak Nagykőmázsai-zsomboly a neve, valamint Nagykőmázsavölgyi barlang és Nagykőmázsaoldali zsomboly a névváltozatai. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a két barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1987. december 31-i állapot alapján nincs Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangjai között a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly (Nagykőmázsai-hasadékbarlang), mert kőfejtés során megsemmisült. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang kb. 51 m mély. 1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 1. pont) értelmében a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozott védelme fel lett oldva. Rejtett bejárata és a hiányos leírások miatt, valamint a bánya egyik dolgozója által adott téves információ következtében szűnt meg fokozott védettsége. A dolgozó azt mondta, hogy tereprendezéskor dózerrel betemették. A bejáratát később Vadász István, a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület tagja megtalálta. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy 1988. október 1-től megszűnt a Bükk hegységben elhelyezkedő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozott védelme.

1995. október 31-én Vadász István megállapította, hogy a Danó-lyuk és a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ugyanaz a barlang, majd 1997 márciusában felmérte társaival a bejárati aknát a teremig, de nem ők fejezték be a felmérést. 2000-ben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület tagjai folytatták Vadász Istvánék felmérését, készítették el földtani, barlangtani leírását, barlangtérkép-dokumentációját és fénykép-dokumentációját a Bükki Nemzeti Park Igazgatóságának a 2000 márciusában adott megbízásából. A zsomboly felmért hossza 76,4 m, becsült hossza 90 m, felmért mélysége 31,1 m és becsült mélysége 32 m volt. A felmérés és Veres Imre helyszínrajzainak felhasználásával Kovács Zsolt rajzolta meg a barlang alaprajz térképét és keresztmetszet térképeit. Ekkor Kovács Zsolt megszerkesztette a barlang vetületi oldalnézet térképét.

2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. Fokozottan védett barlang élővilága miatt lett és azért, mert 1988-ban tévedés miatt került le a fokozottan védett barlangok listájáról. 2002-ben a bejárati akna alján törmelékfogó ácsolat készült. A 2003-ban megjelent, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a barlang 90 m hosszú, 32 m függőleges kiterjedésű és 23 m vízszintes kiterjedésű.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Nagykőmázsa-oldali-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 198. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, Budapest, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 16. old.
 Czenthe Huba: A Bükk-hegység barlangjai. Kézirat (szakdolgozat), Eger, 1965. 84. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 76. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Ferenczy Gergely: A Nagykőmázsa-oldali-zsomboly kezelési terve. Kézirat, 2003. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 76., 259. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 136. old.
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 198. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1931. évben. Barlangvilág, 1932. 1–2. füz. 12–13. old.
 Kadić Ottokár: Jelentés az 1931. évben végzett barlangkutatásaimról. MÁFI Adattár, kézirat, 1932. máj. 25. 8 old.
 Kadić Ottokár: A Kárpáti medence barlangjai. 1. rész. Kézirat. Budapest, 1952. 9–10. oldal
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 49., 53. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 19. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 288. old.
 Kovács Zsolt: Nagykőmázsa-oldali-zsomboly (Danó-lyuk). Természeti állapotfelvételi jelentés. Kézirat, Miskolc, 2000. augusztus 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kovács Zsolt: Nagykőmázsa-oldali-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 211–213. old. 
 Kuchta Gyula: Ismerjük meg a barlangokat. Miskolc, 1958. 22. old.
 Lénárt László összeáll.: A „Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig. Miskolc, 1977. 43., 45., 51., 57. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 40. oldal és a térképmelléklet
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27., 28. old.
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1070. old.
 Mottl Mária: A Magyar Barlangkutató Társulat 1933. januárius 16.-án... Barlangvilág, 1933. (3. köt.) 1. füz. 23. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Schőnviszky László: A Bükk-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1937. október. (49. évf. 10. sz.) 332. old.
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 177., 187–188. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 56. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 21. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 17. old.
 –: Új fokozottan védett barlangok. MKBT Tájékoztató, 2001. július–augusztus. 12. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Nagykőmázsa-oldali-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található . A világon csak négy barlangban előforduló Gebhardt-vakfutrinka egyik élőhelye . Leírás Miskolcon , a nagykőmázsai mészkőfejtő bányatelkén , a Nagykőmázsa-hegy sziklakibúvásos , enyhén lejtő , déli oldalán , a hegy csúcsától délre , körülbelülméterre , egy négy–öt méter átmérőjű bemélyedésben található a1 méteres bejárata . A bejárati nyílás csak közelről vehető észre . Középső triász és felső triász mikrokristályos , világosszürke mészkőben keletkezett . Langyos-meleg , felszálló karsztvíz alakította ki majdnem függőleges törések mentén . Elágazó barlang . Egy kilenc méter mély bejárati aknából , egy lapos,m² alapterületű teremből és a teremből induló nyolc méter mély aknából áll . Az alsó aknája típusos forráskürtő , amelynek felső részén három–hat centiméteres , fennőtt , romboéderes kalcitkristálycsoportok képződtek kristálypincékben . A fennőtt kalcitkristály a barlang jellegzetes képződménye . A termének délkeleti végén háromgenerációs kalcitkristályok vannakcentiméteres kristályréteget alkotva . Van egy szivárgó víz által fejlődő,30 centiméteres cseppkőmedencéje , amelynek alján kristály vékony , tűs és gömbös borsókő épül . A járataiban megfigyelhetők mikrotetaráták , barlangi gyöngyök , hegyitej és különféle cseppkőképződmények : cseppkőzászlók , cseppkőlefolyások , függőcseppkövek , szalmacseppkövek , galléros cseppkövek és állócseppkövek . A morfológiai kisformái közül megemlítendők a gömbfülkék , a gömbüstök , a szinlők , a mennyezeti csatornák , a kannelúrák , az ujjbegykarrok és a hullámkagylók . A zsomboly kitöltése nagyon hasonlít a Fecske-lyuk és a Miskolctapolcai-tavasbarlang üledékeihez . A Gebhardt-vakfutrinka egyik élőhelye . Ez a rovarfaj csak a Bükk-vidéken található meg , ott is csak négy helyen . Gyakran előfordulnak benne denevérek . Tavasszal sok egyedből álló denevérkolónia szokott itt kölykezni . A néhány helyen fél méter magas guanóhalom az itt előforduló100 kereknyergű patkósdenevér jelenlétére utal . A kis szelvények , járatmagasságok miatt nagyon zavarja a denevéreket az emberi jelenlét a zsombolyban . Egész évben tilos a járatainak megtekintése a denevérek védelme miatt , kivétel ez alól , ha a látogatás kutatási célból történik . A bejárásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell és technikai eszközök alkalmazása szükséges . 1976-ban volt először Nagykőmázsa-oldali-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában . Megtalálható a barlang az irodalmában Dano-lyuk ( Lénárt Danó-lyuk ( Kovács– ezt a nevet Danó László nevéről kapta – , Nagy-Kőmázsa Cave ( Kordos nagykőmázsai Danó-lyuk ( Kordos Nagykőmázsai-hasadékbarlang ( Kordos Nagykőmázsai-zsomboly ( Jakucs , Kessler Nagy-kőmázsai-zsomboly ( Bertalan , Schőnviszky1974 ) , Nagy-Kőmázsai-zsomboly ( Dely Nagykőmázsai zsomboly ( Kadić Nagykőmázsaoldali zsomboly ( Bertalan Nagykőmázsavölgyi-barlang ( Lénárt Nagykőmázsavölgyi barlang ( Bertalanés Nagykőmázsavölgyi-zsomboly ( Lénártneveken is . Nagykőmázsai zsomboly és Nagykőmázsavölgyi barlang néven a Nagykőmázsa-völgyi-víznyelőbarlang is ismertetve lett . Kutatástörténet 1931 nyarán Sebős Károly egy munkás segítségével vizsgálta meg az üreget . Erről a kutatásról először Kadić Ottokárben megjelent tanulmánya számolt be . Kadić Ottokár évi kutatásait összefoglaló kéziratában bővebb a barlang leírása . A kéziratbanm mély bejárati kürtőről , a járatok alján található guanó halmokról és klimatológiai mérésekről lehet olvasni . Ez a leírás az alapja a Turisták Lapja évfolyamában megjelent , Schőnviszky László által írt publikációnak . Az ismertetés szerint bejárati kürtője széles és nyolc méter mély , amelynek alján egy alacsony terem van . A terem tetején sok vékony függőcseppkő , a terem alján vastag állócseppkövek találhatók.nyarán a miskolci barlangkutatóknak sikerültméterrel megnövelni mélységét és ezzel mélysége több mintméter lett.körül az MHT Borsodi Csoportjának Karsztvízkutató Szakosztálya mérte fel a barlangot , majd a felmérés felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképe , valamint a láthatóvá széthúzott alaprajz térképe . 1965-ös szakdolgozatában Czenthe Huba azt írta , hogy a Nagykőmázsa-völgyi-víznyelőbarlanggal együtt valószínűleg a miskolctapolcai barlangrendszerhez tartozik és egy térképen jelölte meg helyüket . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben lévő , miskolci Nagykőmázsai-zsomboly további nevei Nagykőmázsaoldali zsomboly és Nagykőmázsavölgyi barlang . A Kékmező és a nagykőmázsai új kőbánya közötti enyhén lejtő karsztos oldalban van a tág bejárata . Am mély zsombolyban van egy alacsony terem . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azban megjelent , Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában szerepel a Bükk hegységben , Miskolctapolcán lévő barlang Nagy-kőmázsai-zsomboly néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő , miskolci Nagykőmázsa-oldali-zsomboly . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Miskolcon található barlang Nagykőmázsa-oldali-zsomboly néven . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy a Bükk hegységben fekvő,m mély Nagy-Kőmázsa Cave decemberén Magyarország legmélyebb barlangja . A legmélyebb barlang ( Pócsakői-víznyelő ) szinténm mély . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Bükk hegységben lévő ésm mély Nagykőmázsai-hasadékbarlang az ország legmélyebb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja a Bükk hegységben elhelyezkedő , decemberén, ban ésbenm mély Nagykőmázsai-hasadékbarlang . Az legmélyebb barlang ( Pócsakői-víznyelő ) szinténm mély . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Azben kiadott , Bükk útikalauz című kiadványban az van írva , hogy a barlangm-nél mélyebb . Azben megjelent , Barlangok a Bükkben című kiadvány a Nagykőmázsa-oldali-zsombolyt és a Dano-lyukat két külön barlangként ismerteti . A könyvben szó van arról , hogy a Nagykőmázsa-oldali-zsombolynak a piros kereszt jelzésű turistaút közvetlen közelében van a bejárata . A barlang tág kürtője után kis terembe lehet jutni , és onnan megint egy kis kürtőbe , amely el van tömődve . A nagykőmázsai Dano-lyuk a P és a PZ utak találkozásánál helyezkedik el . A barlang zsombolyam-ig ismert . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aas számmal jelölt Nagykőmázsa-oldali-zsomboly és aos számmal jelölt Dano-lyuk földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Nagykőmázsa-oldali-zsomboly azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak2. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang , de két különálló barlangként . Az egyik barlangnak nagykőmázsai Danó-lyuk a neve . A másik barlangnak Nagykőmázsai-zsomboly a neve , valamint Nagykőmázsavölgyi barlang és Nagykőmázsaoldali zsomboly a névváltozatai . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a két barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján nincs Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangjai között a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ( Nagykőmázsai-hasadékbarlang ) , mert kőfejtés során megsemmisült . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang kb.m mély. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont ) értelmében a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozott védelme fel lett oldva . Rejtett bejárata és a hiányos leírások miatt , valamint a bánya egyik dolgozója által adott téves információ következtében szűnt meg fokozott védettsége . A dolgozó azt mondta , hogy tereprendezéskor dózerrel betemették . A bejáratát később Vadász István , a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület tagja megtalálta . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy októbertől megszűnt a Bükk hegységben elhelyezkedő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozott védelme . 1995. októberén Vadász István megállapította , hogy a Danó-lyuk és a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ugyanaz a barlang , majdmárciusában felmérte társaival a bejárati aknát a teremig , de nem ők fejezték be a felmérést.ben a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület tagjai folytatták Vadász Istvánék felmérését , készítették el földtani , barlangtani leírását , barlangtérkép-dokumentációját és fénykép-dokumentációját a Bükki Nemzeti Park Igazgatóságának amárciusában adott megbízásából . A zsomboly felmért hossza4 m , becsült hosszam , felmért mélysége1 m és becsült mélységem volt . A felmérés és Veres Imre helyszínrajzainak felhasználásával Kovács Zsolt rajzolta meg a barlang alaprajz térképét és keresztmetszet térképeit . Ekkor Kovács Zsolt megszerkesztette a barlang vetületi oldalnézet térképét . 2001. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Fokozottan védett barlang élővilága miatt lett és azért , mertban tévedés miatt került le a fokozottan védett barlangok listájáról.ben a bejárati akna alján törmelékfogó ácsolat készült . Aban megjelent , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a barlangm hosszú,m függőleges kiterjedésű ésm vízszintes kiterjedésű . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Nagykőmázsa-oldali-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Nagykőmázsa-oldali-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ( Bükk hegység , Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , Budapest , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Czenthe Huba : A Bükk-hegység barlangjai . Kézirat ( szakdolgozat ) , Eger , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Ferenczy Gergely : A Nagykőmázsa-oldali-zsomboly kezelési terve . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , old . Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest , old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág,2. füz.13. old . Kadić Ottokár : Jelentés az évben végzett barlangkutatásaimról . MÁFI Adattár , kézirat , máj.old . Kadić Ottokár : A Kárpáti medence barlangjai . rész . Kézirat . Budapest,10. oldal Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Kovács Zsolt : Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ( Danó-lyuk ) . Természeti állapotfelvételi jelentés . Kézirat , Miskolc , augusztus ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kovács Zsolt : Nagykőmázsa-oldali-zsomboly . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,213. old . Kuchta Gyula : Ismerjük meg a barlangokat . Miskolc , old . Lénárt László összeáll . : A „ Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig . Miskolc , , , , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , oldal és a térképmelléklet Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév . , old . Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Mottl Mária : A Magyar Barlangkutató Társulat januárius-án . . . Barlangvilág , köt . ) füz. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Schőnviszky László : A Bükk-hegység barlangjai . Turisták Lapja , október. évf. sz . ) old . Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger,,188. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : Új fokozottan védett barlangok . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken