Hatkopoltyús szürkecápa
A hatkopoltyús szürkecápa (Hexanchus griseus) a porcos halak (Chondrichthyes) osztályának szürkecápa-alakúak (Hexanchiformes) rendjébe, ezen belül a szürkecápafélék (Hexanchidae) családjába tartozó faj.

Nemének a típusfaja.

Előfordulása 
A hatkopoltyús szürkecápa világszerte előfordul. Egyaránt megtalálható a trópusi és mérsékelt övi vizekben. Az Atlanti-óceán nyugati felén, az Amerikai Egyesült Államokbeli Észak-Karolinától és Floridától, a Mexikói-öblön keresztül, Argentína északi részéig lelhető fel; míg ugyanez óceán keleti felén az elterjedése Izlandtól és Norvégiától egészen Namíbiáig tart - belefoglalva a Földközi-tengert is. Az Indiai-óceánban az előfordulása a Dél-afrikai Köztársaságtól, Madagaszkártól és Mozambiktól egészen az Arab-tengerig tart. A Nyugat-Csendes-óceánban Új-Zéland, Japán és Hawaii között található meg, míg eme óceán keleti felén, az elterjedési területe az Aleut-szigetek, Alaszka, a Kaliforniai-félsziget, Mexikó és Chile vizeiben van.

Megjelenése 
Az átlagos testhossza 300 centiméter, de 400-482 centiméteresre is megnőhet. Legfeljebb 590 kilogrammos. Robusztus testfelépítésű és széles fejű cápafaj, melynek amint neve is mutatja 6 pár kopoltyúja van; a kopoltyúnyílások nagyon hosszúak. Testszíne a háti részen barna vagy szürke, a hasi részen világosabb; az oldalain egy-egy halvány csík fut. Az uszonyok szegélye fehér. A farok alatti uszonya jóval rövidebb, mint a hátuszonya. Az élő példány szeme zöldesen fluoreszkál. A szájában 6 fogsor található; a fogak élesek és fésűalakúak.

Életmódja 
Főleg szubtrópusi cápafaj, mely a 25°C-os vízhőmérsékletet kedveli. 1-2500 méteres mélységek között mozog, de általában 180-1100 méter mélyen tartózkodik. A kontinentális selfterületek és a vízalatti sziklaszirt oldalak lakója. A fiatal példányok part közelebbiek, míg az idősebbek mélytengeriek. A tápláléka egyéb cápákból, rájákból, tengerimacska-alakúakból, csontos halakból, kalmárokból, rákokból, krillszerű lényekből, fülesfókafélékből és dögökből állhat.

Szaporodása 
Ál-elevenszülő cápafaj, vagyis kölykei a méhében kelnek ki. A nőstény testében 22-108 kis cápa is lehet.

Képek

Források 
Hexanchus griseus (Bonnaterre, 1788) FishBase
Compagno, L.J.V., 1984. FAO Species Catalogue. Vol. 4. Sharks of the world. An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date. Part 1 - Hexanchiformes to Lamniformes. FAO Fish. Synop. 125(4/1):1-249. Rome: FAO.
Bonnaterre, J. P. 1788. Tableau encyclopédique et méthodique des trois règnes de la nature... Ichthyologie. Paris. Tabl. Encyclop. Méthod. Ichthyol. i-lvi + 1-215

Szürkecápa-alakúak
Halfajok
Az Atlanti-óceán halai
Az Északi-tenger halai
A Földközi-tenger halai
A Csendes-óceán halai
Az Indiai-óceán halai
A hatkopoltyús szürkecápa ( Hexanchus griseus ) a porcos halak ( Chondrichthyes ) osztályának szürkecápa-alakúak ( Hexanchiformes ) rendjébe , ezen belül a szürkecápafélék ( Hexanchidae ) családjába tartozó faj. Nemének a típusfaja . Előfordulása A hatkopoltyús szürkecápa világszerte előfordul . Egyaránt megtalálható a trópusi és mérsékelt övi vizekben . Az Atlanti-óceán nyugati felén , az Amerikai Egyesült Államokbeli Észak-Karolinától és Floridától , a Mexikói-öblön keresztül , Argentína északi részéig lelhető fel ; míg ugyanez óceán keleti felén az elterjedése Izlandtól és Norvégiától egészen Namíbiáig tart - belefoglalva a Földközi-tengert is . Az Indiai-óceánban az előfordulása a Dél-afrikai Köztársaságtól , Madagaszkártól és Mozambiktól egészen az Arab-tengerig tart . A Nyugat-Csendes-óceánban Új-Zéland , Japán és Hawaii között található meg , míg eme óceán keleti felén , az elterjedési területe az Aleut-szigetek , Alaszka , a Kaliforniai-félsziget , Mexikó és Chile vizeiben van . Megjelenése Az átlagos testhosszacentiméter , decentiméteresre is megnőhet . Legfeljebbkilogrammos . Robusztus testfelépítésű és széles fejű cápafaj , melynek amint neve is mutatjapár kopoltyúja van ; a kopoltyúnyílások nagyon hosszúak . Testszíne a háti részen barna vagy szürke , a hasi részen világosabb ; az oldalain egy-egy halvány csík fut . Az uszonyok szegélye fehér . A farok alatti uszonya jóval rövidebb , mint a hátuszonya . Az élő példány szeme zöldesen fluoreszkál . A szájábanfogsor található ; a fogak élesek és fésűalakúak . Életmódja Főleg szubtrópusi cápafaj , mely aC-os vízhőmérsékletet kedveli.méteres mélységek között mozog , de általábanméter mélyen tartózkodik . A kontinentális selfterületek és a vízalatti sziklaszirt oldalak lakója . A fiatal példányok part közelebbiek , míg az idősebbek mélytengeriek . A tápláléka egyéb cápákból , rájákból , tengerimacska-alakúakból , csontos halakból , kalmárokból , rákokból , krillszerű lényekből , fülesfókafélékből és dögökből állhat . Szaporodása Ál-elevenszülő cápafaj , vagyis kölykei a méhében kelnek ki . A nőstény testébenkis cápa is lehet . Képek Források Hexanchus griseus ( Bonnaterre, FishBase Compagno , L.J.V . , FAO Species Catalogue . Vol . Sharks of the world . An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date . Part- Hexanchiformes to Lamniformes . FAO Fish. Synop.4/1) : 1-249. Rome : FAO. Bonnaterre , J. P. Tableau encyclopédique et méthodique des trois règnes de la nature. . . Ichthyologie . Paris . Tabl . Encyclop. Méthod . Ichthyol. i-lvi + Szürkecápa-alakúak Halfajok Az Atlanti-óceán halai Az Északi-tenger halai A Földközi-tenger halai A Csendes-óceán halai Az Indiai-óceán halai