Priscianus
Priscianus, olykor Priscianus Caesariensis (működött a 6. század elején) késő ókori–kora középkori római nyelvész.

Élete 
A mauretaniai Caesareából származott. Híres nyelvészként és nyelvtantanítóként működött Konstantinápolyban a 6. század elején.

Művei 
 Institutionum grammaticarum ll. XVIII. című műve a legterjedelmesebb és legteljesebb napjainkra fennmaradt ókori nyelvtani rendszer. Igen értékes elsősorban az alaktant illető bőséges adatai, és a régi irodalomból vett példagyűjteménye miatt. A két utolsó könyvben levő szüntaxisz főleg Apollonius Dyscolus nyomán halad. Priscianus műve a középkorban a legelterjedtebb tankönyv volt, később pedig nyelvtan rendszerének megalkotásánál szolgált alapként, és hatott a terminológiára.
 Kisebb grammatikai művek is ismeretesek Priscianustól (De accentibus, De metris comicis, De figuris numerorum), amelyek egyes nyelvtani részleteket tárgyalnak. 
 A De XII versibus Aeneidos című mű az Aeneis egyes énekeinek kezdő verseit nyelvtanilag és metrikailag tárgyalja.
 A Praeexercitamenta rhetorices kicsiny terjedelmű bevezetés a szónoklattanba.
 Fennmaradt Priscianusnak egy földrajzi költeménye Periegesis cím alatt. Az írás részben Dionysius hasonló című görög költemény szabad átdolgozása.
 Priscianus írt versben panegyricust I. Anasztasziosz bizánci császárra.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Leffler Sámuel: Római irodalomtörténet – A középiskolák felsőbb osztályai számára és a művelt közönség használatára,  Lampel Róbert (Wodianer F. és Fiai) Cs. és Kir. könyvkereskedése, Budapest, 1903, 210–211. o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Római irodalom

Ókori római nyelvészek
Az 5. században született személyek
A 6. században elhunyt személyek
Priscianus , olykor Priscianus Caesariensis ( működött a század elején ) késő ókori–kora középkori római nyelvész . Élete A mauretaniai Caesareából származott . Híres nyelvészként és nyelvtantanítóként működött Konstantinápolyban a század elején . Művei Institutionum grammaticarum ll. XVIII. című műve a legterjedelmesebb és legteljesebb napjainkra fennmaradt ókori nyelvtani rendszer . Igen értékes elsősorban az alaktant illető bőséges adatai , és a régi irodalomból vett példagyűjteménye miatt . A két utolsó könyvben levő szüntaxisz főleg Apollonius Dyscolus nyomán halad . Priscianus műve a középkorban a legelterjedtebb tankönyv volt , később pedig nyelvtan rendszerének megalkotásánál szolgált alapként , és hatott a terminológiára . Kisebb grammatikai művek is ismeretesek Priscianustól ( De accentibus , De metris comicis , De figuris numerorum ) , amelyek egyes nyelvtani részleteket tárgyalnak . A De XII versibus Aeneidos című mű az Aeneis egyes énekeinek kezdő verseit nyelvtanilag és metrikailag tárgyalja . A Praeexercitamenta rhetorices kicsiny terjedelmű bevezetés a szónoklattanba . Fennmaradt Priscianusnak egy földrajzi költeménye Periegesis cím alatt . Az írás részben Dionysius hasonló című görög költemény szabad átdolgozása . Priscianus írt versben panegyricust I. Anasztasziosz bizánci császárra . Jegyzetek Források További információk Leffler Sámuel : Római irodalomtörténet – A középiskolák felsőbb osztályai számára és a művelt közönség használatára , Lampel Róbert ( Wodianer F. és Fiai ) Cs. és Kir. könyvkereskedése, Budapest,211. o . Kapcsolódó szócikkek Római irodalom Ókori római nyelvészek Az században született személyek A században elhunyt személyek