Héberek evangéliuma
A Héberek evangéliuma, Héberek szerinti evangélium, vagy a Zsidók evangéliuma () egy újszövetségi apokrif irat. Nevét arról kapta, hogy valószínűleg zsidókból lett korai keresztények között volt elterjedt olvasmány.

Keletkezése, tartalma 
Keletkezési idejét a 2. századra teszik, nyelve arám–szír dialektus. A művet már Hégészipposz és Antiochiai Szent Ignác is ismerte. A későbbi időkben Alexandriai Szent Kelemen, Órigenész, Kaiszareiai Euszebiosz, Jeruzsálemi Szent Cirill, Sztikometriai Niképhorosz, Szidei Fülöp, Theodorétosz emlékezik meg az írásról. Szent Jeromos szerint (Epifanio, pan XXIX 7.7) a művet a bereai zsidó-keresztények olvasták. Evangéliumukat Máté evangélistáig és Hierapoliszi Szent Papiasz Logionjára vezették vissza.

A mű valójában egy ortodox tanításokat nyújtó evangélium és az azt követő gnosztikus szinezetű írás. Lehetséges, hogy Máté targumáról van itt szó.

Jegyzetek

Magyar nyelvű fordítás 
A mű két magyar nyelvű is fordítással rendelkezik:
 Héberek szerint evangélium (ford. Vanyó László) IN: Apokrifek (szerk. Vanyó László), Bp., Szent István Társulat, 1980, , 284–293. o.
 A nazoreusok evangéliuma (ford. Rugási Gyula) IN: Hubai Péter (szerk.): Jézus rejtett szavai, Holnap Kiadó, Budapest, 1990, , 87–99. o.

Források 
 

Újszövetségi apokrif irodalom
Apokrif evangéliumok
A Héberek evangéliuma , Héberek szerinti evangélium , vagy a Zsidók evangéliuma ( ) egy újszövetségi apokrif irat . Nevét arról kapta , hogy valószínűleg zsidókból lett korai keresztények között volt elterjedt olvasmány . Keletkezése , tartalma Keletkezési idejét a századra teszik , nyelve arám–szír dialektus . A művet már Hégészipposz és Antiochiai Szent Ignác is ismerte . A későbbi időkben Alexandriai Szent Kelemen , Órigenész , Kaiszareiai Euszebiosz , Jeruzsálemi Szent Cirill , Sztikometriai Niképhorosz , Szidei Fülöp , Theodorétosz emlékezik meg az írásról . Szent Jeromos szerint ( Epifanio , pan XXIX7 ) a művet a bereai zsidó-keresztények olvasták . Evangéliumukat Máté evangélistáig és Hierapoliszi Szent Papiasz Logionjára vezették vissza . A mű valójában egy ortodox tanításokat nyújtó evangélium és az azt követő gnosztikus szinezetű írás . Lehetséges , hogy Máté targumáról van itt szó . Jegyzetek Magyar nyelvű fordítás A mű két magyar nyelvű is fordítással rendelkezik : Héberek szerint evangélium ( ford . Vanyó László ) IN : Apokrifek ( szerk . Vanyó László ) , Bp. , Szent István Társulat,,293. o . A nazoreusok evangéliuma ( ford . Rugási Gyula ) IN : Hubai Péter ( szerk . ) : Jézus rejtett szavai , Holnap Kiadó, Budapest,,99. o . Források Újszövetségi apokrif irodalom Apokrif evangéliumok