Pupusa
A pupusa (magyar szövegekben sokszor többes számban (pupusas) szerepel) egy töltött tortillaváltozat, Salvador nemzeti étele. Tésztája általában kukoricalisztből (néha rizsből, főként Olocuiltában) készül, a töltelék leggyakrabban sajtot, sült babot, töpörtyűt, tököt vagy tökvirágot, illetve ezek kombinációit tartalmazza.

Története
Neve valószínűleg a kicse nyelvből ered, ahol a pop szó jelentése nádfonat vagy összeilleszt, egyesít, az utz szóé pedig jó vagy jól megcsinált dolog. Emellett van olyan vélekedés is, hogy a navatl nyelvből származik, amelyben jelentése kövér vagy felfúvódott.

Pontos eredetét nem ismerjük, de ha neve valóban kicse eredetű, akkor a mai Mexikó irányából korábban bevándorló kicsék hozhatták be ősi hagyományként a mai Salvadorba, azon belül is a nyugati Ahuachapán megye vidékére. Az első ismert pupusák még csak növényi alapanyagokból készültek, és félhold alakúakra formázták őket. Fő hozzávalóik például az ayote nevű tök virágja és termése, a Crotalaria longirostrata nevű pillangósvirágú növény, a Sinclairia sublobata (tampupo) nevű katángforma növény és különféle gombák voltak. Később alakja és tölteléke is megváltozott: ma már kerek, és töltéséhez sajtot és húsokat is felhasználnak.

1960-ban José María Lemus elnök, mivel úgy látta, a pupusakészítők nyomorúságos viskókban dolgoznak, elrendelte számukra új betonházak felépítését. Ezek egy fővároshoz közeli helyen épültek fel, amelynek az elnök feleségének, Coralia de Lemusnak a tiszteletére a Rincón de Cora nevet adták.

Az 1980-as években lezajlott polgárháború idején az országból a világ minden tájára rengetegen vándoroltak ki, köztük pedig sokan voltak, akik magukkal vitték a pupusakészítés hagyományát. Főként ennek és a későbbi kivándorlásnak köszönhető, hogy ma már az Amerikai Egyesült Államok és Kanada több településén is minden évben pupusafesztiválokat rendeznek, pupusát árusító helyek pedig Európától Kenyán át Ausztráliáig szinte bárhol találhatók a Földön.

Az étel népszerűsége országos és nemzetközi szinten is gyorsan növekedett: a salvadori gazdasági minisztérium adatai alapján például a 2001 és 2003 közti időszakban a pupusák eladása már 22,8 millió dolláros bevételt hozott, miközben mintegy 250 000 ember foglalkoztatásához járult hozzá. 2004-ben a csaknem kétmillió lakosú San Salvador-i agglomerációból mintegy 400 000-en mondták azt, hogy hétvégéken rendszeresen járnak pupusát enni. 2005-ben a kormány kiadott egy rendeletet, amely kimondja, hogy minden év novemberének második vasárnapja a pupusa nemzeti napja lesz.

Készítése
A tésztát bármely más tortilla tésztájához hasonlóan kell készíteni. Leggyakrabban kukoricalisztet, ritkábban rizslisztet használnak hozzá, amelyhez forró vizet adnak. Tenyerükben lapos, kerek formájúra lapítják, majd beleteszik a tölteléket, utána pedig batyuszerűen széleit összecsukják, végül ezt a töltött batyut ismét lelapítják. Az elkészült tésztát hagyományosan nők sütik, méghozzá úgy, hogy egyszerűen ráteszik egy forró, olajjal vagy zsírral kikent égetettagyag- vagy fémlapra (serpenyőre, comalra), majd ha egyik fele megsült, átfordítják.

Rekordok és versenyek
1996-ban pupusaevő versenyt rendeztek, amelyet egy Genaro Ramírez nevű ember nyert meg azzal, hogy 51 pupusát evett meg megszakítás nélkül.
2007-ben elkészítettek egy Guinness-rekordot is jelentő méretű óriáspupusát: ennek átmérője egy méter volt, vastagsága pedig 15 centi. Több mint 90 kg kukoricalisztből készült masszát, 18 kg sajtot és ugyanennyi töpörtyűt használtak fel hozzá, a feladatban összesen 40 ember működött közre. Az egy tonnás sütőlapon készült pupusából végül 5000 ember kapott részt.
2009-ben Olocuiltában gyorsasági pupusakészítő-versenyt rendeztek.

Képek

Jegyzetek 

Salvador
Sült tészták
A pupusa ( magyar szövegekben sokszor többes számban ( pupusas ) szerepel ) egy töltött tortillaváltozat , Salvador nemzeti étele . Tésztája általában kukoricalisztből ( néha rizsből , főként Olocuiltában ) készül , a töltelék leggyakrabban sajtot , sült babot , töpörtyűt , tököt vagy tökvirágot , illetve ezek kombinációit tartalmazza . Története Neve valószínűleg a kicse nyelvből ered , ahol a pop szó jelentése nádfonat vagy összeilleszt , egyesít , az utz szóé pedig jó vagy jól megcsinált dolog . Emellett van olyan vélekedés is , hogy a navatl nyelvből származik , amelyben jelentése kövér vagy felfúvódott . Pontos eredetét nem ismerjük , de ha neve valóban kicse eredetű , akkor a mai Mexikó irányából korábban bevándorló kicsék hozhatták be ősi hagyományként a mai Salvadorba , azon belül is a nyugati Ahuachapán megye vidékére . Az első ismert pupusák még csak növényi alapanyagokból készültek , és félhold alakúakra formázták őket . Fő hozzávalóik például az ayote nevű tök virágja és termése , a Crotalaria longirostrata nevű pillangósvirágú növény , a Sinclairia sublobata ( tampupo ) nevű katángforma növény és különféle gombák voltak . Később alakja és tölteléke is megváltozott : ma már kerek , és töltéséhez sajtot és húsokat is felhasználnak . 1960-ban José María Lemus elnök , mivel úgy látta , a pupusakészítők nyomorúságos viskókban dolgoznak , elrendelte számukra új betonházak felépítését . Ezek egy fővároshoz közeli helyen épültek fel , amelynek az elnök feleségének , Coralia de Lemusnak a tiszteletére a Rincón de Cora nevet adták . Azas években lezajlott polgárháború idején az országból a világ minden tájára rengetegen vándoroltak ki , köztük pedig sokan voltak , akik magukkal vitték a pupusakészítés hagyományát . Főként ennek és a későbbi kivándorlásnak köszönhető , hogy ma már az Amerikai Egyesült Államok és Kanada több településén is minden évben pupusafesztiválokat rendeznek , pupusát árusító helyek pedig Európától Kenyán át Ausztráliáig szinte bárhol találhatók a Földön . Az étel népszerűsége országos és nemzetközi szinten is gyorsan növekedett : a salvadori gazdasági minisztérium adatai alapján például aésközti időszakban a pupusák eladása már8 millió dolláros bevételt hozott , miközben mintegy000 ember foglalkoztatásához járult hozzá.ben a csaknem kétmillió lakosú San Salvador-i agglomerációból mintegy000-en mondták azt , hogy hétvégéken rendszeresen járnak pupusát enni.ben a kormány kiadott egy rendeletet , amely kimondja , hogy minden év novemberének második vasárnapja a pupusa nemzeti napja lesz . Készítése A tésztát bármely más tortilla tésztájához hasonlóan kell készíteni . Leggyakrabban kukoricalisztet , ritkábban rizslisztet használnak hozzá , amelyhez forró vizet adnak . Tenyerükben lapos , kerek formájúra lapítják , majd beleteszik a tölteléket , utána pedig batyuszerűen széleit összecsukják , végül ezt a töltött batyut ismét lelapítják . Az elkészült tésztát hagyományosan nők sütik , méghozzá úgy , hogy egyszerűen ráteszik egy forró , olajjal vagy zsírral kikent égetettagyag- vagy fémlapra ( serpenyőre , comalra ) , majd ha egyik fele megsült , átfordítják . Rekordok és versenyek 1996-ban pupusaevő versenyt rendeztek , amelyet egy Genaro Ramírez nevű ember nyert meg azzal , hogypupusát evett meg megszakítás nélkül . 2007-ben elkészítettek egy Guinness-rekordot is jelentő méretű óriáspupusát : ennek átmérője egy méter volt , vastagsága pedigcenti . Több mintkg kukoricalisztből készült masszát,kg sajtot és ugyanennyi töpörtyűt használtak fel hozzá , a feladatban összesenember működött közre . Az egy tonnás sütőlapon készült pupusából végülember kapott részt . 2009-ben Olocuiltában gyorsasági pupusakészítő-versenyt rendeztek . Képek Jegyzetek Salvador Sült tészták