Dzsitó japán császárnő
Dzsitó császárnő (持統天皇;Hepburn-átírással: Jitō tennó) (645–703. január 13.) volt Japán 41. uralkodója a hagyományos öröklési sorrend szerint. 
Uralkodási ideje 686-tól egészen 697-ig tartott. 
Japán történelmében Dzsitó volt a harmadik a nyolc uralkodónő közül, aki megszerezte a császárnői címet. A két császárnő Dzsitó hatalomra kerülése előtt, Szuiko valamint Kógjoku volt. Dzsitó után pedig Genmei, Gensó, Kóken,  Meisó s végül-de nem utolsósorban Go-Szakuramacsi császárnő vette át a hatalmat.

Élete

Dzsitó császárnő Tendzsi japán császár lányaként látta meg a napvilágot. Édesanyja Ocsi-no-Iracume, Ómi Szoga no Jamada-no Isikava Maro miniszter lánya volt. Dzsitó császárnő Tenmu császár felesége volt, aki egyben Tendzsi császár féltestvére, valamint trónutódja is volt. 
Dzsitót többek között nevezik még, Unonoszararának vagy Unonoszaszarának (鸕野讚良) is, illetve csak egyszerűen Unónak is.

Dzsitó császárnő uralkodási ideje alatt felelősséget vállalt az udvar adminisztrációs ügyei iránt, férje Tenmu halálát követően, aki egyébiránt  saját nagybátyja volt egyben. Dzsitó 687-ben ragadta magához a hatalmat, többek között azért is, hogy biztosítsa fia, Kuszakabe sinnó helyét a trónon. Dzsitó császárnő uralkodási székhelye a Fudzsivara Palota volt, ami Jamatóban található.

Eredetileg Dzsitót Kuszakabe császár követte volna a trónon, de váratlanul és fiatalon bekövetkezett halála megakadályozta ebben. Így Kuszakabe fia, Karu-no-o lett trónörököseként kinevezve. Karu-no-o Monmu császárként vált ismertté később.

Dzsitó hét évig töltötte be az uralkodói posztot Japánban. Habár mellette jelen volt még hét lehetséges uralkodójelölt is, a vezetők általában az uralkodóház férfitagjait részesítették előnyben mondván, hogy a nők uralkodása csakis  átmeneti lehet,  ezért kell kizárólag férfi uralkodókat kinevezni Japán irányítására egészen a 21. századig bezárólag. Genmei japán császárnő, akit lánya, Gensó japán császárnő követett a trónon, rácáfolt erre a már-már dogmaként tekintett öröklési renddel kapcsolatos megállapításra.

697-ben Dzsitó lemondott hatalmáról Monmu japán császár javára, és, mint visszavonult és független uralkodónő, felvette a daidzsó-tennó címet. Ezt követően Dzsitó császárnőhöz hasonlóan a többi visszavonult uralkodó is követte példáját.

Dzsitó ezt követően elzárt uralkodónőként továbbra is hatalmat gyakorolt, amely elterjedt trend lett a japán politikában neki köszönhetően.

Dzsitó eredeti sírhelye a mai napig ismert. Ma jelenleg ez a sírhely Narában sintó emlékhelyként tisztelt.

Az Imperial Household Ügynökség ezt a helyet mauzóleumnak nevezte ki, amely ma Ocsi-no Okanoeként ismert.

Kugjó

A Kugjó (公卿) egy kollektív elnevezés volt ebben az időben, amelyet a Meidzsi előtti korban használtak a legnagyobb hatalommal bíró uralkodók csoportjának megnevezésére. 
Általában ebbe a kiváltságos csoportba csupán három, maximum négy férfi tartozott. Dzsitó uralkodása alatt a következőek:

•       Daidzsó-daidzsin

•	Szadadzsin

•	Udadzsin

•	Naidadzsin

Nem nengó korszak

Dzsitó uralkodását a kutatók nem kötik egyetlen korszakhoz, vagy más néven nengóhoz sem.

• A japánok által nevezett „nem nengó korszakok”

• Jitō  uralkodása (687-697)

Habár Brown és Isida Gukansóról készült fordítása magyarázattal szolgál a homályos részek megértéséhez: „A korszakok, melyek az uralkodásba tartoztak: Sucsó maradék 7 éve, és a Taika, mely négy évig tartott (a korszak első évét kinoto-hicudzsiként ismerik). A Taika harmadik évében (697) pedig Dzsitó császárnő átadta a trónt a koronahercegnek.”

Költészete

A Manjósú tartalmaz néhány, Dzsitó császárnő által írt verset is, ilyen például:

Tenmu császár halála után
Oh, a Kamioka-hegy őszi levélmintája!
Én Jóságos és Csodálatos Vezetőm, Te ezt látni fogod éjjel,
És utána kérdezel majd a Nap felkelte után,reggel.
Ezen a távoli,messzi hegyen tűnődöm,merengek azon,
hogy vajon Te látni fogod-e ezt ma,
vagy utána kérdezel-e holnap.
Szomorúságot érzek éjjel,
és szívbe markoló fájdalmat reggel,
hisz az én durva palástom ingujja,
már sosem fog megszáradni.
Amikor a Császár felmászott  a Villámok hegyére
Ló, mi Mindenható, Jóságos Vezérünk,
Aki a Villámok hegyén tartózkodik a felhős égben!
Hjakunin Issu költészete

Az egyik, Dzsitó császárnőnek tulajdonított verset Fudzsivara no Teika kiválasztotta, hogy hozzáadják a híres, Hjakunin Issu antológiához.

Vers 2
A tavasz már elmúlt,
a nyár következik újra,:így a fehér-selyem palástok,	
mondják, szétterülhetnek
megszáradni a Kagujama hegy felszínén újra.

Jegyzetek

Források

Aston, William George. (1896). Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697. London: Kegan Paul, Trench, Trubner. OCLC 448337491
Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). Gukanshō: The Future and the Past. Berkeley: University of California Press. ; OCLC 251325323
MacCauley, Clay. (1900). "Hyakunin-Isshu: Single Songs of a Hundred Poets" in Transactions of the Asia Society of Japan. Tokyo: Asia Society of Japan. ...Click link for digitized, full-text copy (in English)
(1901). Kokka taikan. Tokyo: Teikoku Toshokan, Meiji 30–34 [1897–1901. [reprinted Shinten kokka taikan (新編国歌大観), 10 vols. + 10 index vols., Kadokawa Shoten, Tokyo, 1983–1992. ]
Nippon Gakujutsu Shinkōkai. (1940). Man'yōshū. Tokyo: Iwanami shoten. [reprinted by Columbia University Press, New York, 1965. ]. Rprinted by Dover Publications, New York, 2005. 
Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). The Imperial House of Japan. Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
Titsingh, Isaac. (1834). Nihon Odai Ichiran; ou, Annales des empereurs du Japon. Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
Varley, H. Paul. (1980). Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns. New York: Columbia University Press. ; OCLC 59145842

Fordítás

Kapcsolódó szócikkek
Japán császárainak listája
Tennó
Japán történelme

Japán császárnők
Japán császárnék
645-ben született személyek
Dzsitó császárnő ( 持統天皇;Hepburn-átírással : Jitō tennó) 703. január ) volt Japán uralkodója a hagyományos öröklési sorrend szerint . Uralkodási idejetól egészenig tartott . Japán történelmében Dzsitó volt a harmadik a nyolc uralkodónő közül , aki megszerezte a császárnői címet . A két császárnő Dzsitó hatalomra kerülése előtt , Szuiko valamint Kógjoku volt . Dzsitó után pedig Genmei , Gensó , Kóken , Meisó s végül-de nem utolsósorban Go-Szakuramacsi császárnő vette át a hatalmat . Élete Dzsitó császárnő Tendzsi japán császár lányaként látta meg a napvilágot . Édesanyja Ocsi-no-Iracume , Ómi Szoga no Jamada-no Isikava Maro miniszter lánya volt . Dzsitó császárnő Tenmu császár felesége volt , aki egyben Tendzsi császár féltestvére , valamint trónutódja is volt . Dzsitót többek között nevezik még , Unonoszararának vagy Unonoszaszarának ( 鸕野讚良 ) is , illetve csak egyszerűen Unónak is . Dzsitó császárnő uralkodási ideje alatt felelősséget vállalt az udvar adminisztrációs ügyei iránt , férje Tenmu halálát követően , aki egyébiránt saját nagybátyja volt egyben . Dzsitóben ragadta magához a hatalmat , többek között azért is , hogy biztosítsa fia , Kuszakabe sinnó helyét a trónon . Dzsitó császárnő uralkodási székhelye a Fudzsivara Palota volt , ami Jamatóban található . Eredetileg Dzsitót Kuszakabe császár követte volna a trónon , de váratlanul és fiatalon bekövetkezett halála megakadályozta ebben . Így Kuszakabe fia , Karu-no-o lett trónörököseként kinevezve . Karu-no-o Monmu császárként vált ismertté később . Dzsitó hét évig töltötte be az uralkodói posztot Japánban . Habár mellette jelen volt még hét lehetséges uralkodójelölt is , a vezetők általában az uralkodóház férfitagjait részesítették előnyben mondván , hogy a nők uralkodása csakis átmeneti lehet , ezért kell kizárólag férfi uralkodókat kinevezni Japán irányítására egészen a századig bezárólag . Genmei japán császárnő , akit lánya , Gensó japán császárnő követett a trónon , rácáfolt erre a már-már dogmaként tekintett öröklési renddel kapcsolatos megállapításra . 697-ben Dzsitó lemondott hatalmáról Monmu japán császár javára , és , mint visszavonult és független uralkodónő , felvette a daidzsó-tennó címet . Ezt követően Dzsitó császárnőhöz hasonlóan a többi visszavonult uralkodó is követte példáját . Dzsitó ezt követően elzárt uralkodónőként továbbra is hatalmat gyakorolt , amely elterjedt trend lett a japán politikában neki köszönhetően . Dzsitó eredeti sírhelye a mai napig ismert . Ma jelenleg ez a sírhely Narában sintó emlékhelyként tisztelt . Az Imperial Household Ügynökség ezt a helyet mauzóleumnak nevezte ki , amely ma Ocsi-no Okanoeként ismert . Kugjó A Kugjó ( 公卿 ) egy kollektív elnevezés volt ebben az időben , amelyet a Meidzsi előtti korban használtak a legnagyobb hatalommal bíró uralkodók csoportjának megnevezésére . Általában ebbe a kiváltságos csoportba csupán három , maximum négy férfi tartozott . Dzsitó uralkodása alatt a következőek : • Daidzsó-daidzsin • Szadadzsin • Udadzsin • Naidadzsin Nem nengó korszak Dzsitó uralkodását a kutatók nem kötik egyetlen korszakhoz , vagy más néven nengóhoz sem . • A japánok által nevezett „ nem nengó korszakok” • Jitō uralkodása Habár Brown és Isida Gukansóról készült fordítása magyarázattal szolgál a homályos részek megértéséhez : „ A korszakok , melyek az uralkodásba tartoztak : Sucsó maradékéve , és a Taika , mely négy évig tartott ( a korszak első évét kinoto-hicudzsiként ismerik ) . A Taika harmadik évébenpedig Dzsitó császárnő átadta a trónt a koronahercegnek.” Költészete A Manjósú tartalmaz néhány , Dzsitó császárnő által írt verset is , ilyen például : Tenmu császár halála után Oh , a Kamioka-hegy őszi levélmintája ! Én Jóságos és Csodálatos Vezetőm , Te ezt látni fogod éjjel , És utána kérdezel majd a Nap felkelte után , reggel . Ezen a távoli, messzi hegyen tűnődöm, merengek azon , hogy vajon Te látni fogod-e ezt ma , vagy utána kérdezel-e holnap . Szomorúságot érzek éjjel , és szívbe markoló fájdalmat reggel , hisz az én durva palástom ingujja , már sosem fog megszáradni . Amikor a Császár felmászott a Villámok hegyére Ló , mi Mindenható , Jóságos Vezérünk , Aki a Villámok hegyén tartózkodik a felhős égben ! Hjakunin Issu költészete Az egyik , Dzsitó császárnőnek tulajdonított verset Fudzsivara no Teika kiválasztotta , hogy hozzáadják a híres , Hjakunin Issu antológiához . Vers 2 A tavasz már elmúlt , a nyár következik újra,: így a fehér-selyem palástok , mondják , szétterülhetnek megszáradni a Kagujama hegy felszínén újra . Jegyzetek Források Aston , William George . Nihongi : Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. London : Kegan Paul , Trench , Trubner . OCLC Brown , Delmer M. and Ichirō Ishida , eds . Gukanshō : The Future and the Past . Berkeley : University of California Press . ; OCLC MacCauley , Clay . " Hyakunin-Isshu : Single Songs of a Hundred Poets " in Transactions of the Asia Society of Japan . Tokyo : Asia Society of Japan . \ ...Click link for digitized , full-text copy ( in English ) ( 1901 ) . Kokka taikan . Tokyo : Teikoku Toshokan , Meiji34 [ 1897–1901. [ reprinted Shinten kokka taikan ( 新編国歌大観) ,vols . +index vols . , Kadokawa Shoten , Tokyo, 1992 . ] Nippon Gakujutsu Shinkōkai . Man'yōshū . Tokyo : Iwanami shoten . [ reprinted by Columbia University Press , New York , ] . Rprinted by Dover Publications , New York , Ponsonby-Fane , Richard Arthur Brabazon . The Imperial House of Japan . Kyoto : Ponsonby Memorial Society . OCLC Titsingh , Isaac . Nihon Odai Ichiran ; ou , Annales des empereurs du Japon . Paris : Royal Asiatic Society , Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland . OCLC Varley , H. Paul . Jinnō Shōtōki : A Chronicle of Gods and Sovereigns . New York : Columbia University Press . ; OCLC Fordítás Kapcsolódó szócikkek Japán császárainak listája Tennó Japán történelme Japán császárnők Japán császárnék 645-ben született személyek