Somodorpuszta (Szomor)
Somodorpuszta településrész Komárom-Esztergom vármegye keleti részén, Szomor külterületén, a település központjától mintegy 2-3 kilométerre északkeletre, majdnem közvetlenül Komárom-Esztergom és Pest vármegye határvonala mentén. Kelet felé a legközelebbi lakott hely, a valamivel több mint 2 kilométerre fekvő Anyácsapuszta már a Pest vármegyei Tök község településrésze, illetve a közelben található (zsámbéki közigazgatási területen) Pest vármegye legnyugatibb pontja is.

A településrész kiépített (önkormányzati) úton Szomor, illetve Máriahalom irányából érhető el, az előbbi esetben az 1105-ös, utóbbi esetben az 1122-es útról letérve. A Volánbusz 2016-ban érvényes menetrendi táblázata szerint 785-ös és 786-os számú buszok napi egy-egy járata érinti Somodorpusztát.

Fekvése 
Somodorpuszta a Gerecse és a Zsámbéki-medence közötti, ritkán lakott sávban terül el, a környékre nagy kiterjedésű mezőgazdasági területek és kisebb erdőrészek váltakozása jellemző. Zsámbékot leszámítva nincs jelentős város a közelében, a térség városai közül Bicske, Tatabánya, Dorog és Esztergom is tíz kilométernél nagyobb távolságra található. A községrészt átszelő egyetlen út két végpontja Szomor és Máriahalom, továbbá kiépített út vezet még innen Anyácsapusztára.

Somodorpuszta közelében két patak húzódik, egyik a lakott területtől délnyugatra mintegy 750 méterre a Bajna-Epöli-vízfolyás, a másik az északkeletre kb. 1100 méterre folyó Vörös-hegyi-patak.

Története 
Somodorpuszta környéke már ősidők óta lakott helynek számít, az 1800-as években például egy majdnem teljes négykerekű római kocsit találtak itt, amely a Magyar Nemzeti Múzeumba került.

A középkori forrásokban Somod néven is szerepel, első ismert okleveles említése 1244-ből való, ahol területe egy részének tulajdonosváltása miatt szerepel, a szomszédos Symeg (Sümeg) faluval együtt.

Az 1945-ös budai kitörési kísérletet túlélő magyar és német katonák, illetve csekély számban polgári személyek szinte kivétel nélkül Somodorpuszta néhány kilométeres körzetében tudták elérni a megmenekülésüket jelentő külső frontvonalat.

Jelene 

Somodorpusztán nyílt meg 2016. június 16-án a közeli Gyermelyen működő tésztaipari nagyvállalat, a Gyermelyi Zrt. 1,6 milliárd forintos beruházással épült növénytermesztési központja. E létesítmény szolgálja ki a 8800 hektárnyi termőterületen gazdálkodó ágazatot, többek között egy óránként 25 tonna kapacitású terményszárítóval - melyhez egy 6600 tonna befogadóképességű, automatizált rendszerű terménytároló csatlakozik -, de részét képezi a beruházásnak egy gépműhely is, a hozzá tartozó raktárral.

A településrész lakóit egyetlen élelmiszerüzlet szolgálja ki.

Turizmus 
Somodorpuszta turisztikailag nem számít jelentősnek, területét inkább csak néhány teljesítménytúra és a budavári kitörésre megemlékezve szervezett „Kitörés emléktúrák” némelyikének útvonala érinti. A szomszédos Anyácsapusztán működő lovastanyák, illetve a közeli Anyácsai-tó révén a lovas- és horgászturizmus is érinti Somodorpuszta környékét.

Galéria

Források 

Komárom-Esztergom megye
Somodorpuszta településrész Komárom-Esztergom vármegye keleti részén , Szomor külterületén , a település központjától mintegykilométerre északkeletre , majdnem közvetlenül Komárom-Esztergom és Pest vármegye határvonala mentén . Kelet felé a legközelebbi lakott hely , a valamivel több mintkilométerre fekvő Anyácsapuszta már a Pest vármegyei Tök község településrésze , illetve a közelben található ( zsámbéki közigazgatási területen ) Pest vármegye legnyugatibb pontja is . A településrész kiépített ( önkormányzati ) úton Szomor , illetve Máriahalom irányából érhető el , az előbbi esetben azös , utóbbi esetben azes útról letérve . A Volánbuszban érvényes menetrendi táblázata szerintös ésos számú buszok napi egy-egy járata érinti Somodorpusztát . Fekvése Somodorpuszta a Gerecse és a Zsámbéki-medence közötti , ritkán lakott sávban terül el , a környékre nagy kiterjedésű mezőgazdasági területek és kisebb erdőrészek váltakozása jellemző . Zsámbékot leszámítva nincs jelentős város a közelében , a térség városai közül Bicske , Tatabánya , Dorog és Esztergom is tíz kilométernél nagyobb távolságra található . A községrészt átszelő egyetlen út két végpontja Szomor és Máriahalom , továbbá kiépített út vezet még innen Anyácsapusztára . Somodorpuszta közelében két patak húzódik , egyik a lakott területtől délnyugatra mintegyméterre a Bajna-Epöli-vízfolyás , a másik az északkeletre kb.méterre folyó Vörös-hegyi-patak . Története Somodorpuszta környéke már ősidők óta lakott helynek számít , azas években például egy majdnem teljes négykerekű római kocsit találtak itt , amely a Magyar Nemzeti Múzeumba került . A középkori forrásokban Somod néven is szerepel , első ismert okleveles említéseből való , ahol területe egy részének tulajdonosváltása miatt szerepel , a szomszédos Symeg ( Sümeg ) faluval együtt . Azös budai kitörési kísérletet túlélő magyar és német katonák , illetve csekély számban polgári személyek szinte kivétel nélkül Somodorpuszta néhány kilométeres körzetében tudták elérni a megmenekülésüket jelentő külső frontvonalat . Jelene Somodorpusztán nyílt meg júniusán a közeli Gyermelyen működő tésztaipari nagyvállalat , a Gyermelyi Zrt.6 milliárd forintos beruházással épült növénytermesztési központja . E létesítmény szolgálja ki ahektárnyi termőterületen gazdálkodó ágazatot , többek között egy óránkénttonna kapacitású terményszárítóval - melyhez egytonna befogadóképességű , automatizált rendszerű terménytároló csatlakozik - , de részét képezi a beruházásnak egy gépműhely is , a hozzá tartozó raktárral . A településrész lakóit egyetlen élelmiszerüzlet szolgálja ki . Turizmus Somodorpuszta turisztikailag nem számít jelentősnek , területét inkább csak néhány teljesítménytúra és a budavári kitörésre megemlékezve szervezett „ Kitörés emléktúrák” némelyikének útvonala érinti . A szomszédos Anyácsapusztán működő lovastanyák , illetve a közeli Anyácsai-tó révén a lovas- és horgászturizmus is érinti Somodorpuszta környékét . Galéria Források Komárom-Esztergom megye