Alfázi
Izsák ben Jakob Alfázi ha-Kohen (, ), gyakran csak Alfázi, rövidített nevén Rif [Rabbi Izsák al-Fazi] (Beni Hammád-i el-Kala, 1013 – Lucena, 1103. április 20.) az egyik legtekintélyesebb középkori zsidó Talmud-tudós.

Élete 
A mai Algéria területén fekvő Beni Hammád-i el-Kalából származott, de szülőföldjéről 1088-ban a különféle zaklatások miatt kénytelen volt kivándorolni Hispaniába, ahol a lucenai iskolának lett a vezetője. Itt írta meg legjelentősebb művét, a Haláchótot, amelyben a talmudi vitáktól mentesen és a halacha szempontjából felesleges diszkussziókat mellőzve összeállította a Talmud döntvényeit. A könyv tiszta, hű képét adja a Talmudnak, ezért a későbbi évszázadokban Kis Talmudnak, vagyis a Talmud kivonatának nevezték. Annyira egyenértékűnek tekintették Alfázi könyvét és a „nagy” Talmudot, hogy a Talmud 1244-es franciaországi elégetése után a Talmud-magyarázatokat a „Kis Talmud” margóira írták.

Alfázi hangsúlyt helyezett a Jeruzsálemi Talmudra is, bár nem vitatta a Babilóni Talmud elsőségét. Ugyanakkor mellőzte a későbbi tradíciókat, és nem átallott egy-egy gaoni véleményt tévedésnek nevezni. Alfázi tekintélye Hispániában megkérdőjelezhetetlen volt, de a provence-i zsidók nem fogadták el minden véleményét.

Források 
 , I. köt., 220–221. o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Középkori zsidó irodalom

Középkori zsidó költők, írók
1013-ban született személyek
1103-ban elhunyt személyek
Izsák ben Jakob Alfázi ha-Kohen ( , ) , gyakran csak Alfázi , rövidített nevén Rif [ Rabbi Izsák al-Fazi ] ( Beni Hammád-i el-Kala,– Lucena , április ) az egyik legtekintélyesebb középkori zsidó Talmud-tudós . Élete A mai Algéria területén fekvő Beni Hammád-i el-Kalából származott , de szülőföldjérőlban a különféle zaklatások miatt kénytelen volt kivándorolni Hispaniába , ahol a lucenai iskolának lett a vezetője . Itt írta meg legjelentősebb művét , a Haláchótot , amelyben a talmudi vitáktól mentesen és a halacha szempontjából felesleges diszkussziókat mellőzve összeállította a Talmud döntvényeit . A könyv tiszta , hű képét adja a Talmudnak , ezért a későbbi évszázadokban Kis Talmudnak , vagyis a Talmud kivonatának nevezték . Annyira egyenértékűnek tekintették Alfázi könyvét és a „ nagy” Talmudot , hogy a Talmudes franciaországi elégetése után a Talmud-magyarázatokat a „ Kis Talmud” margóira írták . Alfázi hangsúlyt helyezett a Jeruzsálemi Talmudra is , bár nem vitatta a Babilóni Talmud elsőségét . Ugyanakkor mellőzte a későbbi tradíciókat , és nem átallott egy-egy gaoni véleményt tévedésnek nevezni . Alfázi tekintélye Hispániában megkérdőjelezhetetlen volt , de a provence-i zsidók nem fogadták el minden véleményét . Források , I. köt.,221. o . Kapcsolódó szócikkek Középkori zsidó irodalom Középkori zsidó költők , írók 1013-ban született személyek 1103-ban elhunyt személyek