Nagyharsányi-kristálybarlang
A Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Duna–Dráva Nemzeti Park területén található. A Villányi-hegység leghosszabb és legmélyebb barlangja. A hegységben még egy fokozottan védett barlang van, a Beremendi-kristálybarlang.

Leírás 

A Szársomlyó nyugati részén található kőbányában van a lezárt bejárata. A Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, kutatás miatt, elektromos világítóeszköz használatával és tiszta ruhában látogatható. Az első, körülbelül 100 méter hosszú része a Nyugati-ág Nagy-terméig kapaszkodókötéllel biztosított, lábakon álló, rozsdamentes acélból készült járószinten járható be.

Alsó kréta és középső kréta mészkőben alakult ki. A felső zónájában tágas, 10–15 méter magasságú és 20 méter széles, háromszög szelvényű járatok a gyakoriak. Az alsó zónája tekervényes, szűkebb járatokból áll. A felső részt a gömbfülkék és a szögletes nagy formák, például egyenes vonalakkal határolt csarnokok jellemzik, míg az alsó részt csak a lekerekített formák. Kialakulását a tektonika jelentősen meghatározta. A barlang egy kelet-nyugati irányú törésvonal mentén keletkezett, míg a hegység legtöbb hidrotermális eredetű barlangja észak-déli irányú törések mentén alakult ki. A kristálybarlang mai kinézetét a hévizes eredetének köszönheti, amire a gömbfülkék és a boxwork hálózatokat alkotó kipreparálódott kalciterek utalnak. Néhány jel azt mutatja, hogy még a hideg vizes karsztosodás is alakította a barlangot, például az idős, visszaoldott cseppkőképződmények és a cseppkőlefolyásokban képződött gömbfülkék.

A magyarországi viszonylatban aránylag magas, 14 °C átlagos hőmérsékletű levegője és egyes ásványkiválások alapján feltételezhető, hogy nem lehet olyan mélyen üregeitől a langyos karsztvíz. Ásványkiválásai közül megemlíthetők az 1–1,5 méter hosszúságot is elérő szalmacseppövek, amelyeknek a megmaradása a közeli bányászati tevékenység okozta robbanások miatt is különleges, a korall borsókő, a közönséges borsókő, a cseppkő borsókő, az üveggömb borsókő, a közepén üreges borsókőoszlop, amelynek a másik neve logomit és Magyarországon először itt bukkantak rá erre a kiválásformára, a több generációs kalcitkéreg, a telérkalcit, amely néha a repedéseit több mint egy méter vastagságban kitölti, az aragonit kristályai (aragonittűk) és a huntit.

Előfordul irodalmában Nagyharsányi-barlang (Kraus 1995–1996) és Nagyharsányi kőbánya I/1 szintjének barlangja (Takácsné 2003) neveken is.

Kutatástörténet 

1994. április 7-én tárult fel kőfejtés során, egy robbantás következtében és ezután nem sokkal vált ismertté a barlangvédelmi szakemberek számára is. 1995-ben derült ki a jelentősége a második természetvédelmi helyszíneléskor. A helyszínelést Takácsné Bolner Katalin és Salamon Gábor végezte, akiknek a járatrendszert körülbelül 120 méter hosszúságban sikerült bejárniuk és hazánkban különlegességnek számító ásványkiválásokat fedeztek fel. Még ebben az évben újabb részeket sikerült megismerni és a hossza 600 méter lett, amelyből a párhuzamosan folyó geodéziai felmérés alapján történő kartográfiai munkával 556 métert feltérképeztek. Függőleges kiterjedése 60 méter volt. Szerkesztve lett egy vázlatos alaprajzi barlangtérkép a barlang felszíni vetületével és egy hossz-szelvény barlangtérkép.

1995-ben pleisztocén földikutya csontokat találtak benne, amelyeket Jánossy Dénes határozott meg és a bejáratát is biztonságosan lezárták. A természetvédelmi hatóság a barlang feltárása után rögtön megszigorította látogatását. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Villányi-hegységben található  Nagyharsányi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001 óta fokozottan védett barlang ásványtani és földtani értékei miatt. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Villányi-hegység területén lévő Nagyharsányi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. 2002-ben Takácsné Bolner Katalin és Nyerges Attila térképezte fel és készült alaprajz térkép szelvényekkel.

A 2003-ban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint hossza 600 m, függőleges kiterjedése 60 m és vízszintes kiterjedése 130 m. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Villányi-hegységben lévő és 4150-4 barlangkataszteri számú, 2002-ben kb. 600 m hosszú Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország 43. leghosszabb barlangja 2002-ben. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Villányi-hegységben lévő és 4150-4 barlangkataszteri számú, 2002-ben 60 m mély Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország 60. legmélyebb barlangja 2002-ben.

A 2005-ben napvilágot látott Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang a Villányi-hegységben található és fokozottan védett természeti érték. A Szársomlyón, a nagyharsányi kőbányában, 166 m tszf. magasságban van a bejárata. A 600 m hosszú, 130×30 m vízszintes kiterjedésű és 60 m függőleges kiterjedésű barlang kréta mészkőben, a mélyből feltörő meleg vizek hatására jött létre. 1994-ben bányaműveléssel nyílt meg. Magyarországon egyedülálló a járatok gazdag ásványegyüttesének több eleme. A nagy felületeket fedő hófehér, korallszerű borsókőkiválások, fejlődő és visszaoldódott cseppkőképződmények, aragonittűk, és a csomókban megjelenő huntit mellett több helyen borsókősztalagmitok (logomit) figyelhetők meg. Engedéllyel járható a lezárt barlang, amelyben a képződmények védelme miatt járószint van kialakítva. Az aktív bányán belül létrehozott védőpillér biztosítja a barlang fennmaradását.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Villányi-hegységben található Nagyharsányi-kristálybarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Villányi-hegységben lévő Nagyharsányi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Villányi-hegységben elhelyezkedő Nagyharsányi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

A Földtani Közlöny 2010. évi évfolyamában megjelent tanulmány szerint 12 ásvány lett kimutatva belőle sokféle kiválási alakban. 2013-ban az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület az addig 600 méter hosszúnak ismert barlang hosszát 1400 méterre növelte új részek felfedezésével. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang (Villányi-hegység, Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang (Villányi-hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang (Villányi-hegység, Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Képgaléria

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64210. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20922. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Kosztra Barbara: Népszerű a kölcsönözhető társulati CO2 mérő. MKBT Tájékoztató, 2020. július–augusztus. 6. old.
 Kraus Sándor: Újabban megismert barlangi kiválások. Karszt és Barlang, 1995–1996. 9., 10., 11., 12. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2341. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 328. old.
 Parrag Tibor: A magyar kikerics tőszomszédja: a Nagyharsányi-kristálybarlang. Természetbúvár, 2006. (61. évf.) 6. sz. 34–35. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Rónaki László: A Villányi-hegység és a Beremendi-rög barlangjai. Beremend, 2000. 7., 11., 41–48., 85., 86–87. oldalak és a felső fénykép a hátlapon 
 Rónaki László: Természetes és mesterséges üregek megismerésének dél-dunántúli kronológiája. II. rész. Napjaink katasztere 2005-ig. Karszt és Barlang, 2010. 1–2. félév. 78. old.
 Szablyár Péter: A Nagyharsányi-kristálybarlang végleges védőpillér kijelölésének szakmai megalapozása, a barlang járatvonalának kijelölése, látogathatóságának, szükséges védelmi intézkedéseinek meghatározása. Kézirat, Jósvafő, 1997. május. 14 oldal és egy melléklet (A 19 darab fényképet Borzsák Péter fényképezte. A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Székely Kinga – Takácsné Bolner Katalin: A Nagyharsányi-kristálybarlang. Természet Világa, 2004. (135. évf.) 6. sz. 276–277. old.
 Szentesi Zoltán: Green toad (Anura: Bufonidae) skeleton from the Upper Pleistocene of Hungary (Nagyharsány Crystal Cave, Villány Hills). Fragmenta Palaeontologica Hungarica, 2014. (31. köt.) 117–124. köt.
 Takácsné Bolner Katalin: Nagyharsányi-kristálybarlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 404–407. old. 
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3488. old.
 Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs: A Beremendi- és a Nagyharsányi-kristálybarlang. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 241–249. old.
 Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs – Demény Attila: A Nagyharsányi- és a Beremendi-kristálybarlang és képződményeik genetikai vizsgálata. Földtani Közlöny, 2010. (140. köt.) 1. sz. 73–88. old.
 –: Új fokozottan védett barlangok. MKBT Tájékoztató, 2001. július–augusztus. 12. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Villányi-hegységben
A Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Duna–Dráva Nemzeti Park területén található . A Villányi-hegység leghosszabb és legmélyebb barlangja . A hegységben még egy fokozottan védett barlang van , a Beremendi-kristálybarlang . Leírás A Szársomlyó nyugati részén található kőbányában van a lezárt bejárata . A Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , kutatás miatt , elektromos világítóeszköz használatával és tiszta ruhában látogatható . Az első , körülbelülméter hosszú része a Nyugati-ág Nagy-terméig kapaszkodókötéllel biztosított , lábakon álló , rozsdamentes acélból készült járószinten járható be . Alsó kréta és középső kréta mészkőben alakult ki . A felső zónájában tágas , 15 méter magasságú ésméter széles , háromszög szelvényű járatok a gyakoriak . Az alsó zónája tekervényes , szűkebb járatokból áll . A felső részt a gömbfülkék és a szögletes nagy formák , például egyenes vonalakkal határolt csarnokok jellemzik , míg az alsó részt csak a lekerekített formák . Kialakulását a tektonika jelentősen meghatározta . A barlang egy kelet-nyugati irányú törésvonal mentén keletkezett , míg a hegység legtöbb hidrotermális eredetű barlangja észak-déli irányú törések mentén alakult ki . A kristálybarlang mai kinézetét a hévizes eredetének köszönheti , amire a gömbfülkék és a boxwork hálózatokat alkotó kipreparálódott kalciterek utalnak . Néhány jel azt mutatja , hogy még a hideg vizes karsztosodás is alakította a barlangot , például az idős , visszaoldott cseppkőképződmények és a cseppkőlefolyásokban képződött gömbfülkék . A magyarországi viszonylatban aránylag magas , °C átlagos hőmérsékletű levegője és egyes ásványkiválások alapján feltételezhető , hogy nem lehet olyan mélyen üregeitől a langyos karsztvíz . Ásványkiválásai közül megemlíthetők az1,5 méter hosszúságot is elérő szalmacseppövek , amelyeknek a megmaradása a közeli bányászati tevékenység okozta robbanások miatt is különleges , a korall borsókő , a közönséges borsókő , a cseppkő borsókő , az üveggömb borsókő , a közepén üreges borsókőoszlop , amelynek a másik neve logomit és Magyarországon először itt bukkantak rá erre a kiválásformára , a több generációs kalcitkéreg , a telérkalcit , amely néha a repedéseit több mint egy méter vastagságban kitölti , az aragonit kristályai ( aragonittűk ) és a huntit . Előfordul irodalmában Nagyharsányi-barlang ( Kraus1996 ) és Nagyharsányi kőbánya I/1 szintjének barlangja ( Takácsnéneveken is . Kutatástörténet 1994. áprilisén tárult fel kőfejtés során , egy robbantás következtében és ezután nem sokkal vált ismertté a barlangvédelmi szakemberek számára is.ben derült ki a jelentősége a második természetvédelmi helyszíneléskor . A helyszínelést Takácsné Bolner Katalin és Salamon Gábor végezte , akiknek a járatrendszert körülbelülméter hosszúságban sikerült bejárniuk és hazánkban különlegességnek számító ásványkiválásokat fedeztek fel . Még ebben az évben újabb részeket sikerült megismerni és a hosszaméter lett , amelyből a párhuzamosan folyó geodéziai felmérés alapján történő kartográfiai munkávalmétert feltérképeztek . Függőleges kiterjedéseméter volt . Szerkesztve lett egy vázlatos alaprajzi barlangtérkép a barlang felszíni vetületével és egy hossz-szelvény barlangtérkép. 1995-ben pleisztocén földikutya csontokat találtak benne , amelyeket Jánossy Dénes határozott meg és a bejáratát is biztonságosan lezárták . A természetvédelmi hatóság a barlang feltárása után rögtön megszigorította látogatását. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Villányi-hegységben található Nagyharsányi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével látogatható.óta fokozottan védett barlang ásványtani és földtani értékei miatt. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Villányi-hegység területén lévő Nagyharsányi-kristálybarlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti.ben Takácsné Bolner Katalin és Nyerges Attila térképezte fel és készült alaprajz térkép szelvényekkel . Aban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint hosszam , függőleges kiterjedésem és vízszintes kiterjedésem . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Villányi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú, ben kb.m hosszú Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Villányi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú, benm mély Nagyharsányi-kristálybarlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Aben napvilágot látott Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang a Villányi-hegységben található és fokozottan védett természeti érték . A Szársomlyón , a nagyharsányi kőbányában,m tszf. magasságban van a bejárata . Am hosszú,30 m vízszintes kiterjedésű ésm függőleges kiterjedésű barlang kréta mészkőben , a mélyből feltörő meleg vizek hatására jött létre.ben bányaműveléssel nyílt meg . Magyarországon egyedülálló a járatok gazdag ásványegyüttesének több eleme . A nagy felületeket fedő hófehér , korallszerű borsókőkiválások , fejlődő és visszaoldódott cseppkőképződmények , aragonittűk , és a csomókban megjelenő huntit mellett több helyen borsókősztalagmitok ( logomit ) figyelhetők meg . Engedéllyel járható a lezárt barlang , amelyben a képződmények védelme miatt járószint van kialakítva . Az aktív bányán belül létrehozott védőpillér biztosítja a barlang fennmaradását . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Villányi-hegységben található Nagyharsányi-kristálybarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Villányi-hegységben lévő Nagyharsányi-kristálybarlang fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Villányi-hegységben elhelyezkedő Nagyharsányi-kristálybarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . A Földtani Közlöny évi évfolyamában megjelent tanulmány szerintásvány lett kimutatva belőle sokféle kiválási alakban.ban az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület az addigméter hosszúnak ismert barlang hosszátméterre növelte új részek felfedezésével. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang ( Villányi-hegység , Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang ( Villányi-hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Nagyharsányi-kristálybarlang ( Villányi-hegység , Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Képgaléria Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Kosztra Barbara : Népszerű a kölcsönözhető társulati CO2 mérő . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . Kraus Sándor : Újabban megismert barlangi kiválások . Karszt és Barlang, 1996. , , , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Parrag Tibor : A magyar kikerics tőszomszédja : a Nagyharsányi-kristálybarlang . Természetbúvár , évf. ) sz.35. old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Rónaki László : A Villányi-hegység és a Beremendi-rög barlangjai . Beremend ,,,48.,,87. oldalak és a felső fénykép a hátlapon Rónaki László : Természetes és mesterséges üregek megismerésének dél-dunántúli kronológiája . II. rész . Napjaink katasztereig . Karszt és Barlang,2. félév. old . Szablyár Péter : A Nagyharsányi-kristálybarlang végleges védőpillér kijelölésének szakmai megalapozása , a barlang járatvonalának kijelölése , látogathatóságának , szükséges védelmi intézkedéseinek meghatározása . Kézirat , Jósvafő , május.oldal és egy melléklet ( Adarab fényképet Borzsák Péter fényképezte . A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Székely Kinga – Takácsné Bolner Katalin : A Nagyharsányi-kristálybarlang . Természet Világa , évf. ) sz.277. old . Szentesi Zoltán : Green toad ( Anura: Bufonidae ) skeleton from the Upper Pleistocene of Hungary ( Nagyharsány Crystal Cave , Villány Hills ) . Fragmenta Palaeontologica Hungarica , köt.) 124. köt . Takácsné Bolner Katalin : Nagyharsányi-kristálybarlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,407. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs : A Beremendi- és a Nagyharsányi-kristálybarlang . Karsztfejlődés , köt.) 249. old . Vigassy Tamás – Leél-Őssy Szabolcs – Demény Attila : A Nagyharsányi- és a Beremendi-kristálybarlang és képződményeik genetikai vizsgálata . Földtani Közlöny , köt . ) sz.88. old. – : Új fokozottan védett barlangok . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Villányi-hegységben