Mirlović Polje
Mirlović Polje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Ružićhoz tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 27, közúton 34 km-re délkeletre, községközpontjától 6 km-re délkeletre Dalmácia középső részén, a Svilaje-hegység meredek oldalában, a Čikola forrása felett fekszik.

Története 
A közeli Balina glavicán a Petrovo-mező délkeleti szegélyén feküdt a római korban Magnum városa. Helyén a dalmátok egy korábbi települését is feltételezik, melyet a történeti források Sinodiumnak neveznek és amelyet i. e. 34-ben Octavianus hadai leromboltak.
Magnum ezután római városként fejlődött az Aquileia – Dyrrachium kereskedelmi út mentén. A város territóriuma valószínűleg magában foglalta a mai Petrovo-mező területét. Magnum a municipiumi rangot legkésőbb a 2. század első felében elnyerte, ezt a korabeli feljegyzések is megerősítik. A város a vizet nagy valószínűséggel a Čikola forrásától, Mirlović poljéról kapta. Az akvadukt maradványai még a 19. század végén is látszottak. Magnum utolsó említése 533-ban a második salonai zsinaton a ludrumi püspökség alapítása alkalmával történt. Mirlović Polje területét környező településekkel együtt 1522-ben szállta meg a török és csak a 17. század végén szabadították fel a velencei seregek. A török uralom idején területe a Klisszai szandzsák része volt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 508, 1910-ben 812 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 59 százaléka horvát, 39 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során a szerb csapatok a település legnagyobb részét megszállták, csak egy kis része maradt végig horvát kézen. A megszállt részeken minden horvátot elűztek, házaikat lerombolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. 2011-ben 170 lakosa volt, akik mezőgazdasággal, állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei 
A falu területén több forrás található, közülük a legjeletősebb a Čikola folyó forrása. Említésre méltó források még a Mala Kanjavača, a Velika Kanjavača és a Đurovac.

Jegyzetek

További információk
 Ružić község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
  A kljaci plébánia honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Mirlović Polje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Ružićhoz tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre Dalmácia középső részén , a Svilaje-hegység meredek oldalában , a Čikola forrása felett fekszik . Története A közeli Balina glavicán a Petrovo-mező délkeleti szegélyén feküdt a római korban Magnum városa . Helyén a dalmátok egy korábbi települését is feltételezik , melyet a történeti források Sinodiumnak neveznek és amelyet i. e.ben Octavianus hadai leromboltak . Magnum ezután római városként fejlődött az Aquileia – Dyrrachium kereskedelmi út mentén . A város territóriuma valószínűleg magában foglalta a mai Petrovo-mező területét . Magnum a municipiumi rangot legkésőbb a század első felében elnyerte , ezt a korabeli feljegyzések is megerősítik . A város a vizet nagy valószínűséggel a Čikola forrásától , Mirlović poljéról kapta . Az akvadukt maradványai még a század végén is látszottak . Magnum utolsó említéseban a második salonai zsinaton a ludrumi püspökség alapítása alkalmával történt . Mirlović Polje területét környező településekkel együttben szállta meg a török és csak a század végén szabadították fel a velencei seregek . A török uralom idején területe a Klisszai szandzsák része volt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború során a szerb csapatok a település legnagyobb részét megszállták , csak egy kis része maradt végig horvát kézen . A megszállt részeken minden horvátot elűztek , házaikat lerombolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést.benlakosa volt , akik mezőgazdasággal , állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A falu területén több forrás található , közülük a legjeletősebb a Čikola folyó forrása . Említésre méltó források még a Mala Kanjavača , a Velika Kanjavača és a Đurovac . Jegyzetek További információk Ružić község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A kljaci plébánia honlapja Šibenik-Knin megye települései