Érdemkereszt (Ausztria–Magyarország)
Az Érdemkeresztet () I. Ferenc József császár alapította 1849. december 2-án a kiváló érdemek jutalmazására az alacsonyabb polgári és tiszti állomány részére. A magasabb udvari körök és családtagjai, valamint a főtiszti kar számára pedig a Ferenc József-rendet.

Az Érdemkeresztet négy fokozatba sorolva alapították eredetileg:
 Koronás Arany Érdemkereszt (Goldenes Verdienstkreuz mit der Krone)
 Arany Érdemkereszt (Goldenes Verdienstkreuz)
 Koronás Ezüst Érdemkereszt (Silbernes Verdienstkreuz mit der Krone)
 Ezüst Érdemkereszt (Silbernes Verdienstkreuz)

Az első adományozásra 1850. február 16-án került sor. A kitüntetést olyan katonai és polgári személyeknek lehet adományozni, akik tanúbizonyságot tettek feltétlen hűségükről az uralkodó iránt, illetve részt vettek az 1848–49-es szabadságmozgalmak leverésében. Az adományozottak száma meghaladta a .

A kitüntetés szalagja az alapításkor egységesen középpiros színű háromszögletű mellszalag volt. A kitüntetés arany fokozatai valóban 16-18 karátos (666-750) finomságú aranyból, fehér és vörös zománcozással készültek. Ezüst fokozatait vörös zománcozással 800 ‰ finomságú ezüstből készítették.
Az első módosítás és kiegészítés 1914. szeptember 20-án történt, amikor bevezették a hadiszalagos adományozást.

1916. április 1-jén az uralkodó további két fokozattal bővítette a kitüntetést, a haderő legénységi állománya számára:
 Koronás Vas Érdemkereszt (Eisernes Verdienstkreuz mit der Krone)
 Vas Érdemkereszt (Eisernes Verdienstkreuz)

A rozsdamentes vasból készült kitüntetéseket 1916. május 11-én adományozták első alkalommal.

1916. december 13-án kelt módosító rendelettel IV. Károly császár lehetővé tette a „hadiszalagon, kardokkal” elnevezésű adományozást. A szalagon elhelyezett két, keresztbe fektetett aranyozott kard a harci cselekmények során véghezvitt hősies magatartás elismerését tanúsította.

1917. szeptember 26-án engedélyezték, hogy a Vas Érdemkeresztet minden olyan személy megkaphatja, aki 1867-ben önkéntes katonai szolgálatba lépett. Az 1918. augusztus 1-én kelt módosító rendelet alapján ez az 1865-ben és 1866-ban katonai szolgálatba lépett önkéntesekre is kiterjesztették.

Az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlásával e kitüntetések adományozása megszűnt, de a Magyar Királyságban továbbra is engedélyezték viselésüket egészen 1945 áprilisáig.

Leírása 
A kitüntetés keresztje 6 mm átmérőjű, erősen ívelt szárú arany vagy aranyozott bronz kereszt. A szárakat áttetsző piros zománccal díszítettek. A szárakat 22 mm átmérőjű díszített lapka fogja össze. Szélén 1 mm széles, kiemelt gyűrű látható, majd 3 mm széles, lapos, fehérzománcos gyűrű VIRIBUS UNITIS körirattal, a betűk között ovális díszekkel. A felső szélén stilizált kézfogás látható.
A 12 mm átmérőjű, 1 mm széles, kiemelt gyűrűvel határolt, fehérzománcos középrészben kiemelve, FJ monogram. A felső szár élére, két keresztbe futó, 2 mm széles szalag fekszik fel. Ezekhez kapcsolódik a kereszt, csuklósan, csapszeg segítségével a 15 mm széles, 20 mm magas császári koronához. A korona áttört, benne piros zománcdíszes betéttel. Tetején kereszttel díszített gömb, amely az oldalt fűzhető szalagtartó gyűrűt fogadja be.

Hátlapján 12 mm átmérőjű fehérzománcos lapkán az 1849 évszám olvasható. A lapka határoló vonaláig tart a szárak piros zománcdíszítése, így a szárakat összefogó középrész négy cikkre oszlik, rajta gyűrűfarkú pontozásos díszítéssel. A korona és a tartószalagja az előlappal megegyező képet mutat.

Jegyzetek

Források 
 https://web.archive.org/web/20170430121433/http://militiahungarorum.roncskutatas.hu/1867_k_h_ek.html
 A Pallas nagy lexikona

Kapcsolódó szócikkek 
 Az Osztrák–Magyar Monarchia kitüntetéseinek viselési sorrendje az 1918. évi állapotnak megfelelően
 Magyarország kitüntetéseinek viselési sorrendje az 1944. évi állapotnak megfelelően

Osztrák–magyar katonai kitüntetések
Magyarországi rendjelek és kitüntetések
Az Érdemkeresztet ( ) I. Ferenc József császár alapította decemberán a kiváló érdemek jutalmazására az alacsonyabb polgári és tiszti állomány részére . A magasabb udvari körök és családtagjai , valamint a főtiszti kar számára pedig a Ferenc József-rendet . Az Érdemkeresztet négy fokozatba sorolva alapították eredetileg : Koronás Arany Érdemkereszt ( Goldenes Verdienstkreuz mit der Krone ) Arany Érdemkereszt ( Goldenes Verdienstkreuz ) Koronás Ezüst Érdemkereszt ( Silbernes Verdienstkreuz mit der Krone ) Ezüst Érdemkereszt ( Silbernes Verdienstkreuz ) Az első adományozásra februárán került sor . A kitüntetést olyan katonai és polgári személyeknek lehet adományozni , akik tanúbizonyságot tettek feltétlen hűségükről az uralkodó iránt , illetve részt vettek az49-es szabadságmozgalmak leverésében . Az adományozottak száma meghaladta a \ . A kitüntetés szalagja az alapításkor egységesen középpiros színű háromszögletű mellszalag volt . A kitüntetés arany fokozatai valóbankarátosfinomságú aranyból , fehér és vörös zománcozással készültek . Ezüst fokozatait vörös zománcozással ‰ finomságú ezüstből készítették . Az első módosítás és kiegészítés szeptemberán történt , amikor bevezették a hadiszalagos adományozást . 1916. áprilisjén az uralkodó további két fokozattal bővítette a kitüntetést , a haderő legénységi állománya számára : Koronás Vas Érdemkereszt ( Eisernes Verdienstkreuz mit der Krone ) Vas Érdemkereszt ( Eisernes Verdienstkreuz ) A rozsdamentes vasból készült kitüntetéseket májusén adományozták első alkalommal . 1916. decemberán kelt módosító rendelettel IV . Károly császár lehetővé tette a „ hadiszalagon , kardokkal” elnevezésű adományozást . A szalagon elhelyezett két , keresztbe fektetett aranyozott kard a harci cselekmények során véghezvitt hősies magatartás elismerését tanúsította . 1917. szeptemberán engedélyezték , hogy a Vas Érdemkeresztet minden olyan személy megkaphatja , akiben önkéntes katonai szolgálatba lépett . Az augusztusén kelt módosító rendelet alapján ez azben ésban katonai szolgálatba lépett önkéntesekre is kiterjesztették . Az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlásával e kitüntetések adományozása megszűnt , de a Magyar Királyságban továbbra is engedélyezték viselésüket egészenáprilisáig . Leírása A kitüntetés keresztjemm átmérőjű , erősen ívelt szárú arany vagy aranyozott bronz kereszt . A szárakat áttetsző piros zománccal díszítettek . A szárakatmm átmérőjű díszített lapka fogja össze . Szélénmm széles , kiemelt gyűrű látható , majdmm széles , lapos , fehérzománcos gyűrű VIRIBUS UNITIS körirattal , a betűk között ovális díszekkel . A felső szélén stilizált kézfogás látható . Amm átmérőjű, mm széles , kiemelt gyűrűvel határolt , fehérzománcos középrészben kiemelve , FJ monogram . A felső szár élére , két keresztbe futó, mm széles szalag fekszik fel . Ezekhez kapcsolódik a kereszt , csuklósan , csapszeg segítségével amm széles, mm magas császári koronához . A korona áttört , benne piros zománcdíszes betéttel . Tetején kereszttel díszített gömb , amely az oldalt fűzhető szalagtartó gyűrűt fogadja be . Hátlapjánmm átmérőjű fehérzománcos lapkán azévszám olvasható . A lapka határoló vonaláig tart a szárak piros zománcdíszítése , így a szárakat összefogó középrész négy cikkre oszlik , rajta gyűrűfarkú pontozásos díszítéssel . A korona és a tartószalagja az előlappal megegyező képet mutat . Jegyzetek Források https://web.archive.org/web/20170430121433/http://militiahungarorum.roncskutatas.hu/1867_k_h_ek.html A Pallas nagy lexikona Kapcsolódó szócikkek Az Osztrák–Magyar Monarchia kitüntetéseinek viselési sorrendje az évi állapotnak megfelelően Magyarország kitüntetéseinek viselési sorrendje az évi állapotnak megfelelően Osztrák–magyar katonai kitüntetések Magyarországi rendjelek és kitüntetések