Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt.
A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. elődje a Mezőhegyesi Ménesbirtok Zrt. egy mezőgazdasági vállalat volt Mezőhegyesen. Jogelődje az 1784-ben II. József magyar király rendelete alapján létrehozott Császári és Királyi Ménesintézet Mezőhegyesen kezdte meg működését. Attól kezdve minden ló eredete ismert volt, ami nagy előrelépést jelentett az átgondolt lótenyésztés érdekében.  2004 márciusában privatizációval jött létre a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok Rt. A magyar állam az 1097/2016. (II. 29.) Korm. határozat alapján, 2016. végén 2,1 milliárd forintért visszavásárolta a tulajdonát és a 9862 hektár földbirtokot. A ménesbirtok dolgozói létszáma akkor 520-550 fő volt.

2017. január 1-jén megkezdte működését az újjászervezett Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt., újraegyesítették a lótenyésztő ágazattal. Az Állami Ménes Kft. beolvadt a nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt-be. Kiemelt ágazata lett a szolgáltatás is (különféle lovas versenyek) és a turizmus. A ménesbirtok újjászervezésére 22 milliárd forintot fordítottak. A célkitűzés szerint Magyarország legerősebb agrárcége jön létre néhány éven belül.

2018 szeptemberében Lázár Jánost jelölték ki a mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. által ellátott állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztossá.

A  Ménesbirtok és Tangazdaság szervezett bemutatókkal igyekszik megismertetni ágazatai részletes működését az érdeklődőkkel.

Története

Császári és Királyi Ménesintézet 
A létesítendő kincstári ménes helyéül a Csanád vármegyében (ma Békés vármegyében) fekvő, kedvező földrajzi elhelyezkedésű koronauradalmat, Mezőhegyest választották ki. Az alapításához megfelelő nagyságú földbirtokot vásároltak, amelynek funkciója a ménes elhelyezése, takarmányozása és eltartása volt. 

1784-ben a birtok 18.127 ha legelős pusztán alakult meg, kifejezetten legelőre alapozott lótenyésztés céljából 194 mén és 405 kanca tenyésztésbe állításával és a legszükségesebb, mintegy 6 hónap alatt felépített létesítményekkel (tisztek és katonák lakásai, törzsistállók, fedeles lovarda, vágóhíd, 8 nagy íves istálló stb.). Az alapítást követően a ménesbirtok területe 30.000 kataszteri hold volt. A birtoknak a lótenyésztésen kívül más gazdasági állatfajok minta-törzstenyészeteinek kialakítása és fenntartása is a feladata volt, azért hogy az ország apaállat-ellátását segítse. II. József császár a mezőhegyesi ménestelep felállításával Csekonics József vértesszázadost bízta meg és lótartalék-parancsnokká (remont-Commendant) nevezte ki.

A kiemelt fontosságú beruházásnak köszönhetően szinte egyetlen periódusban kiépült a ménesbirtok teljes struktúrája. E struktúra művi alapelemei a központi létesítmény kertekkel övezett, szabályos épületkompozíciója; a centrumtól kívülre telepített, kisebb épületcsoportokból álló majorok sorozata, valamint ezeket a központtal összekötő, sugaras rendszerű, egyenes vonalú, fasorokkal szegélyezett utak rendszere. A birtokhatárt fasorok, határárkok és határutak jelölték ki. A földterület korabeli művelési módjai, a legelők, a tájat tagoló erdőfoltok, szántók stb. ma is jórészt a 18-19. századi telepítési határaik között maradtak. 1785-ben felépült két kaszárnya. 1786-ban elkészült a parancsnoki épület, a II. számú istálló, az I. számú állatkórház, egy kaszárnya, a pékműhely, a jószágigazgatóság központi istállója, a magtár, az elemi iskola, az első lovarda. Az itt dolgozók létszáma: 312 fő. Mezőhegyeshez csatolták Kamarás pusztát, majd 1787-ben a méneshez csatolták Fecskés, és az Arad vármegyei Nagy-pereg pusztákat. A ménest 4 kerületre, Mezőhegyes, Kamarás, Fecskés, Pereg, és 84 egyenként 500 magyar holdas járásra osztották. Az 1790-es években a királyi ménesbirtok alapítását követően, a ménesbirtok már hat-hétezer betanított fiatal lovat is képes volt biztosítani a hadseregnek. Mezőhegyes látta el a hadsereg remonda szükségletét. 1800-as évek elejére felépült az első tíz istálló. 1807-ben különválasztották a ménest és a gazdaságot. 1806-ban Csekonics Józsefet az inszurrekció brigadérosává nevezték ki. A gazdaság parancsnoka Hillscher Károly lett. 1809-ben felépült a mai fedett lovarda, néhány csikóistálló és a lóbélyegző akol. 1814-ben a visszaélések miatt veszteséges gazdaságot újra egyesítették a ménessel. Négy évvel később felépült az állatkórház; 1819–1820-ban felépült két újabb nagyistálló. 1815-ben a birtokot katonai törzsménessé nyilvánították, így már nem kellett folyamatosan pótló méneseket biztosítania a harcokhoz, zavaró tényező nélkül koncentrálhattak a lehető legjobb lovak kitenyésztésére. Amikor 1849. augusztus 7-én a császáriak „visszafoglalták” Mezőhegyest, letartóztatták a rebelliseket, köztük a tábori lelkészt Gonzeczky Jánost is. Haynau hadbírósága a tanúvallomások alapján felségsértés miatt vétkesnek ítélte a katonapapot. 1849 október 8-án hajnalban kivégezték.

Magyar Királyi Állami Ménes 

Az Osztrák–Magyar Monarchia ménesfelügyelőségének nevében Mengen ezredes 1869. december 28-án adta át a ménest a magyar államnak és így  megalakult a Mezőhegyes Magyar Királyi Állami Ménes (1869–1914). A ménesbirtok és a ménes irányítását 1872-től kezdődően szétválasztották egymástól. A méneskar a birtokon belül kialakította a maga külön „birodalmát”, ami a központi ménesudvarból és a külső ménesi istállókból állt. Minden ménesistálló mellett jártatópálya és legelő volt. Az abrak- és szénaellátásáról a birtok gondoskodott a vezetőség igényeinek megfelelően.  

1895 körül fejeződött be az új üzemi struktúra kialakulása Kozma Ferenc és Gluzek Gyula által kimunkált átgondolt és hosszú távú fejlesztési koncepciónak köszönhetően. 

A törzsmének a központi ménesudvarban voltak elhelyezve. Gluzek Gyula 1876. és 1892. között jószágigazgatóként tevékenykedett a birtokon, amelynek gazdálkodását új alapokra helyezve Közép-Európa akkori időkhöz mért legkorszerűbb állami nagybirtokát szervezte meg. A századfordulóra Európa egyik legmodernebb, legnagyobb mezőgazdasági üzeme épült ki saját telefon-, távíró- és kisvasúthálózattal, ipari üzemekkel, mint a kendergyár, cukorgyár, fa- és állatifehérje-feldolgozó, malom, vágóhíd, szeszgyárak, szeszfinomítók. A birtoknak saját templomai, óvodái, iskolái, kórháza, gyógyszertára és az időseknek külön otthona épült.

Mezőhegyesi Állami Mén- és Méncsikó telep 
A ménesbirtok fejlődése töretlen volt a második világháborúig, annak során azonban súlyos veszteségek érték. 1945. január 1-én teljes mélypontról kezdődött újra a gazdálkodás. A talpra állás időszaka az 1960-as évekig tartott. Az egykori katonai ménesben 1950-ben újraindult a tenyésztői munka. Új neve Mezőhegyesi Állami Mén- és Méncsikó telep lett. A gazdaság 1951-ben ismét új nevet kapott: Törzsállattenyésztő Állami Gazdaság. 1961-ben a gazdaságot ágazati rendszerben szervezték át, s egyidejűleg ismét új nevet kapott: Mezőhegyesi Állami Gazdaság. A következő évben az Állami Gazdasághoz csatolták a méntelepet (az egykori katonai ménest). 1963-ban ismét kerületi rendszerbe osztották fel a gazdaságot (6 kerület). A birtok – a bánkúti és a dombegyházi állami gazdaságoknak a ’70-es években történt hozzácsatolásával – állami gazdaságként, majd a mezőhegyesi cukorgyárral 1981-ben végrehajtott egyesítés után mint mezőgazdasági kombinát, tipikusan szocialista nagyüzemként működött. A kombinát területe a rendszerváltást követő átalakulás idején 18.168 hektárnyi volt, amelyből a szántóterület 15.880 ha-t tett ki. A termelési szerkezet négy fő növény termesztésére, négy állatfaj tenyésztésére és a megtermelt, illetve termeltetett alapanyagok részbeni feldolgozására épült.

Állami Ménesbirtok Rt. 
1992. december 31-ével a mezőhegyesi kombinát többségi állami tulajdonban lévő részvénytársasággá alakult át. A kárpótlások miatt a birtok területe több mint 5.400 hektárral csökkent. A megmaradt terület 11.151 hektár lett, amelyből 8.864 hektár szántó. 1994 végére a birtok gazdálkodása normalizálódott, és már nyereséget termelt. A ménesbirtok 20. századi történetében a legnagyobb változást a 2004 márciusában született kormányhatározat eredményezte, amely arról döntött, hogy a birtok részvényeit értékesítették, ugyanakkor a hagyományőrző tevékenységnek, a lótenyésztésnek állami kézben kellett maradnia, ezért ez utóbbi ágazat Mezőhegyesi Állami Ménes Kft. elnevezéssel állami tulajdonú társasággá alakult, amelynek feladata a több mint 220 éves múltra visszatekintő lótenyésztés sikeres folytatása volt. A magánosított gazdaság Mezőhegyesi Ménesbirtok Rt. néven működött tovább. Fő tevékenysége a szántóföldi növénytermesztés, a vetőmag-termesztés és - feldolgozás, a szarvasmarha-tenyésztés és tejtermelés, valamint az erdő- és vadgazdálkodás volt 9.862 haösszterületen, amelyből szántóterület 8.067 ha volt.

Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. 
2017-ben a kormány elhatározta, hogy saját céget alapít a területen, ekkor alakult meg a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt, amelynek az ágazatai: Növénytermesztés(vetőmag); Lótenyésztés (magyar sportló); szarvasmarha tenyésztés (1975. Holstein-fríz tejelő); szolgáltatás (turizmus). 2019-ben 15 milliárdos fejlesztést hajtanak végre és  Magyarország legmodernebb szarvasmarha-telepe épül, amelyben mintegy 1100 tejelőmarhát tartanak majd. A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. aranytörzskönyves tehenei, Princ, Biboldó és Szeles 2018-ban érték el az álomhatárt, az életük során adott 100.000 kilogrammos teljesítményt. A tervek szerint a megújulást követően Európa legrégebbi állami birtoka a Ménesbirtok mindenki számára nyitott, transzparens és látogatható lesz.

Világörökség várólistán 

A világörökségi várományosi helyszínbe tartozó épületegyüttes elemei az alábbiak:

Ménesközpont épületegyüttese 
 Északi	diadalív, északi kapu, 1807, Hild János; hrsz.: 725/2, 3; 726 
 Északi	reprezentatív kaszárnya, 1785-90, Jung József; hrsz.: 726 
 Ménesparancsnoki	épület irodaháza, 1785-90, Jung József; hrsz.: 704 
 Központi	méntelep:központi istálló, 1807, Hild János; hrsz.: 729; fedett	lovarda, 1809, Hild János; 730 
 Déli	reprezentatív kaszárnya, 1785-90, Jung József; hrsz.: 704 
 Déli	nagy diadalív, déli kapu, 1807, Hild János; hrsz.: 725/1, 2 
 Központi	magtár, 1805 körül, Hild János; hrsz.: 672/13, 14, 15; 677/1 
 Hangai	vendégfogadó, 1789, Jung József; hrsz.: 620/4, 6

Fecskés Puszta – Ómezőhegyes 
 Öregcsűr,	magtár, gabonaforgalmi tárház, 1796-1810 k.; Hild János; hrsz.:	881 
 Ómezőhegyesi	ménesudvar istállóépületei (18-as major), 1805 k., Hild János;	hrsz.: 1018/7,8,9,10,11,12

Fecskés Puszta – Külsőfecskéspuszta 
 Zabsiló-torony	(81-es major, esetleg 79-es major), 1830; hrsz.: 0563/24 (volt	038/1)

Fecskés Puszta – Komlósfecskéspuszta 
 Magtár	(6-os major), 1805 k., Hild János; hrsz.: 0457/46 
 Pereg	Puszta – Árokospuszta:	
 Zabsiló-torony	(39-es major), 1830; hrsz.: 056/7 
 Istálló	(39-es major), 1805 k.; hrsz.: 056/24 (védett utódingatlanon álló,	nem nevesített emlék)

Pereg Puszta – Belsőperegpuszta 

 Zabsiló-torony	(56-os major), 1830; hrsz.: 0203/40 
 Gluzek	Gyula elevátor-magtár (57-es major), 1888; hrsz.: 0185/1 
 Magtár	(57-es major), 1805 k.; hrsz.: 0191/21 (védett utódingatlanon	álló, nem nevesített emlék)

Pereg Puszta – Külsőperegpuszta 
 Istálló	(48-as major), 1805 k.; hrsz.: 0121/6 (védett utódingatlanon álló,	nem nevesített emlék)

Kamarás Puszta – Csatókamarás 
 Zabsiló-torony	(66-os major), 1830; hrsz.: 037/2 (esetleg 0369/5)

Lótenyésztés 
A magyar lófajtákat Bábolnán, Mezőhegyesen, Kisbéren, Szilvásváradon és a Hortobágyon több évtized gondos és szakszerű tenyésztői munkájával hozták létre.
Az 1800-as évek elején Napóleon seregei elől Mezőhegyesre telepítették át a ménest Lipicáról. A közel hét évtizedes mezőhegyesi tenyésztés és tartás után a lipicaiakat Mezőhegyesről 1874/75-ben áttelepítették Erdélybe, Fogarasra. 

A Nóniusz, Gidrán, Furioso-north star lófajták Mezőhegyesen lettek kitenyésztve a Monarchia hadserege számára.  Mezőhegyesen 1945 után újból nekiláttak a fajták regenerálásának. A Magyar Országgyűlés a 32/2004. (IV. 19.) OGY határozatában a mezőhegyesi Nóniusz, a Gidrán, a Furioso-North Star fajtákon kívül a Lipicai, a Kisbéri félvér, a Shagya-arab, a Hucul és a Magyar hidegvérű lófajtákat is nemzeti kinccsé nyilvánította.
Az 1097/2016. (II. 29.) Korm. határozat szerint elkezdődött a Ménesbirtokon található lóállomány profiltisztítása. 2019-től kezdődően indult meg a mezőhegyesi eredetű történelmi magyar lófajták: a nóniusz, gidrán, furioso-north star és a magyar sportló fajta teljes revitalizációjának folyamata.

Nóniusz 

Nonius Seniort, a Calvadosban, a rostiéres-i ménesben született világospej mént, az osztrák hadak a francia csapatoktól zsákmányolták, akinek az apja angol telivér, az anyja pedig normandiai kanca volt. Nonius Senior vérvonalához tartozó lovakat még sokáig „normand fajúaknak" nevezték annak ellenére, hogy a Nónius Senioron kívül semmilyen normandiai származású kanca vagy mén nem került Mezőhegyesre, és a normand vérhányad sem haladta meg az 1,6 %- ot. A zsákmányolt katonaló 1816-tól tizenhét évig állt a tenyésztésben Mezőhegyesen és a fedezésekből 79 mén és 122 kancacsikó született. A mezőhegyesi tenyészetből az 1890. évi párizsi világkiállításon egy törzsmén, Nonius XXXVI. elnyerte a legmagasabb kitüntetést, a „tökéletes ló” címet. Fajtatiszta Nóniusz állomány Magyarországon kívül Romániában, Jugoszláviában és Bulgáriában található.

Furioso - North star 
1836-tól a pej színű,  angol telivér Furioso és 1852-től a szintén angol telivér North Star is külön ménest kapott. A kettő keresztezéséből született meg a külön fajtának elismert mezőhegyesi félvér, azaz a furioso-north star. A furioso-north star tenyésztése 1841-ben kezdődött el. A két törzsalapító vévonalában közös ősök találhatóak, ezért a furioso kancákat north star ménekkel és viszont fedeztették. A furioso-north star  ménest 1960-ban elköltöztették. Először a Nagykunsági Állami Gazdaságba, majd a megmaradt törzsállomány töredéke alkotta Kiskunsági Állami Gazdaság törzsménesét. Az apajpusztai ménes adta rövidesen az ország legeredményesebb díjugrató lovait.

Gidrán 

„Gidrán  Senior” mént, 1816-ban báró Fechtig Egyiptomban vásárolta, majd 1818-ban Bábolnára osztották be. A Bábolnáról  Mezőhegyesre  került ivadékok közül főként Gidrán II és az 1825-ös születésű Gidrán VII. játszottak főbb szerepet az arab eredetű gidrán törzs létrejöttében.  Az 1873-ban megrendezett bécsi világkiállításon szerepelt a „Gidrán XXXI” törzsmén a magyar állami méneseket képviselve, ettôl a méntôl származtatják a  Gidrán A genealógiai vonalat.
A sárvári ménes 1958-ban Mezőhegyesről 28 eredeti gidrán kancát kapott, majd 1961-ben Bábolnáról 35 kisbéri fajta kancát évjárati csikóikkal együtt. A sárvári ménesben a gidrán kancákkal és a méntelepeken fellelt ménekkel kezdődött a fajta regenerálása. A Magyar Országgyűlés 2016-ban hozott törvénye értelmében 2017-ben a gidrán fajtát visszatelepítették Mezőhegyesre és 2018-ban megszületett az első gidrán csikó.

Mezőhegyesi sportló 
A Mezőhegyesi sportló magyar sportló néven is ismert.

Jegyzetek

Források 
 Gazdaság, mezohegyesbirtok.hu
 A Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok, web.archive.org
 Mezőhegyes bemutatása, turizmusa, utazzitthon.hu
 Hazánk híres ménesei és hagyományos lófajták, youtube.com
 Erdész Ádám: A mezőhegyesi ménesbirtok gazdálkodása a két világháború között, library.hungaricana.hu
 Bokor Erzsébet Margit: Ipari táj-a lehetőség! Mezőhegyes magtárainak hasznosítási lehetőségei, tdk.bme.hu

Kapcsolódó szócikkek 
Nóniusz 
Gidrán 
Furioso-north star 
Mezőhegyesi sportló 
Mezőhegyes 
Bábolna 
Kisbér

További információk 
  A mezőhegyesi Kozma-emlék / fényképész Erdélyi Mór, szobrász Zala György, keptar.oszk.hu
 Magyar néprajz, Lótartás, arcanum.hu
 Kovácsy Béla - Monostori Károly: A ló és tenyésztése, mek.oszk.hu
 a Harmadik Katonai Felmérés Mezőhegyes , mapire.eu
 Zakar Péter:  "Átkozottak legyenek, akik a magyar szabadság elnyomására törekednek..." Haynau mezőhegyesi áldozata: Gonzeczky János , epa.oszk.hu
 Kincsünk a ló: hazánk híres lófajtái, youtube.com
 Tíz éven belül Európa legjobb mezőgazdasági cége lehet a mezőhegyesi komplexum, koroshircentrum.hu
 Mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok, beol.hu

Magyarországi állami tulajdonban lévő cégek
Magyarország javasolt világörökségi helyszínei
Magyar lófajták
Mezőhegyes
Magyarország mezőgazdasága
Békés megye gazdasága
A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. elődje a Mezőhegyesi Ménesbirtok Zrt. egy mezőgazdasági vállalat volt Mezőhegyesen . Jogelődje azben II. József magyar király rendelete alapján létrehozott Császári és Királyi Ménesintézet Mezőhegyesen kezdte meg működését . Attól kezdve minden ló eredete ismert volt , ami nagy előrelépést jelentett az átgondolt lótenyésztés érdekében. márciusában privatizációval jött létre a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok Rt. A magyar állam az2016 . ( II. ) Korm . határozat alapján , végén1 milliárd forintért visszavásárolta a tulajdonát és ahektár földbirtokot . A ménesbirtok dolgozói létszáma akkorfő volt . 2017. januárjén megkezdte működését az újjászervezett Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt . , újraegyesítették a lótenyésztő ágazattal . Az Állami Ménes Kft. beolvadt a nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt-be . Kiemelt ágazata lett a szolgáltatás is ( különféle lovas versenyek ) és a turizmus . A ménesbirtok újjászervezéséremilliárd forintot fordítottak . A célkitűzés szerint Magyarország legerősebb agrárcége jön létre néhány éven belül . 2018 szeptemberében Lázár Jánost jelölték ki a mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. által ellátott állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztossá . A Ménesbirtok és Tangazdaság szervezett bemutatókkal igyekszik megismertetni ágazatai részletes működését az érdeklődőkkel . Története Császári és Királyi Ménesintézet A létesítendő kincstári ménes helyéül a Csanád vármegyében ( ma Békés vármegyében ) fekvő , kedvező földrajzi elhelyezkedésű koronauradalmat , Mezőhegyest választották ki . Az alapításához megfelelő nagyságú földbirtokot vásároltak , amelynek funkciója a ménes elhelyezése , takarmányozása és eltartása volt . 1784-ben a birtok127 ha legelős pusztán alakult meg , kifejezetten legelőre alapozott lótenyésztés céljábólmén éskanca tenyésztésbe állításával és a legszükségesebb , mintegyhónap alatt felépített létesítményekkel ( tisztek és katonák lakásai , törzsistállók , fedeles lovarda , vágóhíd, nagy íves istálló stb. ) . Az alapítást követően a ménesbirtok területe000 kataszteri hold volt . A birtoknak a lótenyésztésen kívül más gazdasági állatfajok minta-törzstenyészeteinek kialakítása és fenntartása is a feladata volt , azért hogy az ország apaállat-ellátását segítse . II. József császár a mezőhegyesi ménestelep felállításával Csekonics József vértesszázadost bízta meg és lótartalék-parancsnokká ( remont-Commendant ) nevezte ki . A kiemelt fontosságú beruházásnak köszönhetően szinte egyetlen periódusban kiépült a ménesbirtok teljes struktúrája . E struktúra művi alapelemei a központi létesítmény kertekkel övezett , szabályos épületkompozíciója ; a centrumtól kívülre telepített , kisebb épületcsoportokból álló majorok sorozata , valamint ezeket a központtal összekötő , sugaras rendszerű , egyenes vonalú , fasorokkal szegélyezett utak rendszere . A birtokhatárt fasorok , határárkok és határutak jelölték ki . A földterület korabeli művelési módjai , a legelők , a tájat tagoló erdőfoltok , szántók stb. ma is jórészt a századi telepítési határaik között maradtak.ben felépült két kaszárnya.ban elkészült a parancsnoki épület , a II. számú istálló , az I. számú állatkórház , egy kaszárnya , a pékműhely , a jószágigazgatóság központi istállója , a magtár , az elemi iskola , az első lovarda . Az itt dolgozók létszáma : fő . Mezőhegyeshez csatolták Kamarás pusztát , majdben a méneshez csatolták Fecskés , és az Arad vármegyei Nagy-pereg pusztákat . A ménestkerületre , Mezőhegyes , Kamarás , Fecskés , Pereg , ésegyenkéntmagyar holdas járásra osztották . Azes években a királyi ménesbirtok alapítását követően , a ménesbirtok már hat-hétezer betanított fiatal lovat is képes volt biztosítani a hadseregnek . Mezőhegyes látta el a hadsereg remonda szükségletét. as évek elejére felépült az első tíz istálló.ben különválasztották a ménest és a gazdaságot.ban Csekonics Józsefet az inszurrekció brigadérosává nevezték ki . A gazdaság parancsnoka Hillscher Károly lett.ben felépült a mai fedett lovarda , néhány csikóistálló és a lóbélyegző akol.ben a visszaélések miatt veszteséges gazdaságot újra egyesítették a ménessel . Négy évvel később felépült az állatkórház;1820-ban felépült két újabb nagyistálló.ben a birtokot katonai törzsménessé nyilvánították , így már nem kellett folyamatosan pótló méneseket biztosítania a harcokhoz , zavaró tényező nélkül koncentrálhattak a lehető legjobb lovak kitenyésztésére . Amikor augusztusén a császáriak „ visszafoglalták” Mezőhegyest , letartóztatták a rebelliseket , köztük a tábori lelkészt Gonzeczky Jánost is . Haynau hadbírósága a tanúvallomások alapján felségsértés miatt vétkesnek ítélte a katonapapot.okt óberán hajnalban kivégezték . Magyar Királyi Állami Ménes Az Osztrák–Magyar Monarchia ménesfelügyelőségének nevében Mengen ezredes decemberán adta át a ménest a magyar államnak és így megalakult a Mezőhegyes Magyar Királyi Állami Ménes1914 ) . A ménesbirtok és a ménes irányításáttől kezdődően szétválasztották egymástól . A méneskar a birtokon belül kialakította a maga külön „ birodalmát” , ami a központi ménesudvarból és a külső ménesi istállókból állt . Minden ménesistálló mellett jártatópálya és legelő volt . Az abrak- és szénaellátásáról a birtok gondoskodott a vezetőség igényeinek megfelelően . 1895 körül fejeződött be az új üzemi struktúra kialakulása Kozma Ferenc és Gluzek Gyula által kimunkált átgondolt és hosszú távú fejlesztési koncepciónak köszönhetően . A törzsmének a központi ménesudvarban voltak elhelyezve . Gluzek Gyula és között jószágigazgatóként tevékenykedett a birtokon , amelynek gazdálkodását új alapokra helyezve Közép-Európa akkori időkhöz mért legkorszerűbb állami nagybirtokát szervezte meg . A századfordulóra Európa egyik legmodernebb , legnagyobb mezőgazdasági üzeme épült ki saját telefon- , távíró- és kisvasúthálózattal , ipari üzemekkel , mint a kendergyár , cukorgyár , fa- és állatifehérje-feldolgozó , malom , vágóhíd , szeszgyárak , szeszfinomítók . A birtoknak saját templomai , óvodái , iskolái , kórháza , gyógyszertára és az időseknek külön otthona épült . Mezőhegyesi Állami Mén- és Méncsikó telep A ménesbirtok fejlődése töretlen volt a második világháborúig , annak során azonban súlyos veszteségek érték. januárén teljes mélypontról kezdődött újra a gazdálkodás . A talpra állás időszaka azas évekig tartott . Az egykori katonai ménesbenben újraindult a tenyésztői munka . Új neve Mezőhegyesi Állami Mén- és Méncsikó telep lett . A gazdaságben ismét új nevet kapott : Törzsállattenyésztő Állami Gazdaság.ben a gazdaságot ágazati rendszerben szervezték át , s egyidejűleg ismét új nevet kapott : Mezőhegyesi Állami Gazdaság . A következő évben az Állami Gazdasághoz csatolták a méntelepet ( az egykori katonai ménest ) .ban ismét kerületi rendszerbe osztották fel a gazdaságotkerület ) . A birtok – a bánkúti és a dombegyházi állami gazdaságoknak a ’70-es években történt hozzácsatolásával – állami gazdaságként , majd a mezőhegyesi cukorgyárralben végrehajtott egyesítés után mint mezőgazdasági kombinát , tipikusan szocialista nagyüzemként működött . A kombinát területe a rendszerváltást követő átalakulás idején168 hektárnyi volt , amelyből a szántóterület880 ha-t tett ki . A termelési szerkezet négy fő növény termesztésére , négy állatfaj tenyésztésére és a megtermelt , illetve termeltetett alapanyagok részbeni feldolgozására épült . Állami Ménesbirtok Rt. 1992. decemberével a mezőhegyesi kombinát többségi állami tulajdonban lévő részvénytársasággá alakult át . A kárpótlások miatt a birtok területe több mint400 hektárral csökkent . A megmaradt terület151 hektár lett , amelyből864 hektár szántó.végére a birtok gazdálkodása normalizálódott , és már nyereséget termelt . A ménesbirtok századi történetében a legnagyobb változást amárciusában született kormányhatározat eredményezte , amely arról döntött , hogy a birtok részvényeit értékesítették , ugyanakkor a hagyományőrző tevékenységnek , a lótenyésztésnek állami kézben kellett maradnia , ezért ez utóbbi ágazat Mezőhegyesi Állami Ménes Kft. elnevezéssel állami tulajdonú társasággá alakult , amelynek feladata a több mintéves múltra visszatekintő lótenyésztés sikeres folytatása volt . A magánosított gazdaság Mezőhegyesi Ménesbirtok Rt. néven működött tovább . Fő tevékenysége a szántóföldi növénytermesztés , a vetőmag-termesztés és - feldolgozás , a szarvasmarha-tenyésztés és tejtermelés , valamint az erdő- és vadgazdálkodás volt862 haösszterületen , amelyből szántóterület067 ha volt . Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt . 2017-ben a kormány elhatározta , hogy saját céget alapít a területen , ekkor alakult meg a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt , amelynek az ágazatai : Növénytermesztés( vetőmag ) ; Lótenyésztés ( magyar sportló ) ; szarvasmarha tenyésztés Holstein-fríz tejelő ) ; szolgáltatás ( turizmus) .benmilliárdos fejlesztést hajtanak végre és Magyarország legmodernebb szarvasmarha-telepe épül , amelyben mintegytejelőmarhát tartanak majd . A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. aranytörzskönyves tehenei , Princ , Biboldó és Szelesban érték el az álomhatárt , az életük során adott000 kilogrammos teljesítményt . A tervek szerint a megújulást követően Európa legrégebbi állami birtoka a Ménesbirtok mindenki számára nyitott , transzparens és látogatható lesz . Világörökség várólistán A világörökségi várományosi helyszínbe tartozó épületegyüttes elemei az alábbiak : Ménesközpont épületegyüttese Északi diadalív , északi kapu , Hild János ; hrsz.:2 , Északi reprezentatív kaszárnya , Jung József ; hrsz . : Ménesparancsnoki épület irodaháza , Jung József ; hrsz . : Központi méntelep: központi istálló , Hild János ; hrsz . : fedett lovarda , Hild János ; Déli reprezentatív kaszárnya , Jung József ; hrsz . : Déli nagy diadalív , déli kapu , Hild János ; hrsz. :1 , Központi magtár,körül , Hild János ; hrsz.: 13,1 Hangai vendégfogadó , Jung József ; hrsz.:4 , 6 Fecskés Puszta – Ómezőhegyes Öregcsűr , magtár , gabonaforgalmi tárház,k . ; Hild János ; hrsz . : 881 Ómezőhegyesi ménesudvar istállóépületeias major) ,k . , Hild János ; hrsz. :7,8,9,10,11, 12 Fecskés Puszta – Külsőfecskéspuszta Zabsiló-torony ( 81-es major , esetleges major ) , hrsz.:24 ( volt 038/1 ) Fecskés Puszta – Komlósfecskéspuszta Magtár ( 6-os major) ,k . , Hild János ; hrsz.:46 Pereg Puszta – Árokospuszta : Zabsiló-torony ( 39-es major ) , hrsz.:7 Istálló ( 39-es major) ,k . ; hrsz.:24 ( védett utódingatlanon álló , nem nevesített emlék ) Pereg Puszta – Belsőperegpuszta Zabsiló-torony ( 56-os major ) , hrsz.:40 Gluzek Gyula elevátor-magtáres major ) , hrsz.:1 Magtár ( 57-es major) ,k . ; hrsz.:21 ( védett utódingatlanon álló , nem nevesített emlék ) Pereg Puszta – Külsőperegpuszta Istálló ( 48-as major) ,k . ; hrsz.:6 ( védett utódingatlanon álló , nem nevesített emlék ) Kamarás Puszta – Csatókamarás Zabsiló-torony ( 66-os major ) , hrsz.:2 ( esetleg5 ) Lótenyésztés A magyar lófajtákat Bábolnán , Mezőhegyesen , Kisbéren , Szilvásváradon és a Hortobágyon több évtized gondos és szakszerű tenyésztői munkájával hozták létre . Azas évek elején Napóleon seregei elől Mezőhegyesre telepítették át a ménest Lipicáról . A közel hét évtizedes mezőhegyesi tenyésztés és tartás után a lipicaiakat Mezőhegyesről75-ben áttelepítették Erdélybe , Fogarasra . A Nóniusz , Gidrán , Furioso-north star lófajták Mezőhegyesen lettek kitenyésztve a Monarchia hadserege számára . Mezőhegyesenután újból nekiláttak a fajták regenerálásának . A Magyar Országgyűlés a2004 . ( IV . ) OGY határozatában a mezőhegyesi Nóniusz , a Gidrán , a Furioso-North Star fajtákon kívül a Lipicai , a Kisbéri félvér , a Shagya-arab , a Hucul és a Magyar hidegvérű lófajtákat is nemzeti kinccsé nyilvánította . Az2016 . ( II. ) Korm . határozat szerint elkezdődött a Ménesbirtokon található lóállomány profiltisztítása.től kezdődően indult meg a mezőhegyesi eredetű történelmi magyar lófajták : a nóniusz , gidrán , furioso-north star és a magyar sportló fajta teljes revitalizációjának folyamata . Nóniusz Nonius Seniort , a Calvadosban , a rostiéres-i ménesben született világospej mént , az osztrák hadak a francia csapatoktól zsákmányolták , akinek az apja angol telivér , az anyja pedig normandiai kanca volt . Nonius Senior vérvonalához tartozó lovakat még sokáig „ normand fajúaknak " nevezték annak ellenére , hogy a Nónius Senioron kívül semmilyen normandiai származású kanca vagy mén nem került Mezőhegyesre , és a normand vérhányad sem haladta meg az6 %- ot . A zsákmányolt katonalótól tizenhét évig állt a tenyésztésben Mezőhegyesen és a fedezésekbőlmén éskancacsikó született . A mezőhegyesi tenyészetből az évi párizsi világkiállításon egy törzsmén , Nonius XXXVI. elnyerte a legmagasabb kitüntetést , a „ tökéletes ló” címet . Fajtatiszta Nóniusz állomány Magyarországon kívül Romániában , Jugoszláviában és Bulgáriában található . Furioso - North star 1836-tól a pej színű , angol telivér Furioso éstől a szintén angol telivér North Star is külön ménest kapott . A kettő keresztezéséből született meg a külön fajtának elismert mezőhegyesi félvér , azaz a furioso-north star . A furioso-north star tenyésztéseben kezdődött el . A két törzsalapító vévonalában közös ősök találhatóak , ezért a furioso kancákat north star ménekkel és viszont fedeztették . A furioso-north star ménestban elköltöztették . Először a Nagykunsági Állami Gazdaságba , majd a megmaradt törzsállomány töredéke alkotta Kiskunsági Állami Gazdaság törzsménesét . Az apajpusztai ménes adta rövidesen az ország legeredményesebb díjugrató lovait . Gidrán „ Gidrán Senior” mént, ban báró Fechtig Egyiptomban vásárolta , majdban Bábolnára osztották be . A Bábolnáról Mezőhegyesre került ivadékok közül főként Gidrán II és azös születésű Gidrán VII. játszottak főbb szerepet az arab eredetű gidrán törzs létrejöttében . Azban megrendezett bécsi világkiállításon szerepelt a „ Gidrán XXXI” törzsmén a magyar állami méneseket képviselve , ettôl a méntôl származtatják a Gidrán A genealógiai vonalat . A sárvári ménesban Mezőhegyesrőleredeti gidrán kancát kapott , majdben Bábolnárólkisbéri fajta kancát évjárati csikóikkal együtt . A sárvári ménesben a gidrán kancákkal és a méntelepeken fellelt ménekkel kezdődött a fajta regenerálása . A Magyar Országgyűlésban hozott törvénye értelmébenben a gidrán fajtát visszatelepítették Mezőhegyesre ésban megszületett az első gidrán csikó . Mezőhegyesi sportló A Mezőhegyesi sportló magyar sportló néven is ismert . Jegyzetek Források Gazdaság , mezohegyesbirtok.hu A Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok , web.archive.org Mezőhegyes bemutatása , turizmusa , utazzitthon.hu Hazánk híres ménesei és hagyományos lófajták , youtube.com Erdész Ádám : A mezőhegyesi ménesbirtok gazdálkodása a két világháború között , library.hungaricana.hu Bokor Erzsébet Margit : Ipari táj-a lehetőség ! Mezőhegyes magtárainak hasznosítási lehetőségei , tdk.bme.hu Kapcsolódó szócikkek Nóniusz Gidrán Furioso-north star Mezőhegyesi sportló Mezőhegyes Bábolna Kisbér További információk A mezőhegyesi Kozma-emlék / fényképész Erdélyi Mór , szobrász Zala György , keptar.oszk.hu Magyar néprajz , Lótartás , arcanum.hu Kovácsy Béla - Monostori Károly : A ló és tenyésztése , mek.oszk.hu a Harmadik Katonai Felmérés Mezőhegyes , mapire.eu Zakar Péter : " Átkozottak legyenek , akik a magyar szabadság elnyomására törekednek. . . " Haynau mezőhegyesi áldozata : Gonzeczky János , epa.oszk.hu Kincsünk a ló : hazánk híres lófajtái , youtube.com Tíz éven belül Európa legjobb mezőgazdasági cége lehet a mezőhegyesi komplexum , koroshircentrum.hu Mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok , beol.hu Magyarországi állami tulajdonban lévő cégek Magyarország javasolt világörökségi helyszínei Magyar lófajták Mezőhegyes Magyarország mezőgazdasága Békés megye gazdasága