Királyi kertek (Prága)
A Királyi kertek () a prágai várat északról határoló Szarvas-árok bal partján terülnek el. A kert négy bejáraton közelíthető meg. Ezek közül kettő nyugatra nyílik a Lőpor hídra vezető (U Prašného mostu) utcára, egy északra Anna királyné nyári palotájához és egy keletre, a Chotek-kert felé.

A kert története 

I. Ferdinánd alakíttatta ki 1534-ben az addigi szőlőskertek helyén. Fölvásárolta a Brusnice-patak (Szarvas-árok) és a már meglévő, reneszánsz kertecske közötti szőlőket, és azt itáliai példák alapján egzotikus, illetve ritka növényekkel telepíttette be olyan sikerrel, hogy a gyűjtemény messze földön híressé vált.

A szobrokat 1730 körül Matthias Bernhard Braun faragta (Szombathy, 1971).

A 19. század közepén kapta ma is látható angolkert jellegét, de úgy, hogy megőrizték a korábbi kertművészeti koncepciók egyes elemeit. Ilyenek:
 a Nyári palotához közel látható giardinetto (reneszánsz elem),
 az ornamentálisan kialakított virágágyások (barokk elemek),
 a szoborcsoportok és díszkutak (barokk elemek).

Az első Csehszlovákia megalakulása után(?) összevonták a tőle nyugatra zöldellő Lumbe-kerttel (). A kertben álló Lumbe-villából lett a köztársasági elnök villája, tőle nem messze építették meg az elnök és hivatalának ellátására a Veteményes kert üvegházát.

Építményei 

A kertben, illetve az azzal határos telkeken felhúztak néhány a királyi család és a főnemesek, később a köztársasági elnök szórakoztatására, illetve pihenésére szolgáló épületet is:
 Labdaház,
 Nyári palota,
 Oroszlánudvar,
 Lovarda,
 Télikert,
 Birodalmi üvegház
 a köztársasági elnök villája
 Veteményes kert (melegház; kizárólag a köztársasági elnök hivatalának ellátására).

A kertet fal keríti. Az aszfaltozott, akadálymentesített utacskák mentén emlékfák, padok és barokk szobrok állnak; vannak esőtetők is. A nyilvános WC-ben ivóvíz is van.

A Veteményes kertet () II. Rudolf egykori mintagazdaságának helyén Jože Plečnik tervezte Tomáš Garrigue Masaryk köztársasági elnök számára, és ma is az általa megálmodott formában látható. A kerttől nem messze emelkedik a köztársasági elnök villája. 

Az Oroszlánudvar a Lovardával szemben, a várhoz vezető utca keleti oldalán állt. Az oroszlánokon kívül medvéket és más vadállatokat is tartottak benne a király mulattatására, II. Rudolf idején szerte Európában ismert látványosság volt. Az intézményt 1740-ben szüntették meg; az épületeket átalakították. Ma ezt tekintik a prágai állatkert elődének.

Leghíresebb építménye a Zenélő kút (), amit Európa egyik legszebb reneszánsz díszkútjának tartanak. A kút Anna királyné nyári palotája előtt áll. Az állatfejekből kilövellő vízsugarak bronzlemezeket hoznak rezgésbe, és ezek kellemes, ritmusos hangja a kút zenéje.

A kert északi oldalán, az eredeti, reneszánsz falhoz közel áll a Birodalmi üvegház. Ezt valamikor 1820 körül építették, és a köznyelv rendszerint „Zwinger” néven emlegették, mert úgy vélték, hogy hasonlít a drezdai Zwinger kastélyra. V. Ferdinánd császár igen kedvelte, és amikor lemondása után Prágában járt, sokat időzött itt. A 19. század második felében nem messze tőle építettek egy másik üvegházat is, amit a 2. világháború után megnagyobbítottak, hogy az út mentén egészen az Oroszlánudvarig érjen. A Birodalmi üvegházat a 2000-es években teljesen felújították, és utána a prágai vár kertészetének gondozásába adták. A nagyközönség 2013 óta látogathatja; ekkor nyitották meg benne a „Kora tavasz a Királyi kertekben” című kiállítást.

Látogatható 

 április 1. – október 31. között: 6:00–18:00
 november 1. – március 31. között: zárva

Lovat, kutyát, egyéb háziállatot bevinni tilos.

A Veteményes kert évente egy napon, a szeptemberi borfesztivál idején látogatható.

Jegyzetek

Források 

 Prague.eu: Prague Castle Gardens (Zahrady Pražského hradu).
 Szombathy: Szombathy Viktor: Prága. Panoráma Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest, 1971.
 Prague Castle for Visitors: Royal Garden
 Praha zelena: Královská zahrada

Prágai kertek
Angolkertek
A Királyi kertek ( ) a prágai várat északról határoló Szarvas-árok bal partján terülnek el . A kert négy bejáraton közelíthető meg . Ezek közül kettő nyugatra nyílik a Lőpor hídra vezető ( U Prašného mostu ) utcára , egy északra Anna királyné nyári palotájához és egy keletre , a Chotek-kert felé . A kert története I. Ferdinánd alakíttatta kiben az addigi szőlőskertek helyén . Fölvásárolta a Brusnice-patak ( Szarvas-árok ) és a már meglévő , reneszánsz kertecske közötti szőlőket , és azt itáliai példák alapján egzotikus , illetve ritka növényekkel telepíttette be olyan sikerrel , hogy a gyűjtemény messze földön híressé vált . A szobrokatkörül Matthias Bernhard Braun faragta ( Szombathy , A század közepén kapta ma is látható angolkert jellegét , de úgy , hogy megőrizték a korábbi kertművészeti koncepciók egyes elemeit . Ilyenek : a Nyári palotához közel látható giardinetto ( reneszánsz elem ) , az ornamentálisan kialakított virágágyások ( barokk elemek ) , a szoborcsoportok és díszkutak ( barokk elemek ) . Az első Csehszlovákia megalakulása után ( ? ) összevonták a tőle nyugatra zöldellő Lumbe-kerttel ( ) . A kertben álló Lumbe-villából lett a köztársasági elnök villája , tőle nem messze építették meg az elnök és hivatalának ellátására a Veteményes kert üvegházát . Építményei A kertben , illetve az azzal határos telkeken felhúztak néhány a királyi család és a főnemesek , később a köztársasági elnök szórakoztatására , illetve pihenésére szolgáló épületet is : Labdaház , Nyári palota , Oroszlánudvar , Lovarda , Télikert , Birodalmi üvegház a köztársasági elnök villája Veteményes kert ( melegház ; kizárólag a köztársasági elnök hivatalának ellátására ) . A kertet fal keríti . Az aszfaltozott , akadálymentesített utacskák mentén emlékfák , padok és barokk szobrok állnak ; vannak esőtetők is . A nyilvános WC-ben ivóvíz is van . A Veteményes kertet ( ) II. Rudolf egykori mintagazdaságának helyén Jože Plečnik tervezte Tomáš Garrigue Masaryk köztársasági elnök számára , és ma is az általa megálmodott formában látható . A kerttől nem messze emelkedik a köztársasági elnök villája . Az Oroszlánudvar a Lovardával szemben , a várhoz vezető utca keleti oldalán állt . Az oroszlánokon kívül medvéket és más vadállatokat is tartottak benne a király mulattatására , II. Rudolf idején szerte Európában ismert látványosság volt . Az intézménytben szüntették meg ; az épületeket átalakították . Ma ezt tekintik a prágai állatkert elődének . Leghíresebb építménye a Zenélő kút ( ) , amit Európa egyik legszebb reneszánsz díszkútjának tartanak . A kút Anna királyné nyári palotája előtt áll . Az állatfejekből kilövellő vízsugarak bronzlemezeket hoznak rezgésbe , és ezek kellemes , ritmusos hangja a kút zenéje . A kert északi oldalán , az eredeti , reneszánsz falhoz közel áll a Birodalmi üvegház . Ezt valamikorkörül építették , és a köznyelv rendszerint „ Zwinger” néven emlegették , mert úgy vélték , hogy hasonlít a drezdai Zwinger kastélyra . V . Ferdinánd császár igen kedvelte , és amikor lemondása után Prágában járt , sokat időzött itt . A század második felében nem messze tőle építettek egy másik üvegházat is , amit a világháború után megnagyobbítottak , hogy az út mentén egészen az Oroszlánudvarig érjen . A Birodalmi üvegházat aes években teljesen felújították , és utána a prágai vár kertészetének gondozásába adták . A nagyközönségóta látogathatja ; ekkor nyitották meg benne a „ Kora tavasz a Királyi kertekben” című kiállítást . Látogatható április – október között:00–18:00 november – március között : zárva Lovat , kutyát , egyéb háziállatot bevinni tilos . A Veteményes kert évente egy napon , a szeptemberi borfesztivál idején látogatható . Jegyzetek Források Prague.eu: Prague Castle Gardens ( Zahrady Pražského hradu ) . Szombathy : Szombathy Viktor : Prága . Panoráma Külföldi városkalauz , Franklin Nyomda, Budapest , Prague Castle for Visitors : Royal Garden Praha zelena : Královská zahrada Prágai kertek Angolkertek