Krković
Krković falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 19, közúton 32 km-re, községközpontjától légvonalban 13, közúton 19 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén, az 59-es számú főút mentén fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint Krković területén már az újkőkorban is éltek emberek. Ezt igazolja az itt részben feltárt két régészeti lelőhely, a Pećane településrészen talált temető és a Vrbica (Lastve) nevű határrészen talált, az  újkőkor korai szakaszából származó település maradványa. A mai település már a középkorban is létezett, nevét egykori lakóiról a Krković családról kapta. Területe a középkorban a bribiri grófok a Šubićok birtokaihoz tartozott. A Šubićok birtokközpontja a közeli Bribir településen a Bribirska Glavicán emelt váruk volt. A család fénykorát a 13. és 14. században Šubić I. Pál idejében élte, aki horvát báni tisztsége mellett hatalmas birtokok ura is volt. A mai piramatovci plébánia területe is, melynek a falu része nagyrészt a bribiri főplébánia egyházi igazgatása alá tartozott. A török 1522-ben foglalta el a környék várait, ezt követően az itteni hívek lelki gondozását a visovaci ferences atyák látták el. A török uralom a 17. század végén ért véget, mely után velencei uralom következett. A piramatovci plébániát melyhez az itteni hívek tartoznak 1710-ben alapították, de székhelye kezdetben Krkovićon volt. A plébániatemplom ma is itt áll. Székhelye csak újraalapítása után 1876-ban került Piramatovcira. A falu 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 88, 1910-ben 153 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években az emberek elhagyva a régi, a völgyben fekvő településközpontot a falu feletti mezőn a főút mellett kezdtek építkezni. Így ma már a település két részét a Staro selo (Ófalu) és a Novo selo (Újfalu) különböztetjük meg. 1991-ben lakosságának 93 százaléka horvát volt. Még ez évben elfoglalták a szerb felkelők és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. Katolikus templomát lerombolták. 1995 augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést. A településnek 2011-ben 189 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a 13. században épült, a 18. században bővítették, 1986-ban megújították. A délszláv háború idején a szerb felkelők a földig rombolták. A háború után 1997-ben régi formájában építették újjá. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

További információk
 A piramatovci plébánia honlapja 
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Krković falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén , azes számú főút mentén fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint Krković területén már az újkőkorban is éltek emberek . Ezt igazolja az itt részben feltárt két régészeti lelőhely , a Pećane településrészen talált temető és a Vrbica ( Lastve ) nevű határrészen talált , az újkőkor korai szakaszából származó település maradványa . A mai település már a középkorban is létezett , nevét egykori lakóiról a Krković családról kapta . Területe a középkorban a bribiri grófok a Šubićok birtokaihoz tartozott . A Šubićok birtokközpontja a közeli Bribir településen a Bribirska Glavicán emelt váruk volt . A család fénykorát a és században Šubić I. Pál idejében élte , aki horvát báni tisztsége mellett hatalmas birtokok ura is volt . A mai piramatovci plébánia területe is , melynek a falu része nagyrészt a bribiri főplébánia egyházi igazgatása alá tartozott . A törökben foglalta el a környék várait , ezt követően az itteni hívek lelki gondozását a visovaci ferences atyák látták el . A török uralom a század végén ért véget , mely után velencei uralom következett . A piramatovci plébániát melyhez az itteni hívek tartoznakben alapították , de székhelye kezdetben Krkovićon volt . A plébániatemplom ma is itt áll . Székhelye csak újraalapítása utánban került Piramatovcira . A faluben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években az emberek elhagyva a régi , a völgyben fekvő településközpontot a falu feletti mezőn a főút mellett kezdtek építkezni . Így ma már a település két részét a Staro selo ( Ófalu ) és a Novo selo ( Újfalu ) különböztetjük meg.ben lakosságánakszázaléka horvát volt . Még ez évben elfoglalták a szerb felkelők és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . Katolikus templomát lerombolták.augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a században épült , a században bővítették, ban megújították . A délszláv háború idején a szerb felkelők a földig rombolták . A háború utánben régi formájában építették újjá . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek További információk A piramatovci plébánia honlapja Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései