Viktimológia
A viktimológia (magyar szóval áldozattan) a bűnözés áldozattá válásnak a folyamatát vizsgáló tudományág.

Céljai 
A viktimológia célkitűzése, hogy az áldozat szempontjából, annak hatékonyabb védelme érdekében elősegítse a bűnözés ellen folytatott hatásosabb küzdelmet.

A tömegméretű bűnözés visszaszorításában tekintettel kell lenni az ember személyiségét, javait és jogait sértő, károsító illetve veszélyeztető bűncselekmények sértettjeinek problémáira. A bűncselekmények megjelenési formáit, okait és elkövetésének feltételeit aktuális társadalmi folyamat részeként lehet vizsgálni, mégpedig a sértettel kapcsolatos tényezők figyelembe vételével.

A bűnözés a társadalmi közérzetet erőteljesen zavaró tömegjelenség. Bűnügyi tapasztalatok igazolják, hogy nem mindenkit fenyeget egyformán kriminális veszélyeztetettség. Egyesek személyiségük jellemzői, a tettessel való kapcsolatuk miatt az átlagosnál gyakrabban válhatnak a bűnözés áldozataivá.

Története és tudománytörténete
Az áldozatokra irányuló figyelem a 20. század második felében vette kezdetét és azóta egyre jobban gazdagodott, mind a nemzetközi, mind a hazai és külföldi szakirodalomban. Ezzel együtt az áldozatokkal való tudományos és gyakorlatias foglalkozás hagyományai évezredes múltúak. 
A bűnözés áldozataira vonatkozó ismeretek – mint a védelem tárgyáról, mint a bűnüldözésben való szerepéről, valamint oltalmazásának módjáról – a jog fejlődés minden korszakában megtalálható.

A sértett védelmének jogtörténete során kezdetben a naturális védelem érvényesült – természetes volt, hogy a bajba jutottakat a közösség, erejéhez mérten és szervezetlenül, de megsegítette. A bürokratizálódó államszervezet és a mind sokrétűbbé váló jogfejlődés a magán és közhatalmi igazságszolgáltatásban a sértetti-áldozati jogok fokozatos visszaszorulását eredményezte. A 19. század nagy kodifikációs hullámai közt (pl. Code Pénal) a sértetti jogok érvényesítése gyakorlatilag eltűnt. Több évszázad után a polgári társadalom fejlődésének eredményeként ismét figyelembe vették a sértett érdekeit, sérelmének orvoslását, részére hatékonyabb igazságszolgáltatást és elégtételszerzést. Az áldozat iránti figyelem a kriminológiai művekben is egyre gazdagodott. A több tényezős kriminológiai irányzat a viktimológia kialakulását eredményezte.

A viktimológia tudománytörténete szempontjából figyelemre méltó a hasznossági elmélet, az utilitarizmus egyik jeles képviselőjének, az angol Jeremy Benthamnek a jogbölcseleti felfogása. A morálnak és a jognak a kritériuma, s egyszersmind egyedüli célja: legtöbb ember számára a lehető legnagyobb hasznosságot nyújtani. Ennek az elvnek a polgári és a büntető törvényhozás területén való érvényesülését tette vizsgálódása tárgyává, különös figyelmet fordítva a sértetté vált egyénekre, valamint a nekik nyújtott igazságszolgáltatás hatékonyságára.

1940-ben jelent meg Hans von Hentig első műve, amelyben az elkövetők és az áldozataik kölcsönös egymásra hatásának szociálpszichológiai kérdéseit vetette fel. A viktimológiát – mint új bűnügyi ismeretrendszert – megalapozó The Criminal and His Victim című tanulmány a bűnözős szociológiájáról, 1948-ban jelent meg. Ez tekinthető a modern értlelemben vett viktimológia születésének.

A sértetti közrehatás 
Felismerhető, hogy a bűnözést, az elkövetett bűncselekményt nem lehet csak a tettes kriminális személyiségzavarával magyarázni. Az elkövetővel szembeni büntetőjogi felelősségre vonás, büntetés-végrehajtás és utógondozás nem elégséges eszköz a bűnözés elleni eredményes küzdelemhez. A sértett, az áldozat személyisége, viselkedése, életkörülményei ugyancsak hozzájárulnak a sérelmére elkövetett bűncselekményekhez. A bűnözés elleni harc során nagyon fontos az elkövetést lehetővé tevő felderített okok és körülmények megszüntetése. 

A köznyelv a bűncselekmények során a "sértetti közrehatást" gyakran úgy értelmezi, hogy az áldozat "tehet arról", hogy bűncselekmény sértettjévé vált, és ez az elkövetőt tette alól felmenti. A helyzet ennél összetettebb. A sértetti közrehatás egyes szélsőséges esetekben valóban felmenti az elkövetőt a bűnösség alól, gondoljunk a jogos védelmi helyzetre: az ártalmatlanná tett támadó "sérelmére" elkövetett erőszak, ha arányos, nem von maga után büntetést. Más esetekben a sértett viselkedése, bár szinte vonzza a bűnözőt, nem menti fel az elkövetőket. Az eszméletlenségig ittas személy saját maga itta le magát, de ettől még aki ellopja az értékeit, felelni fog ezért. 

Áldozattá, sértetté válás következhet a foglalkozásból. Egyes szakmák, hivatások kifejezetten veszélyesek, "könnyű" bennük sértetté válni: rendőrök, mentősök. Szintén munka közben sértetté válhatnak a taxisok, a "hivatalból" egyedül élő de másokon segítő katolikus papok, az egyedül egy férfival elvonuló prostituáltak stb. Veszélyeztető tényező az egyedül élés, a nehéz mozgás, az érzékszervek tompasága, tipikusan az idős kor. 

Áldozattá, sértetté válás következhet gyűlölet-bűncselekmények során egész egyszerűen a sértett bőrszíne, nyelvi, kulturális sajátosságai, szexuális orientációja vagy politikai nézetei miatt.

Jelentősége
A viktimológia jelentősége egyrészt a bűncselekmények felderítésében rejlik, másrészt a sértettek, áldozatok védelmében, gondozásában.

A nyomozásban a viktimológia kulcsfontosságú választ nyújthat az indítékra és így közvetve a lehetséges elkövetőkre: más az oka egy rablótámadásnak, és más az oka a személyes bosszúnak. Megfigyelték, hogy például a sorozatgyilkosok nagyrészt hasonló áldozatokra "vadásznak".

Az áldozatsegítés a modern jogállamok alapvető kötelezettsége, de nem csak állami, hanem társadalmi feladat. Az áldozatok részére testi lelki gyógyulást, anyagi és jogi segítségnyújtást biztosít, illetve segít feldolgozni a történteket és megelőzni az újabb áldozattá válást.

Az áldozatorientált irányzat 

Az áldozatorientált irányzat ...

Lásd még 
Kriminálviktimológia

Jegyzetek

Források 
 Tóth Tihamér: A viktimológia ismeretelmélete
 Korinek László: Kriminológia I-II., Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2010.

További információk 
 Sléder Judit értekezése
 Visszakézből 
 Sárkány István: Az időskor viktimológiája; BM, Bp., 1999
 Görgényi Ilona: A viktimológia alapkérdései; Osiris, Bp., 2001
 A bűn hálójában. Van-e esélyünk az áldozattá válás elkerülésére?; szerk. Perge Bertalanné; B-A-Z Megyei Bűnmegelőzési Alapítvány–Bűnmegelőzési Szolgálat, Miskolc, 2005
 Az élet elleni bűnözés nemzetközi kistükre, 1950–2003; szerk. Sárkány István; Rendőrtiszti Főiskola, Bp., 2008
 A fiatalkorú elítéltek áldozati minőségének vizsgálata különös tekintettel a családon belüli erőszakra; szerk. Ligeti Katalin, tan. Hollán Miklós et al.; Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Országos Bűnmegelőzési Bizottság Bp., 2008
 Françoise Sironi: Hóhérok és áldozatok. A kínzás pszichológiája; ford. Bárdos Miklós; Göncöl, Bp., 2010
 Barabás A. Tünde: Áldozatok és igazságszolgáltatás; Országos Kriminológiai Intézet, Bp., 2014
 Dobrocsi Szilvia–Domokos Andrea–Nemes Zsófia: Áldozatvédelem és másodlagos viktimizáció; Patrocinium, Bp., 2016
 Áldozatnarratívák; szerk. Balogh László Levente, Takács Miklós, Valastyán Tamás; Kijárat, Bp., 2019
 Rendészeti pszichológia; szerk. Haller József; Dialóg Campus, Bp., 2020
 Barbara Coloroso: Bullying. Zaklatók, áldozatok, szemlélők, Óvodától középiskoláig: hogyan szakíthatjuk meg az erőszak körforgását, és teremthetünk összetartóbb közösségeket?; ford. J. Füstös Erika; 2. átdolg., bőv. kiad.; Harmat, Bp., 2020

Kapcsolódó szócikkek
Kriminológia

Büntetőjog
A viktimológia ( magyar szóval áldozattan ) a bűnözés áldozattá válásnak a folyamatát vizsgáló tudományág . Céljai A viktimológia célkitűzése , hogy az áldozat szempontjából , annak hatékonyabb védelme érdekében elősegítse a bűnözés ellen folytatott hatásosabb küzdelmet . A tömegméretű bűnözés visszaszorításában tekintettel kell lenni az ember személyiségét , javait és jogait sértő , károsító illetve veszélyeztető bűncselekmények sértettjeinek problémáira . A bűncselekmények megjelenési formáit , okait és elkövetésének feltételeit aktuális társadalmi folyamat részeként lehet vizsgálni , mégpedig a sértettel kapcsolatos tényezők figyelembe vételével . A bűnözés a társadalmi közérzetet erőteljesen zavaró tömegjelenség . Bűnügyi tapasztalatok igazolják , hogy nem mindenkit fenyeget egyformán kriminális veszélyeztetettség . Egyesek személyiségük jellemzői , a tettessel való kapcsolatuk miatt az átlagosnál gyakrabban válhatnak a bűnözés áldozataivá . Története és tudománytörténete Az áldozatokra irányuló figyelem a század második felében vette kezdetét és azóta egyre jobban gazdagodott , mind a nemzetközi , mind a hazai és külföldi szakirodalomban . Ezzel együtt az áldozatokkal való tudományos és gyakorlatias foglalkozás hagyományai évezredes múltúak . A bűnözés áldozataira vonatkozó ismeretek – mint a védelem tárgyáról , mint a bűnüldözésben való szerepéről , valamint oltalmazásának módjáról – a jog fejlődés minden korszakában megtalálható . A sértett védelmének jogtörténete során kezdetben a naturális védelem érvényesült – természetes volt , hogy a bajba jutottakat a közösség , erejéhez mérten és szervezetlenül , de megsegítette . A bürokratizálódó államszervezet és a mind sokrétűbbé váló jogfejlődés a magán és közhatalmi igazságszolgáltatásban a sértetti-áldozati jogok fokozatos visszaszorulását eredményezte . A század nagy kodifikációs hullámai közt ( pl . Code Pénal ) a sértetti jogok érvényesítése gyakorlatilag eltűnt . Több évszázad után a polgári társadalom fejlődésének eredményeként ismét figyelembe vették a sértett érdekeit , sérelmének orvoslását , részére hatékonyabb igazságszolgáltatást és elégtételszerzést . Az áldozat iránti figyelem a kriminológiai művekben is egyre gazdagodott . A több tényezős kriminológiai irányzat a viktimológia kialakulását eredményezte . A viktimológia tudománytörténete szempontjából figyelemre méltó a hasznossági elmélet , az utilitarizmus egyik jeles képviselőjének , az angol Jeremy Benthamnek a jogbölcseleti felfogása . A morálnak és a jognak a kritériuma , s egyszersmind egyedüli célja : legtöbb ember számára a lehető legnagyobb hasznosságot nyújtani . Ennek az elvnek a polgári és a büntető törvényhozás területén való érvényesülését tette vizsgálódása tárgyává , különös figyelmet fordítva a sértetté vált egyénekre , valamint a nekik nyújtott igazságszolgáltatás hatékonyságára . 1940-ben jelent meg Hans von Hentig első műve , amelyben az elkövetők és az áldozataik kölcsönös egymásra hatásának szociálpszichológiai kérdéseit vetette fel . A viktimológiát – mint új bűnügyi ismeretrendszert – megalapozó The Criminal and His Victim című tanulmány a bűnözős szociológiájáról, ban jelent meg . Ez tekinthető a modern értlelemben vett viktimológia születésének . A sértetti közrehatás Felismerhető , hogy a bűnözést , az elkövetett bűncselekményt nem lehet csak a tettes kriminális személyiségzavarával magyarázni . Az elkövetővel szembeni büntetőjogi felelősségre vonás , büntetés-végrehajtás és utógondozás nem elégséges eszköz a bűnözés elleni eredményes küzdelemhez . A sértett , az áldozat személyisége , viselkedése , életkörülményei ugyancsak hozzájárulnak a sérelmére elkövetett bűncselekményekhez . A bűnözés elleni harc során nagyon fontos az elkövetést lehetővé tevő felderített okok és körülmények megszüntetése . A köznyelv a bűncselekmények során a " sértetti közrehatást " gyakran úgy értelmezi , hogy az áldozat " tehet arról " , hogy bűncselekmény sértettjévé vált , és ez az elkövetőt tette alól felmenti . A helyzet ennél összetettebb . A sértetti közrehatás egyes szélsőséges esetekben valóban felmenti az elkövetőt a bűnösség alól , gondoljunk a jogos védelmi helyzetre : az ártalmatlanná tett támadó " sérelmére " elkövetett erőszak , ha arányos , nem von maga után büntetést . Más esetekben a sértett viselkedése , bár szinte vonzza a bűnözőt , nem menti fel az elkövetőket . Az eszméletlenségig ittas személy saját maga itta le magát , de ettől még aki ellopja az értékeit , felelni fog ezért . Áldozattá , sértetté válás következhet a foglalkozásból . Egyes szakmák , hivatások kifejezetten veszélyesek , " könnyű " bennük sértetté válni : rendőrök , mentősök . Szintén munka közben sértetté válhatnak a taxisok , a " hivatalból " egyedül élő de másokon segítő katolikus papok , az egyedül egy férfival elvonuló prostituáltak stb . Veszélyeztető tényező az egyedül élés , a nehéz mozgás , az érzékszervek tompasága , tipikusan az idős kor . Áldozattá , sértetté válás következhet gyűlölet-bűncselekmények során egész egyszerűen a sértett bőrszíne , nyelvi , kulturális sajátosságai , szexuális orientációja vagy politikai nézetei miatt . Jelentősége A viktimológia jelentősége egyrészt a bűncselekmények felderítésében rejlik , másrészt a sértettek , áldozatok védelmében , gondozásában . A nyomozásban a viktimológia kulcsfontosságú választ nyújthat az indítékra és így közvetve a lehetséges elkövetőkre : más az oka egy rablótámadásnak , és más az oka a személyes bosszúnak . Megfigyelték , hogy például a sorozatgyilkosok nagyrészt hasonló áldozatokra " vadásznak " . Az áldozatsegítés a modern jogállamok alapvető kötelezettsége , de nem csak állami , hanem társadalmi feladat . Az áldozatok részére testi lelki gyógyulást , anyagi és jogi segítségnyújtást biztosít , illetve segít feldolgozni a történteket és megelőzni az újabb áldozattá válást . Az áldozatorientált irányzat Az áldozatorientált irányzat\ . . . Lásd még Kriminálviktimológia Jegyzetek Források Tóth Tihamér : A viktimológia ismeretelmélete Korinek László : Kriminológia I-II. , Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. , Budapest , További információk Sléder Judit értekezése Visszakézből Sárkány István : Az időskor viktimológiája; BM, Bp. , Görgényi Ilona : A viktimológia alapkérdései ; Osiris , Bp. , A bűn hálójában . Van-e esélyünk az áldozattá válás elkerülésére ? ; szerk . Perge Bertalanné; B-A-Z Megyei Bűnmegelőzési Alapítvány–Bűnmegelőzési Szolgálat , Miskolc , Az élet elleni bűnözés nemzetközi kistükre,2003 ; szerk . Sárkány István ; Rendőrtiszti Főiskola, Bp. , A fiatalkorú elítéltek áldozati minőségének vizsgálata különös tekintettel a családon belüli erőszakra ; szerk . Ligeti Katalin , tan . Hollán Miklós et al . ; Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Országos Bűnmegelőzési Bizottság Bp. , Françoise Sironi : Hóhérok és áldozatok . A kínzás pszichológiája ; ford . Bárdos Miklós ; Göncöl , Bp. , Barabás A . Tünde : Áldozatok és igazságszolgáltatás ; Országos Kriminológiai Intézet , Bp. , Dobrocsi Szilvia–Domokos Andrea–Nemes Zsófia : Áldozatvédelem és másodlagos viktimizáció ; Patrocinium , Bp. , Áldozatnarratívák ; szerk . Balogh László Levente , Takács Miklós , Valastyán Tamás ; Kijárat , Bp. , Rendészeti pszichológia ; szerk . Haller József ; Dialóg Campus, Bp. , Barbara Coloroso: Bullying . Zaklatók , áldozatok , szemlélők , Óvodától középiskoláig : hogyan szakíthatjuk meg az erőszak körforgását , és teremthetünk összetartóbb közösségeket ? ; ford. J. Füstös Erika ; átdolg . , bőv. kiad . ; Harmat , Bp. , Kapcsolódó szócikkek Kriminológia Büntetőjog