Legio I Minervia
A Legio I Minervia (legio prima minervia, Minerva-tisztelő I. légió) egy római légió volt, amelyet Domitianus császár alapított 82 körül. Jelvénye Minerva, néha kecskebak volt.

Története
Cassius Dio szerint a I Minerviát Domitianus császár alapította. A pontos dátum nem ismert, de feltehetően 82-ben történt, ugyanis a következő év tavaszán hadjáratot indított a germán chattusok ellen. 

Az új légió Germania Inferior provincia központjától, Kölntől egynapi járóföldre, Bonnában (ma Bonn) állomásozott. Az egység teljes neve Legio I Flavia Minervia volt; a Flavius Domitianus családneve volt, Minerva pedig a hozzá legközelebb álló istenség. A 3. századból származó pénzérmék szerint a légió jelvénye is az istennőt ábrázolta, illetve időnként egy kecskebakot (a Bak csillagképet Minerva uralta).

Röviddel megalapítása után új nevet kapott. 89-ben Germania Superior helytartója, Lucius Antonius Saturninus fellázadt, mire a Germania Inferiorban állomásozó légiók (I Minervia, VI Victrix, X Gemina, XXII Primigenia) délre siettek és leverték a felkelést. A császár mindegyik egységet Pia Fidelis Domitiana ("hűséges és lojális Domitianushoz) névvel jutalmazta. Miután a császárt 96-ban meggyilkolták, a légió nevéből elmaradtak a rá utaló jelzők és a teljes neve Legio I Minervia Pia Fidelis lett.

Traianus idején részt vett a dákok elleni háborúkban (101-106). Egy felirat tanúsága szerint a VI Victrix-szel és a X Geminával alkotott közös haderőt. A háború vége felé a légió parancsnoka a leendő császár, Hadrianus volt. Az egység jelvénye ma is látható Traianus híres oszlopán. A háború után visszatért a Rajna mellé, bonni táborába. 

A későbbiekben a Traianus által 105-ben alapított XXX Ulpia Victrix vált az I Minervia ikerlégiójává. A 30. légió Xantenben állomásozott és gyakran együttműködött a másik egységgel, feliratok tanúsága szerint építkezési munkálatokban is. Sok esetben egyszerűen csak Germania Inferior hadseregeként (exercitus Germanicus Inferior, rövidítve EXGERINF) említik őket.

Köln közelsége miatt sok legionárius a provincia fővárosában teljesített szolgálatot. A légió egyik centuriója volt a Rajna keleti partján fekvő Divitia (Deutz) erődjének helyőrségparancsnoka. Néhányan beneficariusok voltak, azaz adminisztratív feladatokat láttak el a provinciában és felmentették őket napi katonai kötelességeik alól. Közülük legalább egyet követségbe küldtek a Rajna torkolatánál élő germán cananefates törzshöz.

A I Minervia egyes alegységei kőbányákban is dolgoztak, pedig ezt a munkát többnyire rabszolgák végezték. Egy másik alegység az Eifel-hegységben mészégetést végzett. 

Lucius Verus császár idején a 30. légió egyes alegységeivel megerősített I Minervia részt vett a 162-166 közötti pártus hadjáratban. Egy felirat tanúsága szerint a Kaukázusban és a Kaszpi-tenger melletti Albaniában harcoltak. 

165-175 és 178-180 között a légió alegységei (vexillatiói) részt vettek Marcus Aurelius markomannok elleni hadjárataiban. Más vexillatiók Gallia Belgica helytartójának, Didius Iulianusnak chaucusok elleni hadához csatlakoztak. 

A 193-ban kirobbanó polgárháborúban a I Minervia Septimius Severust támogatta és 196-197-ben a tényleges harcokban is részt vett a Clodius Albinust előnyben részesítő légiókkal. A győzedelmes Severus feltehetően megjutalmazta őket, de ennek részleteiről nincsenek adatok. 198-211 között négy germániai légió (köztük a I Minervia) alegységei adták Lyon, Gallia fővárosának helyőrségét.  

Valamikor 211 és 222 között a légió megkapta az Antoniniana melléknevet. Ez Caracallára (211-217) és Heliogabalusra (218-222) is utalhat, bár a második valószínűbb, mert a császár meggyilkolása után a melléknév eltűnt. Egy 231-ben emelt oltáron az egység teljes neve Legio I Minervia Pia Fidelis Severiana Alexandriana, vagyis feltehetően valamilyen szolgálatot tettek Severus Alexander császárnak.

Severus Alexander 235-ös megölése után Maximinus Thrax lett a császár. Lehetséges, hogy ebben a légiónak is volt valamekkora szerepe, mert a neve Legio I Minervia Maximiniana Pia Fidelis Antoninianára változott, vagyis felvette a császár nevét és visszakerült az antoninianusi jelző. Maximinus 238-as meggyilkolása után ezek a melléknevek ismét eltűntek. 

A légió részt vett a 3. század polgárháborúiban és támogatta a 260-274 között fennálló Gall Császárságot. Egy felirat tanúsága között 260 körül a Száva-menti Sirmiumban tartózkodott.

A 4. században továbbra is bonni táborában állomásozott. 351-ben vagy 353-ban a frankok legyőzték a légiót és elpusztították a várost. Néhány évvel később visszatértek, amikor Iulianus leendő császár helyreállította a limest. A későbbiekben hasonló néven létezett egy egység, de az nem a Rajna mentén állomásozott, hanem a birodalom mobilis, bárhol bevethető haderejéhez tartozott.

Kapcsolódó cikkek
 Római légiók listája

Források
 Legio I Minervia Livius.org

Római hadszervezet
A Legio I Minervia ( legio prima minervia , Minerva-tisztelő I. légió ) egy római légió volt , amelyet Domitianus császár alapítottkörül . Jelvénye Minerva , néha kecskebak volt . Története Cassius Dio szerint a I Minerviát Domitianus császár alapította . A pontos dátum nem ismert , de feltehetőenben történt , ugyanis a következő év tavaszán hadjáratot indított a germán chattusok ellen . Az új légió Germania Inferior provincia központjától , Kölntől egynapi járóföldre , Bonnában ( ma Bonn ) állomásozott . Az egység teljes neve Legio I Flavia Minervia volt ; a Flavius Domitianus családneve volt , Minerva pedig a hozzá legközelebb álló istenség . A századból származó pénzérmék szerint a légió jelvénye is az istennőt ábrázolta , illetve időnként egy kecskebakot ( a Bak csillagképet Minerva uralta ) . Röviddel megalapítása után új nevet kapott.ben Germania Superior helytartója , Lucius Antonius Saturninus fellázadt , mire a Germania Inferiorban állomásozó légiók ( I Minervia , VI Victrix , X Gemina , XXII Primigenia ) délre siettek és leverték a felkelést . A császár mindegyik egységet Pia Fidelis Domitiana ( " hűséges és lojális Domitianushoz ) névvel jutalmazta . Miután a császártban meggyilkolták , a légió nevéből elmaradtak a rá utaló jelzők és a teljes neve Legio I Minervia Pia Fidelis lett . Traianus idején részt vett a dákok elleni háborúkban Egy felirat tanúsága szerint a VI Victrix-szel és a X Geminával alkotott közös haderőt . A háború vége felé a légió parancsnoka a leendő császár , Hadrianus volt . Az egység jelvénye ma is látható Traianus híres oszlopán . A háború után visszatért a Rajna mellé , bonni táborába . A későbbiekben a Traianus általben alapított XXX Ulpia Victrix vált az I Minervia ikerlégiójává . A légió Xantenben állomásozott és gyakran együttműködött a másik egységgel , feliratok tanúsága szerint építkezési munkálatokban is . Sok esetben egyszerűen csak Germania Inferior hadseregeként ( exercitus Germanicus Inferior , rövidítve EXGERINF ) említik őket . Köln közelsége miatt sok legionárius a provincia fővárosában teljesített szolgálatot . A légió egyik centuriója volt a Rajna keleti partján fekvő Divitia ( Deutz ) erődjének helyőrségparancsnoka . Néhányan beneficariusok voltak , azaz adminisztratív feladatokat láttak el a provinciában és felmentették őket napi katonai kötelességeik alól . Közülük legalább egyet követségbe küldtek a Rajna torkolatánál élő germán cananefates törzshöz . A I Minervia egyes alegységei kőbányákban is dolgoztak , pedig ezt a munkát többnyire rabszolgák végezték . Egy másik alegység az Eifel-hegységben mészégetést végzett . Lucius Verus császár idején a légió egyes alegységeivel megerősített I Minervia részt vett aközötti pártus hadjáratban . Egy felirat tanúsága szerint a Kaukázusban és a Kaszpi-tenger melletti Albaniában harcoltak . 165-175 ésközött a légió alegységei ( vexillatiói ) részt vettek Marcus Aurelius markomannok elleni hadjárataiban . Más vexillatiók Gallia Belgica helytartójának , Didius Iulianusnak chaucusok elleni hadához csatlakoztak . Aban kirobbanó polgárháborúban a I Minervia Septimius Severust támogatta ésben a tényleges harcokban is részt vett a Clodius Albinust előnyben részesítő légiókkal . A győzedelmes Severus feltehetően megjutalmazta őket , de ennek részleteiről nincsenek adatok.között négy germániai légió ( köztük a I Minervia ) alegységei adták Lyon , Gallia fővárosának helyőrségét . Valamikorésközött a légió megkapta az Antoniniana melléknevet . Ez Caracalláraés Heliogabalusrais utalhat , bár a második valószínűbb , mert a császár meggyilkolása után a melléknév eltűnt . Egyben emelt oltáron az egység teljes neve Legio I Minervia Pia Fidelis Severiana Alexandriana , vagyis feltehetően valamilyen szolgálatot tettek Severus Alexander császárnak . Severus Alexanderös megölése után Maximinus Thrax lett a császár . Lehetséges , hogy ebben a légiónak is volt valamekkora szerepe , mert a neve Legio I Minervia Maximiniana Pia Fidelis Antoninianára változott , vagyis felvette a császár nevét és visszakerült az antoninianusi jelző . Maximinusas meggyilkolása után ezek a melléknevek ismét eltűntek . A légió részt vett a század polgárháborúiban és támogatta aközött fennálló Gall Császárságot . Egy felirat tanúsága közöttkörül a Száva-menti Sirmiumban tartózkodott . A században továbbra is bonni táborában állomásozott.ben vagyban a frankok legyőzték a légiót és elpusztították a várost . Néhány évvel később visszatértek , amikor Iulianus leendő császár helyreállította a limest . A későbbiekben hasonló néven létezett egy egység , de az nem a Rajna mentén állomásozott , hanem a birodalom mobilis , bárhol bevethető haderejéhez tartozott . Kapcsolódó cikkek Római légiók listája Források Legio I Minervia Livius.org Római hadszervezet