MN 54. Felderítő Zászlóalj
A Magyar Néphadsereg 54. Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN 9. Gépesített Lövészhadosztály közvetlen alakulata volt 1962-1987 között.

Története 
Az alakulat 1950-ben alakult meg 57. Felderítő Század néven Szántódon. Először a 35. Lövészhadosztály közvetlen alakulata volt, majd a 17. Lövészhadosztályé. 1953-ban Marcaliból diszlokált Kaposvárra a hadosztály parancsnoksággal együtt. Az 50-es évek "káoszát" követően az 1956-os forradalom utáni évek konszolidálták a Néphadsereg alakulatait, és diszlokációjukat.
Igazi fejlődés az 1961-ben létrehozott 5. Hadsereg létrehozása következett be. A 17. Lövészhadosztály állományából újbol létrehozott 9. Gépkocsizó Lövészhadosztály alárendeltségébe került.
A nagy változást 1962. ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át 1962. november 1-től. A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel.
A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki, ami néhány főből áll. (ügyvitel, pénzügy, szaktiszthelyettesek). A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy BRDM-felderítő század (állományában egy BRDM-szakasz 3 járművel, egy oldalkocsis motorkerékpáros szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz) volt.

1964-65-ben az "ADRIA" szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú  D-442-es FUG-kal, ill. úszó harckocsikkal (UHK-al).
Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött:
Parancsnokság- és Törzs
FUG-század 3 db FUG szakasz (10 db) és 1 db oldalkocsis mootorkerékpár szakasz (12 db)
UHK-század 2 db szakasz (5db UHK)
Mélységi ejtőernyős felderítő szakasz 3 db MFCS-al
RÁF-század (hadművelet csoport, felderítő lehallgató szakasz, iránymérő szakasz)
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.

Összesen 210 fő. 24 fő tiszt, 28 fő tiszthelyettes, 80 tisztes, 78 honvéd.

A "VELENCE-II" szervezési intézkedésnek megfelelően 1973. szeptember 1-én módosították a csapatok hadrenjét.
Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult:
Parancsnokság- és Törzs (6 db parancsnoki PFUG jármű)
Híradó szakasz
Csapatfelderítő század: 6 db felderítő csoport (12 db D-944 PSZH-F,  PSZNR-1 lokátor szakasz (3 db lokátor, 3 db GAZ-69)).
Mélységi felderítő század: 6 db mélységi felderítő csoport
Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század: adatfeldolgozó és vezényló szakasz, rádiófelderítő szakasz, rádiótechnikai szakasz, rádió relé felderítő szakasz
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.
Összesen 327 fő (béke állomány, 350 fő "M"-állomány). 25 fő tiszt, 40 fő tiszthelyettes, 90 fő tisztes, 170 fő legénységi és 2 fő polgári alkalmazott.

Fontos megjegyezni, hogy megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet.

Az 1976-ban foganasított "MARCAL" feladat során  az első lépcsős hadosztályok 3 felderítő zászlóalját, ill. a budapesti 2. Önálló Rádiófelderítő Zászlóaljat áthelyezték. Az 54. Felderítő Zászlóaljat Lentibe.

Az 1 évvel későbbi "FERTŐD-I" technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára. Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége, és a parancsnoki járművek ZPSZH-F-re lettek cserélve. Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták.

A MÁTRA-85" tervidőszak során a zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt, ill. új technikai eszközök kerültek beszerzésre.
1983-ban felállításra került a 2. csapatfelderítő század is, ami nagyobbb létszámot eredményezett. 1985-ben az 1., 2. csapatfelderítő századok és a mélységi felderítő század is átfegyverzésre került BMP-1-es harcjárműre. A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át.

1986-87-ben a "BAKONY" középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún. RUBIN-feladat. A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet.
Ennek eredményeképpen átalakult a MN 9. Gépesített Lövészhadosztály 2. Gépesített Hadtestté. A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba.

A felszámolásra ítélt 54. Felderítő Zászlóalj állománya és technikai eszközeinek nagy része a szombathelyi 42. Felderítő Zászlóaljhoz és a győri 74. Felderítő Zászlóaljhoz került.

Az alakulat 1960-ig a kaposvári Gábor Áron laktanyában (Baross u. 18), majd 1960-63 között a Hunyadi János Laktanyában az ún. Füredi II-ben települt és 1963-őszétől a Táncsics Mihály Laktanyában ún. Füredi I-ben diszlokált. Az alakulat 1976-ban Lentibe költözött, ahol felszámolásáig tevékenykedett.

Parancsnokok 
1957-1962 Török Sándor őrnagy
1963-64 Szalma István őrnagy
1963-68 Pallai Lajos őrnagy
1968-1975 Bárócz János alezredes
1975-1978 Kelemen István őrnagy
1978-1984 Csiki János őrnagy
1984-1987 Nagy István őrnagy

Források 
Somkutas Róbert - Álcaruhában. Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből (1945-2000), Zrínyi Kiadó 2014, 

Magyar Néphadsereg
A Magyar Néphadsereg Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN Gépesített Lövészhadosztály közvetlen alakulata voltközött . Története Az alakulatben alakult meg Felderítő Század néven Szántódon . Először a Lövészhadosztály közvetlen alakulata volt , majd a Lövészhadosztályé. ban Marcaliból diszlokált Kaposvárra a hadosztály parancsnoksággal együtt . Azes évek " káoszát " követően azos forradalom utáni évek konszolidálták a Néphadsereg alakulatait , és diszlokációjukat . Igazi fejlődés azben létrehozott Hadsereg létrehozása következett be . A Lövészhadosztály állományából újbol létrehozott Gépkocsizó Lövészhadosztály alárendeltségébe került . A nagy változást ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át novembertől . A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel . A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki , ami néhány főből áll. ( ügyvitel , pénzügy , szaktiszthelyettesek ) . A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy BRDM-felderítő század ( állományában egy BRDM-szakaszjárművel , egy oldalkocsis motorkerékpáros szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz ) volt . 1964-65-ben az " ADRIA " szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú D-442-es FUG-kal , ill . úszó harckocsikkal ( UHK-al ) . Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött : Parancsnokság- és Törzs FUG-századdb FUG szakaszdb ) ésdb oldalkocsis mootorkerékpár szakaszdb ) UHK-századdb szakaszb UHK ) Mélységi ejtőernyős felderítő szakaszdb MFCS-al RÁF-század ( hadművelet csoport , felderítő lehallgató szakasz , iránymérő szakasz ) Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Összesenfő.fő tiszt,fő tiszthelyettes,tisztes , honvéd . A " VELENCE-II " szervezési intézkedésnek megfelelően szeptemberén módosították a csapatok hadrenjét . Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult : Parancsnokság- és Törzsdb parancsnoki PFUG jármű ) Híradó szakasz Csapatfelderítő század: db felderítő csoportdb D-944 PSZH-F , PSZNR-1 lokátor szakaszdb lokátor,db GAZ-69 ) ) . Mélységi felderítő század: db mélységi felderítő csoport Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század : adatfeldolgozó és vezényló szakasz , rádiófelderítő szakasz , rádiótechnikai szakasz , rádió relé felderítő szakasz Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Összesenfő ( béke állomány,fő " M"-állomány) .fő tiszt,fő tiszthelyettes,fő tisztes,fő legénységi ésfő polgári alkalmazott . Fontos megjegyezni , hogy megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet . Azban foganasított " MARCAL " feladat során az első lépcsős hadosztályokfelderítő zászlóalját , ill . a budapesti Önálló Rádiófelderítő Zászlóaljat áthelyezték . Az Felderítő Zászlóaljat Lentibe . Azévvel későbbi " FERTŐD-I " technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára . Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége , és a parancsnoki járművek ZPSZH-F-re lettek cserélve . Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták . A MÁTRA-85 " tervidőszak során a zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt , ill . új technikai eszközök kerültek beszerzésre . 1983-ban felállításra került a csapatfelderítő század is , ami nagyobbb létszámot eredményezett.ben az , csapatfelderítő századok és a mélységi felderítő század is átfegyverzésre került BMP-1-es harcjárműre . A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át . 1986-87-ben a " BAKONY " középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún . RUBIN-feladat . A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet . Ennek eredményeképpen átalakult a MN Gépesített Lövészhadosztály Gépesített Hadtestté . A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba . A felszámolásra ítélt Felderítő Zászlóalj állománya és technikai eszközeinek nagy része a szombathelyi Felderítő Zászlóaljhoz és a győri Felderítő Zászlóaljhoz került . Az alakulatig a kaposvári Gábor Áron laktanyában ( Baross u. majdközött a Hunyadi János Laktanyában az ún . Füredi II-ben települt ésőszétől a Táncsics Mihály Laktanyában ún . Füredi I-ben diszlokált . Az alakulatban Lentibe költözött , ahol felszámolásáig tevékenykedett . Parancsnokok 1957-1962 Török Sándor őrnagy 1963-64 Szalma István őrnagy 1963-68 Pallai Lajos őrnagy 1968-1975 Bárócz János alezredes 1975-1978 Kelemen István őrnagy 1978-1984 Csiki János őrnagy 1984-1987 Nagy István őrnagy Források Somkutas Róbert - Álcaruhában . Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből Zrínyi Kiadó Magyar Néphadsereg