Drašnice
Drašnice falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Podgorához tartozik.

Fekvése 
Makarska központjától 12 km-re, községközpontjától 3 km-re délkeletre Közép-Dalmáciában, a Biokovo-hegység lejtői alatt a tengerparton, az Adria-parti főút mentén, a makarskai riviérán fekszik. Két fő településrésze a hegyek alatti Selo és a tengerparti Kraj.

Története 
Drašnice területe a régészeti leletek tanúsága szerint már a történelem előtti időkben is lakott volt. A térség első ismert népe az illírek egyik törzse a dalmátok voltak, akik a magaslatokon épített, jól védhető erődített településeikben laktak. A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az 1. században hódították meg ezt a vidéket. Az illírek elleni 9-ben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek. A római uralom emlékei a település területén talált római sírkövek és szarkofágok. A római sírkövek közül néhány a Szent György templom falába van befalazva. A 7. században a horvát törzsek egyikeként a neretvánok telepedtek le a tengerpart, valamint a Cetina és Neretva folyók közti területen. Őket a 9. századtól említik a velencei források, mint olyan népet amely kalóztámadásokkal a velencei hajókat fosztogatja. 840-ben a neretvánok kenéze Diudit nagy vereséget mért a velencei flottára, majd 887-ben a közeli Makarska vizein verték meg Pietro Candiano velencei dózse hajóhadát. A horvát állam 10. századi megalapítása után a neretvánok szoros szövetségben álltak a horvát uralkodókkal. A velenceiek a szabad hajózás érdekében kénytelenek voltak adót fizetni a horvátoknak. A 11. században a neretvánok által uralt terület is a horvát-magyar királyok fennhatósága alá került. A 12. században hajóhaduk Omiš urait a Kačić nemzetséget szolgálta.

A török a 15. század végén szállta meg ezt a vidéket. Drašnice első említése 1523-ban a török uralom idején történt. Már abban az időben két nagyobb részből állt. Az egyik a közvetlenül a hegyek alatt fekvő Selo, a másik pedig a tengerparti Kraj volt. Selo a Szent György templommal valószínűleg már a középkorban kialakult. 1563-ban Drašnicére néhány keresztény család kíséretében Hercegovinából ferences atyák érkeztek,  akik később a szomszédos Živogošćén telepedtek le és a hívek lelki szolgálatát is ellátták. A térség Duare várának felszabadításával együtt 1684-ben szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves török uralom alól. Ezután Velencei Köztársaság része lett. A török uralom végével a környező településekkel együtt újra benépesült. A lakosság főként halászattal, földműveléssel és állattartással foglalkozott, de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 514, 1910-ben 753 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1962-ben nagy földrengés rázta meg a vidéket, mely után Selo lakossága a biztonságosabb tengerparti Krajra települt. Az Adria-parti főút megépítése fellendítette a turistaforgalmat. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 339 lakosa volt, akik főként a turizmusból éltek.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent György vértanú tiszteletére szentelt régi római katolikus plébániatemploma 1891-ben a Selo településrészen épült. Szépen kivitelezett egyhajós épület, homlokzata felett nagy körablakkal, legfelül két harang számára épített pengefalú harangtoronnyal. Az 1962-es földrengés súlyosan megrongálta, de szépen helyreállították. A felújítási munkák 2003-ban fejeződtek be.

Az új Szent György plébániatemplom 1971 és 1976 között épült Ante Rožić tervei szerint. Modern betonépület mintegy tíz méteres átmérőjű, centrális alaprajzzal, csúcsíves boltozattal. A templomnak nincs harangtornya, a harang a templom déli oldalán elhelyezett vasszerkezetben található. A bejárat mindkét oldalán a régi templomból származó ornamentikát építettek be. A bejárat feletti architrávon nehezen olvasható felirat, míg a bal oldalon a „Custodi Domine Domum Tuam” (Vigyázd Uram a házadat) latin felirat olvasható. A felirat arra utal, hogy templom a régi Szent György templom alapjain épült, melyet 1523-ban egy már régóta ott álló templomként említ egy török forrás. A hagyomány szerint a 15. században építették, de egy földrengés megrongálta és a helyén 1745-ben új, barokk templomot építettek. Ez 1794-ben egy újabb földrengésben sérült meg. 1801-ben felújították, de az 1962-es földrengés földig rombolta. A helyére építették fel a mai templomot.

A kolednik-hegyi Szent István templomot 1466-ban építették a Dubrovnik irányába átutazó Stjepan Vukčić Kosača bosnyák herceg rendelkezése alapján. Erről egy a spliti régészeti múzeumban őrzött felirat emlékezik meg. A templom egyhajós épület négyszögletes külső apszissal és dongaboltozattal. A homlokzat feletti harangtoronyban egy harang található. Az oltárkép Petar Pavol Kunc alkotása 1801-ből. Főalakja már kifakult, oldalt Szent János és Szent József alakjai láthatók. A templomot az idők folyamán többször javították és bővítették, ezért nem őrizte meg az eredeti alakját. 1980-ban egy tűzvészben kiégett, azóta elhagyatva áll.

A Szent Katalin-templom Drašnice fölé épült. Egyhajós, négyszögletes apszissal rendelkező épület, amelyet a 17. században építettek a korai barokk stílusjegyeivel rendelkezik. A főhomlokzat tengelyében kőkeretes bejárati ajtó található, négyszögletes ablakokkal szegélyezve. A homlokzat tengelyében egy egyszerű kerek rozetta látható, amely fölött egy mára tönkrement harangdúc emelkedik. A templom dongaboltozata mára beomlott. Apszisa téglalap alaprajzú, boltíves, benne egyszerű falazott oltárral és monolit kő oltárlappal.

Jegyzetek

Források 
 Podgora község hivatalos oldala 
 Podgora turisztikai irodájának honlapja 
 A split-makarskai érsekség honlapja – Drašnice 
 A település weboldala 
 A település turisztikai irodájának honlapja

További információk  
 Makarskai tengermellék – városi portál  
 A Biokovo Natúrpark honlapja 
 Podgora információs portálja 

Split-Dalmácia megye települései
Drašnice falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Podgorához tartozik . Fekvése Makarska központjátólkm-re , községközpontjátólkm-re délkeletre Közép-Dalmáciában , a Biokovo-hegység lejtői alatt a tengerparton , az Adria-parti főút mentén , a makarskai riviérán fekszik . Két fő településrésze a hegyek alatti Selo és a tengerparti Kraj. Története Drašnice területe a régészeti leletek tanúsága szerint már a történelem előtti időkben is lakott volt . A térség első ismert népe az illírek egyik törzse a dalmátok voltak , akik a magaslatokon épített , jól védhető erődített településeikben laktak . A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az században hódították meg ezt a vidéket . Az illírek elleniben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek . A római uralom emlékei a település területén talált római sírkövek és szarkofágok . A római sírkövek közül néhány a Szent György templom falába van befalazva . A században a horvát törzsek egyikeként a neretvánok telepedtek le a tengerpart , valamint a Cetina és Neretva folyók közti területen . Őket a századtól említik a velencei források , mint olyan népet amely kalóztámadásokkal a velencei hajókat fosztogatja.ben a neretvánok kenéze Diudit nagy vereséget mért a velencei flottára , majdben a közeli Makarska vizein verték meg Pietro Candiano velencei dózse hajóhadát . A horvát állam századi megalapítása után a neretvánok szoros szövetségben álltak a horvát uralkodókkal . A velenceiek a szabad hajózás érdekében kénytelenek voltak adót fizetni a horvátoknak . A században a neretvánok által uralt terület is a horvát-magyar királyok fennhatósága alá került . A században hajóhaduk Omiš urait a Kačić nemzetséget szolgálta . A török a század végén szállta meg ezt a vidéket . Drašnice első említéseban a török uralom idején történt . Már abban az időben két nagyobb részből állt . Az egyik a közvetlenül a hegyek alatt fekvő Selo , a másik pedig a tengerparti Kraj volt . Selo a Szent György templommal valószínűleg már a középkorban kialakult.ban Drašnicére néhány keresztény család kíséretében Hercegovinából ferences atyák érkeztek , akik később a szomszédos Živogošćén telepedtek le és a hívek lelki szolgálatát is ellátták . A térség Duare várának felszabadításával együttben szabadult fel végleg a több mint kétszáz éves török uralom alól . Ezután Velencei Köztársaság része lett . A török uralom végével a környező településekkel együtt újra benépesült . A lakosság főként halászattal , földműveléssel és állattartással foglalkozott , de a határhoz közeli fekvésénél fogva eleinte még gyakran kellett részt vennie a velencei-török összecsapásokban . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került.ben nagy földrengés rázta meg a vidéket , mely után Selo lakossága a biztonságosabb tengerparti Krajra települt . Az Adria-parti főút megépítése fellendítette a turistaforgalmat.óta a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt , akik főként a turizmusból éltek . Lakosság Nevezetességei Szent György vértanú tiszteletére szentelt régi római katolikus plébániatemplomaben a Selo településrészen épült . Szépen kivitelezett egyhajós épület , homlokzata felett nagy körablakkal , legfelül két harang számára épített pengefalú harangtoronnyal . Azes földrengés súlyosan megrongálta , de szépen helyreállították . A felújítási munkákban fejeződtek be . Az új Szent György plébániatemplomésközött épült Ante Rožić tervei szerint . Modern betonépület mintegy tíz méteres átmérőjű , centrális alaprajzzal , csúcsíves boltozattal . A templomnak nincs harangtornya , a harang a templom déli oldalán elhelyezett vasszerkezetben található . A bejárat mindkét oldalán a régi templomból származó ornamentikát építettek be . A bejárat feletti architrávon nehezen olvasható felirat , míg a bal oldalon a „ Custodi Domine Domum Tuam” ( Vigyázd Uram a házadat ) latin felirat olvasható . A felirat arra utal , hogy templom a régi Szent György templom alapjain épült , melyetban egy már régóta ott álló templomként említ egy török forrás . A hagyomány szerint a században építették , de egy földrengés megrongálta és a helyénben új , barokk templomot építettek . Ezben egy újabb földrengésben sérült meg.ben felújították , de azes földrengés földig rombolta . A helyére építették fel a mai templomot . A kolednik-hegyi Szent István templomotban építették a Dubrovnik irányába átutazó Stjepan Vukčić Kosača bosnyák herceg rendelkezése alapján . Erről egy a spliti régészeti múzeumban őrzött felirat emlékezik meg . A templom egyhajós épület négyszögletes külső apszissal és dongaboltozattal . A homlokzat feletti harangtoronyban egy harang található . Az oltárkép Petar Pavol Kunc alkotásaből . Főalakja már kifakult , oldalt Szent János és Szent József alakjai láthatók . A templomot az idők folyamán többször javították és bővítették , ezért nem őrizte meg az eredeti alakját.ban egy tűzvészben kiégett , azóta elhagyatva áll . A Szent Katalin-templom Drašnice fölé épült . Egyhajós , négyszögletes apszissal rendelkező épület , amelyet a században építettek a korai barokk stílusjegyeivel rendelkezik . A főhomlokzat tengelyében kőkeretes bejárati ajtó található , négyszögletes ablakokkal szegélyezve . A homlokzat tengelyében egy egyszerű kerek rozetta látható , amely fölött egy mára tönkrement harangdúc emelkedik . A templom dongaboltozata mára beomlott . Apszisa téglalap alaprajzú , boltíves , benne egyszerű falazott oltárral és monolit kő oltárlappal . Jegyzetek Források Podgora község hivatalos oldala Podgora turisztikai irodájának honlapja A split-makarskai érsekség honlapja – Drašnice A település weboldala A település turisztikai irodájának honlapja További információk Makarskai tengermellék – városi portál A Biokovo Natúrpark honlapja Podgora információs portálja Split-Dalmácia megye települései