Plina Jezero
Plina Jezero település Horvátországban, Dubrovnik-Neretva megyében. Közigazgatásilag Pločéhez tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 41, közúton 59 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 5, közúton 9 km-re északra fekszik. Plinának nevezik a Jezerotól a Neretva völgyéig terjedő térséget, ahol tíznél több régi és újabb település található. A plina név a víz alatt álló talaj jelentésű horvát plina köznévből származik, a jezero pedig tavat jelent.

Története 
A település területe már at ókorban lakott volt, erről tanúskodik a számos itt található halomsír. Később is folyamatosan lakott maradt, melyről a több helyen megtalálható középkori sírkövek adnak bizonyságot. A középkorban Plina Jezero területe a podjezerjei plébániához tartozott, melyet már a 14. század végétől elláttak a ljubuški, majd 1563-tól a zaostrogi ferences atyák. Plina első említése 1571-ből származik annak a 27 falunak az elnevezéseként, amely Omištól a Neretváig terjedő, egykor velencei fennhatóság alatt levő területen feküdt. A plinai plébánia települései közül már 1452-ben említik Crnoćát,  1646-ban pedig Pline Rupa, Vidonja és Vrbica településeket. 1725-ben Plinán 102, Vidonján 55, Vrbicán 14 lakos élt. Hivatalos iratokban említik Istočna és Zapadna Plina és Plina Jezero településeket. Plinához tartozott Čeveljuša és Stablina is. A török elleni védelem céljából több erődítmény építettek a területén, melyek egyike volt Grupković toronyvára. A Grupković nemzetséget Hercegovinában említik először a 15. században. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1880-ban 29, 1910-ben 41 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A településnek 2011-ben 44 lakosa volt, akik főként mezőgazdaságból éltek.

Népesség 

(1857-ben, 1869-ben és 1921-ben lakosságát Banjához számították.)

Nevezetességei 
Az obličevaci régi Nagyboldogasszony plébániatemplomot valószínűleg valamivel 1733 előtt építették, ekkor említik ugyanis először az anyakönyvek. Eredetileg Gyümölcsoltó boldogasszony (Gospa od Blagovijesti) volt a titulusa és csak később szentelték a Nagyboldogasszony tiszteletére. A templom 15 méter hosszú és 5 méter széles. Homlokzatán kereszt alakú nyílás látható, felül pedig nyitott harangtorony, melyben egy harang van. A négyszögletes alaprajzú szentély boltozva van. A templomban a Szűzanya szobra látható, körülötte régi temető van. Az épületet 1995-ben teljesen megújították. Miután a lakosság a környező településekről kivándorolt a templom ma elhagyatott területen áll.
A stablinai új Fatimai Szűzanya plébániatemplom 1971 és 1999 között épült. A templom alatti kripta felszentelése 1973-ban volt és 1998-ig kápolnaként működött. A kripta feletti templom építése 1999-ben fejeződött be a mostari Vinko Galić tervei szerint. Alakja repülő madarat formáz, a mellette álló harangtorony brači kővel van burkolva, benne két harang található. Felszentelését 2000-ben Ante Jurić érsek végezte. A tölgyből és diófából készített kapuzat a bronz hal formájú korláttal, csakúgy mint a hajóban és a kóruson elhelyezett tölgyfából faragott padok Joze Vidović tervei szerint készültek, aki Marko Babić azyával együttműködve alakította ki a liturgikus teret. A szembemiséző oltárnál a Fatimai Szűzanya és Szent Antal szobrai láthatók. A kórus festett üvegablakai és a keresztelőmedencénél elhelyezett mozaik a zágrábi Jeronim Tišlar festőművész munkája. A keresztút domborműveit Rómából hozták, Antonio Constantini munkái. A két manuálos orgona szintén Olaszországból származik. Stepinac érsek boldoggá avatása alkalmából adományozta a templomnak Zdravko Žderić az érseket ábrázoló festményt, mely Smiljan Popović alkotása. Az oltár mögötti kereszt Branko Ivanković műve. A kőből épített támaszfalban Keresztelő Szent János szobra látható, alatta kőből kiépített kúttal.
A zavalai Keresztelő Szent János kápolnát 1733-ban említik először az anyakönyvek, valószínűleg nem sokkal előbb épülhetett. 1996-ban teljesen megújították. Homlokzatán András-kereszttel díszített körablak, felül két harang számára kialakított nyitott harangtorony látható. A kápolnának négyszögletes, boltozott apszisa van, itt található névadó szentjének szobra.
A régi plébániaház mellett álló Szent Paszkál kápolnát 1748-ban építették. A plébános mindennapi használatára szolgált.
A török elleni védelem céljából épített erősségek közül háromnak a maradványai találhatók a területén. Az elsőből alakították ki 1868-ban a régi plébániaházat. Róla kapta ez a hely a Kod Kule nevet. 1941-ig laktak benne a plinai plébánosok. A második toronyvár a Grupković családé volt, romjai az Oblicevac-hegy csúcsa alatt találhatók. A harmadik torony pedig Karamatić Selonál a Krcic nevű helyen található.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja - Plina 
A település leírása 
Rogotin település weboldala – A plinai plébánia középkori települései 
A plinai plébánia története

További információk 
Ploče város hivatalos oldala 
Ploče információs portálja 
Blog Čeveljušáról 

Dubrovnik-Neretva megye települései
Plina Jezero település Horvátországban , Dubrovnik-Neretva megyében . Közigazgatásilag Pločéhez tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északra fekszik . Plinának nevezik a Jezerotól a Neretva völgyéig terjedő térséget , ahol tíznél több régi és újabb település található . A plina név a víz alatt álló talaj jelentésű horvát plina köznévből származik , a jezero pedig tavat jelent . Története A település területe már at ókorban lakott volt , erről tanúskodik a számos itt található halomsír . Később is folyamatosan lakott maradt , melyről a több helyen megtalálható középkori sírkövek adnak bizonyságot . A középkorban Plina Jezero területe a podjezerjei plébániához tartozott , melyet már a század végétől elláttak a ljubuški , majdtól a zaostrogi ferences atyák . Plina első említéseből származik annak afalunak az elnevezéseként , amely Omištól a Neretváig terjedő , egykor velencei fennhatóság alatt levő területen feküdt . A plinai plébánia települései közül márben említik Crnoćát , ban pedig Pline Rupa , Vidonja és Vrbica településeket.ben Plinán Vidonján Vrbicánlakos élt . Hivatalos iratokban említik Istočna és Zapadna Plina és Plina Jezero településeket . Plinához tartozott Čeveljuša és Stablina is . A török elleni védelem céljából több erődítmény építettek a területén , melyek egyike volt Grupković toronyvára . A Grupković nemzetséget Hercegovinában említik először a században . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.banbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdaságból éltek . Népesség ( 1857-ben,ben ésben lakosságát Banjához számították . ) Nevezetességei Az obličevaci régi Nagyboldogasszony plébániatemplomot valószínűleg valamivelelőtt építették , ekkor említik ugyanis először az anyakönyvek . Eredetileg Gyümölcsoltó boldogasszony ( Gospa od Blagovijesti ) volt a titulusa és csak később szentelték a Nagyboldogasszony tiszteletére . A templomméter hosszú ésméter széles . Homlokzatán kereszt alakú nyílás látható , felül pedig nyitott harangtorony , melyben egy harang van . A négyszögletes alaprajzú szentély boltozva van . A templomban a Szűzanya szobra látható , körülötte régi temető van . Az épületetben teljesen megújították . Miután a lakosság a környező településekről kivándorolt a templom ma elhagyatott területen áll . A stablinai új Fatimai Szűzanya plébániatemplomésközött épült . A templom alatti kripta felszenteléseban volt ésig kápolnaként működött . A kripta feletti templom építéseben fejeződött be a mostari Vinko Galić tervei szerint . Alakja repülő madarat formáz , a mellette álló harangtorony brači kővel van burkolva , benne két harang található . Felszentelésétben Ante Jurić érsek végezte . A tölgyből és diófából készített kapuzat a bronz hal formájú korláttal , csakúgy mint a hajóban és a kóruson elhelyezett tölgyfából faragott padok Joze Vidović tervei szerint készültek , aki Marko Babić azyával együttműködve alakította ki a liturgikus teret . A szembemiséző oltárnál a Fatimai Szűzanya és Szent Antal szobrai láthatók . A kórus festett üvegablakai és a keresztelőmedencénél elhelyezett mozaik a zágrábi Jeronim Tišlar festőművész munkája . A keresztút domborműveit Rómából hozták , Antonio Constantini munkái . A két manuálos orgona szintén Olaszországból származik . Stepinac érsek boldoggá avatása alkalmából adományozta a templomnak Zdravko Žderić az érseket ábrázoló festményt , mely Smiljan Popović alkotása . Az oltár mögötti kereszt Branko Ivanković műve . A kőből épített támaszfalban Keresztelő Szent János szobra látható , alatta kőből kiépített kúttal . A zavalai Keresztelő Szent János kápolnátban említik először az anyakönyvek , valószínűleg nem sokkal előbb épülhetett.ban teljesen megújították . Homlokzatán András-kereszttel díszített körablak , felül két harang számára kialakított nyitott harangtorony látható . A kápolnának négyszögletes , boltozott apszisa van , itt található névadó szentjének szobra . A régi plébániaház mellett álló Szent Paszkál kápolnátban építették . A plébános mindennapi használatára szolgált . A török elleni védelem céljából épített erősségek közül háromnak a maradványai találhatók a területén . Az elsőből alakították kiban a régi plébániaházat . Róla kapta ez a hely a Kod Kule nevet.ig laktak benne a plinai plébánosok . A második toronyvár a Grupković családé volt , romjai az Oblicevac-hegy csúcsa alatt találhatók . A harmadik torony pedig Karamatić Selonál a Krcic nevű helyen található . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja - Plina A település leírása Rogotin település weboldala – A plinai plébánia középkori települései A plinai plébánia története További információk Ploče város hivatalos oldala Ploče információs portálja Blog Čeveljušáról Dubrovnik-Neretva megye települései