Althann Mihály Frigyes
Gróf Althann Mihály Frigyes (), (Glatz, 1682. július 20. – Vác, 1734. június 20.) váci megyés püspök.

Élete
A gimnáziumot Neuhausban, a filozófiát és teológiát Rómában a jezsuitáknál végezte. Fölszentelése után prágai, olomouci, varsói, illetve wrocławi (boroszlói) kanonok lett. Ezen kívül altbunzlaui nagyprépost volt. 1714-ben a király Rómába küldte a Rota Romana auditorának. 1718-ban váci püspökké nevezték ki, már azon év őszén canonica visitatiót tartott. Az 1714. április 28-i királyi rendelet értelmében Alsónémediben, Hartyánban, Mogyoródon, Szadán, Szentmártonkátán, Veresegyházán és Üllőn visszafoglalta a protestánsoktól a templomokat. Valószínűleg 1718-ban készíttette el Vác térképét és telekkönyvét. 

1719-ben bíboros lett, III. Károly magyar király római követté, majd nápolyi alkirállyá nevezte ki. Távollétében Berkes András volt a helynöke. Nápolyban kitűnt jótékonyságával és mivel Szent Januarius vére imádságára rendkívüli időben fölforrt, csodatévőnek tartották. Egyik fő szorgalmazója volt Nepomuki János szentté avatásának. 1729-ben Berkes András halála után lemondott az alkirályságról és hazatért. Azonnal föllépett a papság visszaéléseivel szemben. Pest vármegye protestáns rendjei tiltakoztak a templomok visszafoglalása ellen. A király 1731-ben intézkedett, ami ellen a protestánsok és ő is tiltakozott. A pápához föllebbezett. A király ezért kolostorba akarta száműzni, és csak a nuncius közbenjárására tekintett el ettől. Bécsbe idézték, de a második idézésre sem jelent meg. A király ezért lefoglaltatta a püspökség javadalmait, és csak 1732 elején engesztelődött meg. 

Kormányzása idején a plébániák számát 34-ről 59-re növelte. 1732-ben szemináriumot építtetett. Ciliciumviselő aszkéta volt.

Unokaöccse, Michael Karl von Althann követte a püspöki székben.

Művei
Instructio brevis pro archidiaconis ruralibus ac parochis. Pécs, 1719.
III. Károlyhoz intézett fölterjesztése. In: Roskoványi: Monumenta Cath. III, 146.

Források
 
Mendlik 1864, 74.
Gams 1873, 384.
Fraknói 1895, 442.
Pallas I, 507.
Chobot II, 611.
Nagy J. Győző – Korompay Tibor: A két Althann váci püspöksége. Vác, 1941
Schematismus Vac. 1970, 178.
Pandula Attila: A „váci” Althannok címerei. Magyar Sion. Új folyam. 2008/1, 120.
Szilárdfy Zoltán: Lelkiségtörténeti motivációk a két Althann művészeti hagyatékában. Vác, 2010

További információk

 Vajay Szabolcs: A Máltai Rend magyar lovagjai 1530–2000. Budapest, Mikes Kiadó Kft., 2000
  
  
 Váci pantheon. Az életrajzokat összeáll. Forró Katalin. [Vác], Váci Grafikai Műhely, [1992]
Szilárdfy Zoltán: Lelkiségtörténeti motivációk a két Althann művészeti hagyatékában; Váci Székesegyházi Kincstár és Egyházmegyei Gyűjtemény, Vác, 2010 (Vácegyházmegye múltjából)

Mihály Frigyes
Váci püspökök
1682-ben született személyek
1734-ben elhunyt személyek
Magyar bíborosok
18. századi püspökök
Gróf Althann Mihály Frigyes ( ) , ( Glatz , július – Vác , június ) váci megyés püspök . Élete A gimnáziumot Neuhausban , a filozófiát és teológiát Rómában a jezsuitáknál végezte . Fölszentelése után prágai , olomouci , varsói , illetve wrocławi ( boroszlói ) kanonok lett . Ezen kívül altbunzlaui nagyprépost volt.ben a király Rómába küldte a Rota Romana auditorának.ban váci püspökké nevezték ki , már azon év őszén canonica visitatiót tartott . Az áprilisi királyi rendelet értelmében Alsónémediben , Hartyánban , Mogyoródon , Szadán , Szentmártonkátán , Veresegyházán és Üllőn visszafoglalta a protestánsoktól a templomokat . Valószínűlegban készíttette el Vác térképét és telekkönyvét . 1719-ben bíboros lett , III. Károly magyar király római követté , majd nápolyi alkirállyá nevezte ki . Távollétében Berkes András volt a helynöke . Nápolyban kitűnt jótékonyságával és mivel Szent Januarius vére imádságára rendkívüli időben fölforrt , csodatévőnek tartották . Egyik fő szorgalmazója volt Nepomuki János szentté avatásának.ben Berkes András halála után lemondott az alkirályságról és hazatért . Azonnal föllépett a papság visszaéléseivel szemben . Pest vármegye protestáns rendjei tiltakoztak a templomok visszafoglalása ellen . A királyben intézkedett , ami ellen a protestánsok és ő is tiltakozott . A pápához föllebbezett . A király ezért kolostorba akarta száműzni , és csak a nuncius közbenjárására tekintett el ettől . Bécsbe idézték , de a második idézésre sem jelent meg . A király ezért lefoglaltatta a püspökség javadalmait , és csakelején engesztelődött meg . Kormányzása idején a plébániák számátrőlre növelte.ben szemináriumot építtetett . Ciliciumviselő aszkéta volt . Unokaöccse , Michael Karl von Althann követte a püspöki székben . Művei Instructio brevis pro archidiaconis ruralibus ac parochis . Pécs , III. Károlyhoz intézett fölterjesztése . In : Roskoványi : Monumenta Cath . III , Források Mendlik Gams Fraknói Pallas I , Chobot II , Nagy J. Győző – Korompay Tibor : A két Althann váci püspöksége . Vác , Schematismus Vac . Pandula Attila : A „ váci” Althannok címerei . Magyar Sion . Új folyam.1 , Szilárdfy Zoltán : Lelkiségtörténeti motivációk a két Althann művészeti hagyatékában . Vác , További információk Vajay Szabolcs : A Máltai Rend magyar lovagjai2000. Budapest , Mikes Kiadó Kft. , Váci pantheon . Az életrajzokat összeáll . Forró Katalin . [ Vác ] , Váci Grafikai Műhely , [ 1992 ] Szilárdfy Zoltán : Lelkiségtörténeti motivációk a két Althann művészeti hagyatékában ; Váci Székesegyházi Kincstár és Egyházmegyei Gyűjtemény , Vác,( Vácegyházmegye múltjából ) Mihály Frigyes Váci püspökök 1682-ben született személyek 1734-ben elhunyt személyek Magyar bíborosok 18. századi püspökök