Alexander Van der Bellen
Alexander „Sascha” Van der Bellen (Bécs, 1944. január 18. –) osztrák gazdaságpolitikus, az osztrák Zöldpárt volt politikusa. 1997 és 2008 között a párt országos szóvivője, 2016-tól Ausztria megválasztott szövetségi elnöke.

Magánélete 
Van der Bellen a 18. században Hollandiából Oroszországba települt arisztokrata családból származik. A család a bolsevik forradalom után menekült Észtországba, majd annak szovjet megszállása után Németországba. Innen költöztek a szülők végül Ausztriába, ahol Alexander született. 1958-ban kapták meg az osztrák állampolgárságot. Tirolban nőtt föl, ahonnan Innsbruckba költözött, ahol gimnáziumot, majd egyetemet végzett, közgazdaságtanból doktorált is. 18 évesen kötött házasságából 19 évesen már apa lett. Házastársa több mint öt évtizeden át Brigitte Hüttner (1943–2018) volt, akivel még egy fiuk született. 2015-ben elváltak, azóta a szintén zöldpárti Doris Schmidauer a felesége.

Politikai pályafutása 
Van der Bellen az 1970-es évek közepén lépett be a szociáldemokrata pártba, ahol országos népszerűségre tett szert. 1994-ben aztán átült a Zöldek frakciójába az osztrák parlamentben. 2012-ig volt országgyűlési képviselő, ezen belül 1999 és 2008 között frakcióvezető is. A zöldek 1996-os választási balsikere után vette át a pártelnökséget (1997–2008). Ez alatt az idő alatt a párt folyamatos sikereket ért el, míg 1996-ban 4,8%-ot szereztek, 1999-ben már 7,4%-ra erősödtek, 2002-ben 9,5%-ot kaptak. 2006-ban 11% volt az eredményük, Van der Bellen pedig a 2008-as 10% után mondott le, mivel ekkor tört meg a párt lassú, de folyamatos erősödése. 

Már 2014 augusztusában eldőlt, hogy ő lesz a zöldek jelöltje a szövetségi elnöki tisztségre, később azonban abban egyeztek meg, hogy függetlenként, de a párt támogatásával fog elindulni. 2016. január 8-án hivatalosan is bejelentette jelöltségét, majd belekezdett a kampányba, amit a zöldek 1,2 millió euróval támogattak. Az elnökválasztás első fordulójában aztán a szavazatok 21,34%-ával a második helyet szerezte meg a szabadságpárti Norbert Hofer után, aki viszont 35,05%-ot kapott. A második fordulóban, május 22-én a szavazatok 50,35 százalékát megszerezve győzelmet aratott. Az elnökválasztás második fordulóját azonban az Alkotmánybíróság szabálytalanságok miatt érvénytelennek nyilvánította, ezért azt meg kellett ismételni. A december 4-re halasztott osztrák elnökválasztást Alexander Van der Bellen nyerte 51,68 százalékkal, ezzel ő lett Ausztria elnöke.

2021 végén a Politico Europe Európa legbefolyásosabb embereinek éves rangsorában a „cselekvők” kategória 9. helyére tette. 2017-es megválasztása óta három kormányválságot kellett kezelnie; a 2019-es Ibiza-ügy után 2021 végén Sebastian Kurz korrupciós vádak miatti lemondását kell kezelnie. Amikor a pénzügyminisztérium alkotmánybírósági határozat ellenére is vonakodott átadni a vizsgálathoz szükséges dokumentumokat, – főparancsnokként – a hadsereg bevetésével fenyegetett. Emellett rendszeres videóüzenetekben tájékoztatja az osztrákokat a jogállam fontosságáról.

2022-ben az elnökválasztás első fordulójában a szavazatok 56%-ával újraválasztották.

Jegyzetek

Fordítás 

Ausztriai politikusok
Bécsiek
1944-ben született személyek
Élő személyek
Ausztria elnökei
Alexander „ Sascha” Van der Bellen ( Bécs , január – ) osztrák gazdaságpolitikus , az osztrák Zöldpárt volt politikusa.ésközött a párt országos szóvivője, tól Ausztria megválasztott szövetségi elnöke . Magánélete Van der Bellen a században Hollandiából Oroszországba települt arisztokrata családból származik . A család a bolsevik forradalom után menekült Észtországba , majd annak szovjet megszállása után Németországba . Innen költöztek a szülők végül Ausztriába , ahol Alexander született.ban kapták meg az osztrák állampolgárságot . Tirolban nőtt föl , ahonnan Innsbruckba költözött , ahol gimnáziumot , majd egyetemet végzett , közgazdaságtanból doktorált is.évesen kötött házasságábólévesen már apa lett . Házastársa több mint öt évtizeden át Brigitte Hüttner2018 ) volt , akivel még egy fiuk született.ben elváltak , azóta a szintén zöldpárti Doris Schmidauer a felesége . Politikai pályafutása Van der Bellen azes évek közepén lépett be a szociáldemokrata pártba , ahol országos népszerűségre tett szert.ben aztán átült a Zöldek frakciójába az osztrák parlamentben.ig volt országgyűlési képviselő , ezen belülésközött frakcióvezető is . A zöldekos választási balsikere után vette át a pártelnökséget2008 ) . Ez alatt az idő alatt a párt folyamatos sikereket ért el , mígban8%-ot szereztek, ben már4%-ra erősödtek , ben5%-ot kaptak.ban volt az eredményük , Van der Bellen pedig aas után mondott le , mivel ekkor tört meg a párt lassú , de folyamatos erősödése . Máraugusztusában eldőlt , hogy ő lesz a zöldek jelöltje a szövetségi elnöki tisztségre , később azonban abban egyeztek meg , hogy függetlenként , de a párt támogatásával fog elindulni. januárán hivatalosan is bejelentette jelöltségét , majd belekezdett a kampányba , amit a zöldek2 millió euróval támogattak . Az elnökválasztás első fordulójában aztán a szavazatok34%-ával a második helyet szerezte meg a szabadságpárti Norbert Hofer után , aki viszont05%-ot kapott . A második fordulóban , májusén a szavazatok35 százalékát megszerezve győzelmet aratott . Az elnökválasztás második fordulóját azonban az Alkotmánybíróság szabálytalanságok miatt érvénytelennek nyilvánította , ezért azt meg kellett ismételni . A decemberre halasztott osztrák elnökválasztást Alexander Van der Bellen nyerte68 százalékkal , ezzel ő lett Ausztria elnöke . 2021 végén a Politico Europe Európa legbefolyásosabb embereinek éves rangsorában a „ cselekvők” kategória helyére tette.es megválasztása óta három kormányválságot kellett kezelnie ; aes Ibiza-ügy utánvégén Sebastian Kurz korrupciós vádak miatti lemondását kell kezelnie . Amikor a pénzügyminisztérium alkotmánybírósági határozat ellenére is vonakodott átadni a vizsgálathoz szükséges dokumentumokat , – főparancsnokként – a hadsereg bevetésével fenyegetett . Emellett rendszeres videóüzenetekben tájékoztatja az osztrákokat a jogállam fontosságáról . 2022-ben az elnökválasztás első fordulójában a szavazatok-ával újraválasztották . Jegyzetek Fordítás Ausztriai politikusok Bécsiek 1944-ben született személyek Élő személyek Ausztria elnökei