Hagyatéki eljárás
A hagyatéki eljárás az az eljárás, amelynek célja, hogy közhitelesen tanúsítsa az örökös örökösi minőségét, és közhitelesen átadja az örökösnek a hagyatékot. Más szavakkal, a hagyatéki eljárás a meghalt személy vagyonában történő jogutódlást állapítja meg és igazolja.  A hagyatéki eljárásra a nemperes eljárás szabályai megfelelően alkalmazandók.

Magyarországon a hagyatéki eljárás lefolytatására az elhunyt utolsó lakóhelye szerinti, a halál időpontja által behatárolt közjegyző jogosult. (Egyes külföldi jogokban a hagyatéki eljárás lefolytatására ú.n. hagyatéki bíróságok jogosultak.)

Története Magyarországon 
Az 1950-es évek végétől a hagyatéki eljárás lefolytatásában nagy szerep jutott az állami közjegyzőknek. A hagyatéki eljárást 1958-tól éveken át igazságügy-miniszteri rendelet, tehát a törvénynél sokkal alacsonyabb szintű jogszabály szabályozta.

Az eljárás célja 
Az eljárás célja, hogy az örökléssel kapcsolatos valamennyi kérdés jogvita nélkül rendeződjék és ehhez az érdekeltek a kellő jogi tájékoztatást megkapják.  A hagyatéki eljárásban megállapításra kerül az örökhagyó ingatlan és ingó vagyona, a vagyont terhelő tartozások mértéke, továbbá az, hogy a vagyont mely örökösök, milyen arányban és milyen jogcímen öröklik meg. Hagyatéki vagyon hiányában, ha az örökösöknek kizárólag az örökösi minőségük igazolására van szükségük, a közjegyző öröklési bizonyítványt ad ki.

A tárgyalás előkészítése 
Az örökhagyó halálának bejelentése után a hagyatéki vagyon fekvése szerint illetékes jegyző gondoskodik a hagyaték leltározásáról. A belföldi ingatlant minden esetben, az ingóságokat jogszabályban megállapított értékhatár felett veszik leltárba. A hagyatéki leltár elkészítése után a hagyatéki eljárást a közjegyző hivatalból v. kérelemre indítja meg. Összegyűjti az eljárás lefolytatásához szükséges adatokat  és iratokat (pl. végrendelet, kitűzi a hagyatéki tárgyalást, amelyre megidézi az örökösöket, valamint az egyéb érdekelteket (pl. végrendeleti végrehajtó, hagyatéki hitelező).

A közjegyző előtt folyó eljárás főbb feladatai: a hagyaték átadásához szükséges tényállás felderítése, annak megállapítása, hogy miből áll a hagyaték, kik és milyen címen öröklik (az öröklés jogcímei) azt; szükség esetén a felmerülő jogi kérdésekben a feleknek megfelelő felvilágosítás nyújtása.

A tárgyalás  és a hagyatékátadó végzés 
A hagyatéki tárgyaláson a közjegyző megállapítja, hogy kik és milyen jogcímen tartanak igényt  a hagyatékra. Az örökösök a közjegyző előtt egyezséget köthetnek. A hagyatéki eljárás  befejezéseként a közjegyző végzéssel határoz a hagyaték átadásáról. A hagyatéki eljárásban hozott hagyatékátadó végzés lehet teljes és ideiglenes hatályú. Ideiglenes hatályú akkor, ha a felek közötti vitát egyezséggel nem sikerült rendezni. A vita eldöntésére ilyen esetben csak bíróság hivatott."

Források  
 Jogi lexikon. Budapest, 1999. 240 - 241. old.
 
 Új magyar lexikon 3. kötet 167. old. ("Hagyaték" című szócikkben)

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Közjegyző
 Végrendelet

További információk 
 6/1958. (VII. 4.) IM rendelet a hagyatéki eljárásról
10/1992. (I. 20.) Korm. rendelet a hagyatéki eljárással, a kisajátítási eljárással, a szakfordítással és a tolmácsolással kapcsolatos feladatokról és hatáskörökről
 2010. évi XXXVIII. törvény a hagyatéki eljárásról  
 2012. évi CXV. törvény  a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosításáról
 Gellért - Hegyháti: A hagyatéki eljárás. 1959.

Öröklési jog
A hagyatéki eljárás az az eljárás , amelynek célja , hogy közhitelesen tanúsítsa az örökös örökösi minőségét , és közhitelesen átadja az örökösnek a hagyatékot . Más szavakkal , a hagyatéki eljárás a meghalt személy vagyonában történő jogutódlást állapítja meg és igazolja . A hagyatéki eljárásra a nemperes eljárás szabályai megfelelően alkalmazandók . Magyarországon a hagyatéki eljárás lefolytatására az elhunyt utolsó lakóhelye szerinti , a halál időpontja által behatárolt közjegyző jogosult . ( Egyes külföldi jogokban a hagyatéki eljárás lefolytatására ú.n . hagyatéki bíróságok jogosultak . ) Története Magyarországon Azes évek végétől a hagyatéki eljárás lefolytatásában nagy szerep jutott az állami közjegyzőknek . A hagyatéki eljárásttól éveken át igazságügy-miniszteri rendelet , tehát a törvénynél sokkal alacsonyabb szintű jogszabály szabályozta . Az eljárás célja Az eljárás célja , hogy az örökléssel kapcsolatos valamennyi kérdés jogvita nélkül rendeződjék és ehhez az érdekeltek a kellő jogi tájékoztatást megkapják . A hagyatéki eljárásban megállapításra kerül az örökhagyó ingatlan és ingó vagyona , a vagyont terhelő tartozások mértéke , továbbá az , hogy a vagyont mely örökösök , milyen arányban és milyen jogcímen öröklik meg . Hagyatéki vagyon hiányában , ha az örökösöknek kizárólag az örökösi minőségük igazolására van szükségük , a közjegyző öröklési bizonyítványt ad ki . A tárgyalás előkészítése Az örökhagyó halálának bejelentése után a hagyatéki vagyon fekvése szerint illetékes jegyző gondoskodik a hagyaték leltározásáról . A belföldi ingatlant minden esetben , az ingóságokat jogszabályban megállapított értékhatár felett veszik leltárba . A hagyatéki leltár elkészítése után a hagyatéki eljárást a közjegyző hivatalból v. kérelemre indítja meg . Összegyűjti az eljárás lefolytatásához szükséges adatokat és iratokat ( pl. végrendelet , kitűzi a hagyatéki tárgyalást , amelyre megidézi az örökösöket , valamint az egyéb érdekelteket ( pl. végrendeleti végrehajtó , hagyatéki hitelező ) . A közjegyző előtt folyó eljárás főbb feladatai : a hagyaték átadásához szükséges tényállás felderítése , annak megállapítása , hogy miből áll a hagyaték , kik és milyen címen öröklik ( az öröklés jogcímei ) azt ; szükség esetén a felmerülő jogi kérdésekben a feleknek megfelelő felvilágosítás nyújtása . A tárgyalás és a hagyatékátadó végzés A hagyatéki tárgyaláson a közjegyző megállapítja , hogy kik és milyen jogcímen tartanak igényt a hagyatékra . Az örökösök a közjegyző előtt egyezséget köthetnek . A hagyatéki eljárás befejezéseként a közjegyző végzéssel határoz a hagyaték átadásáról . A hagyatéki eljárásban hozott hagyatékátadó végzés lehet teljes és ideiglenes hatályú . Ideiglenes hatályú akkor , ha a felek közötti vitát egyezséggel nem sikerült rendezni . A vita eldöntésére ilyen esetben csak bíróság hivatott . " Források Jogi lexikon . Budapest,- old . Új magyar lexikon kötet old . ( " Hagyaték " című szócikkben ) Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Közjegyző Végrendelet További információk 1958. ( VII. ) IM rendelet a hagyatéki eljárásról 10/1992. ( I. ) Korm . rendelet a hagyatéki eljárással , a kisajátítási eljárással , a szakfordítással és a tolmácsolással kapcsolatos feladatokról és hatáskörökről évi XXXVIII. törvény a hagyatéki eljárásról évi CXV. törvény a hagyatéki eljárásról szóló évi XXXVIII. törvény módosításáról Gellért - Hegyháti : A hagyatéki eljárás . Öröklési jog