Francia Kelet-indiai Társaság
A Francia Kelet-indiai Társaság () kereskedelmi vállalkozás volt, melyet 1664-ben alapítottak az angol (később brit) és holland kelet-indiai társaságok riválisaként.

XIV. Lajos alapította meg Jean-Baptiste Colbert elképzelései alapján a keleti féltekén való kereskedésre, és három korábbi társaság egyesítése által hozták létre. Ezek a társaságok az 1660-ban alapított Compagnie de Chine, a Compagnie d’Orient és a Compagnie de Madagascar voltak. A társaság első főigazgatója De Faye volt, aki mellett a kor két legsikeresebb kereskedelmi szakembere dolgozott igazgatóként. Egyikük François Caron, aki 30 évet töltött a Holland Kelet-indiai Társaságnál. Szolgálati idejéből több mint 20 évet Japánban töltött. A másik Marcara Avanchintz volt, egy iszfaháni kereskedő.

Története 

IV. Henrik engedélyezte az első kereskedelmi társaság, a Compagnie des Indes Orientales megalapítását, a cégnek 15 évre szóló monopóliumot biztosítva az Indiával folytatott kereskedelemhez. Colbert későbbi Compagnie des Indes Orientales-jához képest ez nem részvénytársasági mintára működött, hanem a korona alapította.

Az átalakított Compagnie des Indes Orientales tőkéje 15 millió livre volt, melyet 1000 livres részesedésekre osztottak fel. XIV. Lajos adta a beruházáshoz az első 3 millió livre-t, melyből az első tíz év veszteségeit fedezhették. Az első értékpapírokat gyorsan eladták, miután Lajos udvaroncai felismerték, hogy érdekükben áll a király tengerentúli kezdeményezését támogatniuk. A Compagnie des Indes Orientales 50 évre kapott monopóliumot az indiai és csendes-óceáni térségben, a Jóreménység fokától a Magellán-szorosig terjedő területen zajló francia kereskedelemre. A francia uralkodó a társaság számára örökös koncessziót biztosított Madagaszkár szigetére, mint ahogy minden olyan területre, melyet meg tud szerezni.

A társaság kolóniaalapítása Madagaszkáron nem járt sikerrel, de a közeli Bourbon és Île-de-France (a mai Réunion és Mauritius) szigeteken sikerült kikötőket létesítenie. 1719-re megvetette lábát Indiában, de a társaság csaknem csődbe jutott. Ugyanebben az évben a Compagnie des Indes Orientales-t összevonták más francia kereskedelmi társaságokkal és John Law vezetésével létrehozták a Compagnie Perpétuelle des Indes-t. Az átalakított társaság 1723-tól ismét függetlenül működött tovább.

A Mogul Birodalom hanyatlását kihasználva a franciák az érdekeik védelmében beavatkoztak az indiai belpolitikába és szövetségre léptek helyi fejedelmekkel Dél-Indiába. 1741-től Joseph François Dupleix vezetésével a franciák agresszív politikát folytattak mind az indiaiakkal, mind a britekkel szemben, míg a karnátakai háborúk végén alul nem maradtak a britekkel szemben. Az ettől kezdődő indiai brit dominancia ellenére több kereskedelmi telep, köztük Pondichéry és Chandernagore, egészen 1954-ig francia ellenőrzés alatt maradhatott.

A társaság nem tudta fenntartani magát anyagilag és 20 évvel a forradalom kitörése előtt, 1769-ben feloszlatták. XVI. Lajos rendeletben kötelezte a társaságot valamennyi tulajdonának, kintlévőségének és jogának az államnak való átadására, melyeket összesen 30 millió livre értékűre becsültek. A király a társaság valamennyi adósságának és kötelezettségének megfizetését magára vállalta, azonban a társaság részvényesei a befektetéseik névértékének csak a 15%-át kapták meg a társaság 1790-es felszámolásakor.

A társaságot újraalapították 1785-ben és  1000 livre értékű részvénypapírt bocsátottak ki. A társaság 7 évre monopóliumot kapott a Jóreménység fokán túli területekkel folytatott minden nemű kereskedelemre. A szerződés azonban nem számolt a francia forradalommal és 1790 április 3-án a társaság monopóliumát eltörölte a francia nemzetgyűlés, amely nagy lelkesedéssel jelentette be, hogy a Távol-Kelettel való kereskedés ettől kezdve minden francia ember számára nyitva áll. A versenyhez és kegyvesztettséghez nem szokott társaság hanyatlásnak indult és végül 1794-ben felszámolták.

A felszámolási válság 

Még mikor a társaságot tudatos megszüntetés irányába vezették belekeveredett a legnevezetesebb botrányába. A Közjóléti Bizottság megszüntetett minden részvénytársaságot 1793. augusztus 24-én és a Kelet-indiai Társaság összes vagyonát és iratát elkobozta. Míg a felszámolási eljárást előkészítették, a társaság igazgatói különböző állami tisztségviselőket megvesztegettek, hogy a társaság saját maga végezhesse el a felszámolását, ahelyett hogy a kormányzat tenné meg ezt. Mikor ez a következő év során napvilágra került, a kirobbanó botrány a hegypárt több meghatározó képviselőjének, így többek között Fabre d’Eglantine és Joseph Delauney kivégzéséhez vezetett. Az így kirobbant belharcok buktatták meg Georges Dantont is és elmondható, hogy végső soron a hegypárt egészének a bukásához is ez az ügy vezetett.

Érmék

Fordítás 

 

Kereskedelmi cégek
A 17. században alapított cégek
Az 1660-as években alapított szervezetek
A Francia Kelet-indiai Társaság ( ) kereskedelmi vállalkozás volt , melyetben alapítottak az angol ( később brit ) és holland kelet-indiai társaságok riválisaként. XIV . Lajos alapította meg Jean-Baptiste Colbert elképzelései alapján a keleti féltekén való kereskedésre , és három korábbi társaság egyesítése által hozták létre . Ezek a társaságok azban alapított Compagnie de Chine , a Compagnie d’Orient és a Compagnie de Madagascar voltak . A társaság első főigazgatója De Faye volt , aki mellett a kor két legsikeresebb kereskedelmi szakembere dolgozott igazgatóként . Egyikük François Caron , akiévet töltött a Holland Kelet-indiai Társaságnál . Szolgálati idejéből több mintévet Japánban töltött . A másik Marcara Avanchintz volt , egy iszfaháni kereskedő . Története IV . Henrik engedélyezte az első kereskedelmi társaság , a Compagnie des Indes Orientales megalapítását , a cégnekévre szóló monopóliumot biztosítva az Indiával folytatott kereskedelemhez . Colbert későbbi Compagnie des Indes Orientales-jához képest ez nem részvénytársasági mintára működött , hanem a korona alapította . Az átalakított Compagnie des Indes Orientales tőkéjemillió livre volt , melyetlivres részesedésekre osztottak fel. XIV . Lajos adta a beruházáshoz az elsőmillió livre-t , melyből az első tíz év veszteségeit fedezhették . Az első értékpapírokat gyorsan eladták , miután Lajos udvaroncai felismerték , hogy érdekükben áll a király tengerentúli kezdeményezését támogatniuk . A Compagnie des Indes Orientalesévre kapott monopóliumot az indiai és csendes-óceáni térségben , a Jóreménység fokától a Magellán-szorosig terjedő területen zajló francia kereskedelemre . A francia uralkodó a társaság számára örökös koncessziót biztosított Madagaszkár szigetére , mint ahogy minden olyan területre , melyet meg tud szerezni . A társaság kolóniaalapítása Madagaszkáron nem járt sikerrel , de a közeli Bourbon és Île-de-France ( a mai Réunion és Mauritius ) szigeteken sikerült kikötőket létesítenie. re megvetette lábát Indiában , de a társaság csaknem csődbe jutott . Ugyanebben az évben a Compagnie des Indes Orientales-t összevonták más francia kereskedelmi társaságokkal és John Law vezetésével létrehozták a Compagnie Perpétuelle des Indes-t . Az átalakított társaságtól ismét függetlenül működött tovább . A Mogul Birodalom hanyatlását kihasználva a franciák az érdekeik védelmében beavatkoztak az indiai belpolitikába és szövetségre léptek helyi fejedelmekkel Dél-Indiába.től Joseph François Dupleix vezetésével a franciák agresszív politikát folytattak mind az indiaiakkal , mind a britekkel szemben , míg a karnátakai háborúk végén alul nem maradtak a britekkel szemben . Az ettől kezdődő indiai brit dominancia ellenére több kereskedelmi telep , köztük Pondichéry és Chandernagore , egészenig francia ellenőrzés alatt maradhatott . A társaság nem tudta fenntartani magát anyagilag ésévvel a forradalom kitörése előtt, ben feloszlatták. XVI. Lajos rendeletben kötelezte a társaságot valamennyi tulajdonának , kintlévőségének és jogának az államnak való átadására , melyeket összesenmillió livre értékűre becsültek . A király a társaság valamennyi adósságának és kötelezettségének megfizetését magára vállalta , azonban a társaság részvényesei a befektetéseik névértékének csak a-át kapták meg a társaságes felszámolásakor . A társaságot újraalapítottákben és livre értékű részvénypapírt bocsátottak ki . A társaságévre monopóliumot kapott a Jóreménység fokán túli területekkel folytatott minden nemű kereskedelemre . A szerződés azonban nem számolt a francia forradalommal ésáprilisán a társaság monopóliumát eltörölte a francia nemzetgyűlés , amely nagy lelkesedéssel jelentette be , hogy a Távol-Kelettel való kereskedés ettől kezdve minden francia ember számára nyitva áll . A versenyhez és kegyvesztettséghez nem szokott társaság hanyatlásnak indult és végülben felszámolták . A felszámolási válság Még mikor a társaságot tudatos megszüntetés irányába vezették belekeveredett a legnevezetesebb botrányába . A Közjóléti Bizottság megszüntetett minden részvénytársaságot augusztusén és a Kelet-indiai Társaság összes vagyonát és iratát elkobozta . Míg a felszámolási eljárást előkészítették , a társaság igazgatói különböző állami tisztségviselőket megvesztegettek , hogy a társaság saját maga végezhesse el a felszámolását , ahelyett hogy a kormányzat tenné meg ezt . Mikor ez a következő év során napvilágra került , a kirobbanó botrány a hegypárt több meghatározó képviselőjének , így többek között Fabre d’Eglantine és Joseph Delauney kivégzéséhez vezetett . Az így kirobbant belharcok buktatták meg Georges Dantont is és elmondható , hogy végső soron a hegypárt egészének a bukásához is ez az ügy vezetett . Érmék Fordítás Kereskedelmi cégek A században alapított cégek Azas években alapított szervezetek