Lukács György (miniszter)
Erzsébetvárosi Lukács György (Nagyvárad, 1865. szeptember 10. – Budapest, 1950. szeptember 28.) magyar jogász, főispán, országgyűlési képviselő, vallás- és közoktatásügyi miniszter, eszperantista.

Élete 
A nemesi származású erdélyi örmény erzsébetvárosi Lukács család sarja. A Lukács család 1760-ban kap nemesi címet. Lukács György államtitkár (1820–1892) és Tar Krisztina fia. Jogi tanulmányainak befejeztével 1887-ben a Budapesti Egyetemen jogi doktorrá avatták.

Már 1885-ben tiszti rangot nyert. 1887-ben került a Magyar Királyi Belügyminisztériumba, ahol tíz éven át szolgált. Előbb mint fogalmazó-gyakornok, majd 1895-ben már miniszteri titkár volt, miután a belügyi közigazgatás minden ágában jártasságot szerzendő, ezen minisztérium minden osztályát végigszolgálta. A belügyminisztériumtól előterjesztett törvényhozási munkálatok majdnem mindegyikében tevékeny részt vett; jelesül ő dolgozta ki az állami anyakönyvekről szóló törvényjavaslatot és annak indokolását, valamint az erre vonatkozó belügyminisztériumi utasításokat. Ugyancsak ő tanulmányozta a minisztérium megbízásából külföldön a különböző anyakönyvi rendszereket. Ezért a belügyminisztériumban felállított anyakönyvi ügyosztály élére állíttatott. 1896-ban a pótválasztások alkalmával Lukács László pénzügyminiszter az egri mandátumot tartva meg, Lukács Györgyöt az abrudbányai kerület választotta meg szabadelvű programmal képviselőjévé, amit egy cikluson át, 1901-ig töltött be.

1897-ben elkerült a belügyminisztériumtól, s 1897. március 23-ától Békés vármegye, majd 1901-től emellett Hódmezővásárhely főispánja is volt. Szerepe volt az agrármozgalmak letörésében, s a darabontkormányban 1905. június 18-tól a következő év márciusáig vallás- és közoktatásügyi miniszter volt. 1910-től 1818-ig a Nemzeti Munkapárt, majd 1922-től 1931-ig az Egységes Párt színeiben volt országgyűlési képviselő. A Horthy-korszakban az Interparlamentáris Unió mellett a Népszövetségi Ligák Uniójában is működött.

Elnöke volt az Országos Képzőművészeti Társulatnak, továbbá harmadik, egyben utolsó ügyvezető elnöke a lengyel–magyar kapcsolatok ápolását célul tűző Magyar Mickiewicz Társaságnak, s 1927-től a Magyar Revíziós Liga ügyvezető elnöki posztját is betöltötte.

1950-ben halt meg Budapesten. A Farkasréti temetőben nyugszik.

Fő művei 
 A francia közigazgatás szervezete (Bp., 1894; Ism. Nemzetgazdasági Szemle)
 Anyakönyvezetés külföldön és nálunk (Bp., 1894; Különnyomat a Magyar Közigazgatásból.) 
 Az állami anyakönyvekről szóló 1894. évi törvényczikk magyarázata (Bp., 1895)
 Az egyházi politikai törvények és vonatkozó összes jogszabályok kézikönyve (Bp., 1896)
 Beszéde az abrudbánya-verespataki választókerület választóihoz 1897. jan. 26. Bpest.

Jegyzetek

Források 
 
 
 Lukács György. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés: 2015. november 22.)
 Enciklopedio de Esperanto

További információk 
 Békésmegyei fejek 1929. Szerk. Gergely Gábor Arnold. Békéscsaba, [1929.] Corvin ny. 
 Bölöny József: Magyarország kormányai. Az 1987-1992 közötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend. Hubai László. 4. bőv., jav. kiad. Bp., Akadémiai Kiadó, 1992.
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Gudenus János József: A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája. Bp., 1990-1999. 
 Héjja Julianna Erika: Békés vármegye archontológiája (1699) 1715-1950. Főispánok és alispánok. Gyula, Békés Megyei Levéltár, 2002. 
 Hódmezővásárhely törvényhatósági jogú város történeti almanachja, 1873-1950. Országgyűlési, nemzetgyűlési képviselők, felsőházi tagok, polgármesterek, főispánok. Szerk. Kovács István. Hódmezővásárhely, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata, 2003.
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937].
 Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [3. köt. Erdély. 4. köt. Délvidék.]. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Bp., 1940.
 A magyar legújabb kor lexikona. Szerk. Kerkápoly M. Emil. Bp., 1930. Europa ny. 
 Három évtized története életrajzokban. Szerk. Gellért Imre és Madarász Elemér. Bp., Európa Irodalmi és Nyomdai Rt., [1932]. 
 Kempelen Béla: Magyar nemes családok. Bp., Grill Károly Könyvkiadóvállalata, 1911-1932.
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Magyar politikai és közigazgatási compass (1919-1939). Szerk. Madarász Elemér. [Bp.], Magyar Politikai és Közigazgatási Compass Kiadóváll., [1939]. 
 Nemes családok. [Szerk. Pettkó Béla és ifj. Reiszig Ede]. Bp., Magyar Heraldikai és Geneológiai Társaság, 1905.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 T. Kiss Tamás: [Kulturális] miniszterek 1848 és 1993 közötti időszakban. = A magyarországi kulturális minisztériumokról (1867-1993). Bp., Konferenciaközpont és Szabadegyetem Alapítvány, 1993. 
 Uj lexikon. A tudás és a gyakorlati élet egyetemes enciklopédiája. Szerk. Dormándi László, Juhász Vilmos. [Bp.], Dante-Pantheon, 1936.
 

1865-ben született személyek
1950-ben elhunyt személyek
Nagyváradiak
Örmény származású magyarok
Magyarország vallás- és közoktatásügyi miniszterei
Békés vármegye főispánjai
Országgyűlési képviselők (1922–1926)
Országgyűlési képviselők (1905–1906)
Országgyűlési képviselők (1910–1918)
Országgyűlési képviselők (1920–1922)
Országgyűlési képviselők (1926–1931)
Magyar Revíziós Liga
Magyar eszperantisták
Hódmezővásárhely főispánjai
Erzsébetvárosi Lukács György ( Nagyvárad , szeptember – Budapest , szeptember ) magyar jogász , főispán , országgyűlési képviselő , vallás- és közoktatásügyi miniszter , eszperantista . Élete A nemesi származású erdélyi örmény erzsébetvárosi Lukács család sarja . A Lukács családban kap nemesi címet . Lukács György államtitkár1892 ) és Tar Krisztina fia . Jogi tanulmányainak befejeztévelben a Budapesti Egyetemen jogi doktorrá avatták . Márben tiszti rangot nyert.ben került a Magyar Királyi Belügyminisztériumba , ahol tíz éven át szolgált . Előbb mint fogalmazó-gyakornok , majdben már miniszteri titkár volt , miután a belügyi közigazgatás minden ágában jártasságot szerzendő , ezen minisztérium minden osztályát végigszolgálta . A belügyminisztériumtól előterjesztett törvényhozási munkálatok majdnem mindegyikében tevékeny részt vett ; jelesül ő dolgozta ki az állami anyakönyvekről szóló törvényjavaslatot és annak indokolását , valamint az erre vonatkozó belügyminisztériumi utasításokat . Ugyancsak ő tanulmányozta a minisztérium megbízásából külföldön a különböző anyakönyvi rendszereket . Ezért a belügyminisztériumban felállított anyakönyvi ügyosztály élére állíttatott.ban a pótválasztások alkalmával Lukács László pénzügyminiszter az egri mandátumot tartva meg , Lukács Györgyöt az abrudbányai kerület választotta meg szabadelvű programmal képviselőjévé , amit egy cikluson át,ig töltött be . 1897-ben elkerült a belügyminisztériumtól , s márciusától Békés vármegye , majdtől emellett Hódmezővásárhely főispánja is volt . Szerepe volt az agrármozgalmak letörésében , s a darabontkormányban júniustól a következő év márciusáig vallás- és közoktatásügyi miniszter volt.tőlig a Nemzeti Munkapárt , majdtőlig az Egységes Párt színeiben volt országgyűlési képviselő . A Horthy-korszakban az Interparlamentáris Unió mellett a Népszövetségi Ligák Uniójában is működött . Elnöke volt az Országos Képzőművészeti Társulatnak , továbbá harmadik , egyben utolsó ügyvezető elnöke a lengyel–magyar kapcsolatok ápolását célul tűző Magyar Mickiewicz Társaságnak , stől a Magyar Revíziós Liga ügyvezető elnöki posztját is betöltötte . 1950-ben halt meg Budapesten . A Farkasréti temetőben nyugszik . Fő művei A francia közigazgatás szervezete ( Bp. , Ism . Nemzetgazdasági Szemle ) Anyakönyvezetés külföldön és nálunk ( Bp. , Különnyomat a Magyar Közigazgatásból . ) Az állami anyakönyvekről szóló évi törvényczikk magyarázata ( Bp. , Az egyházi politikai törvények és vonatkozó összes jogszabályok kézikönyve ( Bp. , Beszéde az abrudbánya-verespataki választókerület választóihoz jan . Bpest . Jegyzetek Források Lukács György . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum ( Hozzáférés : november ) Enciklopedio de Esperanto További információk Békésmegyei fejek Szerk . Gergely Gábor Arnold . Békéscsaba , [ 1929. ] Corvin ny . Bölöny József : Magyarország kormányai . Azközötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend . Hubai László. bőv . , jav. kiad . Bp. , Akadémiai Kiadó , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Gudenus János József : A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája . Bp. , Héjja Julianna Erika : Békés vármegye archontológiája1715-1950. Főispánok és alispánok . Gyula, Békés Megyei Levéltár , Hódmezővásárhely törvényhatósági jogú város történeti almanachja , Országgyűlési , nemzetgyűlési képviselők , felsőházi tagok , polgármesterek , főispánok . Szerk . Kovács István . Hódmezővásárhely , Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata , Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] . Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [ 3. köt . Erdély. köt . Délvidék. ] . Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő . Bp. , A magyar legújabb kor lexikona . Szerk . Kerkápoly M. Emil . Bp. , Europa ny . Három évtized története életrajzokban . Szerk . Gellért Imre és Madarász Elemér . Bp. , Európa Irodalmi és Nyomdai Rt. , [ 1932 ] . Kempelen Béla : Magyar nemes családok . Bp. , Grill Károly Könyvkiadóvállalata , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Magyar politikai és közigazgatási compass Szerk . Madarász Elemér . [ Bp. ] , Magyar Politikai és Közigazgatási Compass Kiadóváll . , [ 1939 ] . Nemes családok . [ Szerk . Pettkó Béla és ifj. Reiszig Ede] . Bp. , Magyar Heraldikai és Geneológiai Társaság , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits,. T . Kiss Tamás : [ Kulturális ] miniszterekésközötti időszakban . = A magyarországi kulturális minisztériumokról Bp. , Konferenciaközpont és Szabadegyetem Alapítvány , Uj lexikon . A tudás és a gyakorlati élet egyetemes enciklopédiája . Szerk . Dormándi László , Juhász Vilmos . [ Bp. ] , Dante-Pantheon , 1865-ben született személyek 1950-ben elhunyt személyek Nagyváradiak Örmény származású magyarok Magyarország vallás- és közoktatásügyi miniszterei Békés vármegye főispánjai Országgyűlési képviselők1926 ) Országgyűlési képviselők1906 ) Országgyűlési képviselők1918 ) Országgyűlési képviselők1922 ) Országgyűlési képviselők1931 ) Magyar Revíziós Liga Magyar eszperantisták Hódmezővásárhely főispánjai