Perchtoldsdorf
Perchtoldsdorf  osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Mödlingi járásában. 2022 januárjában 14 886 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Perchtoldsdorf  a tartomány Industrieviertel régiójában a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence találkozásánál fekszik, Bécstől közvetlenül délnyugatra. Területének 27,6%-a erdő, 9% áll mezőgazdasági művelés alatt. 

A környező önkormányzatok: északra Bécs Liesing kerülete, keletre Brunn am Gebirge, délre Gießhübl, délnyugatra Hinterbrühl, nyugatra Kaltenleutgeben.

Története

A város területén talált két neolitikus körsánc tanúsága szerint a régió már legalább hatezer éve lakott. A régészeti ásatások során késő ókori sírokat és középkori szőlőpréseket is találtak. Nevét először 1140-ben említik, ekkor feltehetően a vár mellé, a mai piactérre települt falu alkotta a települést. A perchtoldsdorfi vár ura ekkor Heinricus de Pertoldesdorf volt. 1286-ban Otto von Perchtoldsdorf halála után kihalt a família és a Habsburgok szerezték meg a várat, amelyben a család özvegyi sorba jutott nőtagjai (például III. Albert herceg özvegye, Nürnbergi Beatrix) laktak. 1400-ban a település már akkora volt, hogy vásárjogot kaphatott.

III. Frigyes császár és öccse, VI. Albert főherceg konfliktusa miatt a régió instabillá vált. 1446-ban Hunyadi János katonái égették fel Perchtolsdorfot. A várat különböző rivális frakciók foglalták el, többek között 1477-1490 között Mátyás magyar király. Az ő halála után I. Miksa visszaállította a Habsburg-uralmat. A gyakori tulajdonosváltás miatt az 1450-ben megkezdett 60 méter magas torony (a város mai egyik jelképe) építése 1521-ig elhúzódott. Bécs 1529-es ostroma alatt a torony és a vár sikeresen ellenállt a törököknek, miközben a környéket teljesen elpusztították. 

Az 1683-as ostrom alatt Perchtolsdorf megadta magát, a törökök ennek ellenére feldúlták a várost, lakosait pedig lemészárolták. 

A vasút az egyik első osztrák vonallal 1842-ben ért el Perchtoldsdorfba. Ezután a Bécsi-erdő közelsége miatt a város a bécsiek kedvelt kirándulóhelyévé vált. Fellendült a bortermelés, számos villa épült. 1938 és 1954 között a város Nagy-Bécs része volt. A második világháborúban nem szenvedett jelentős károkat.

Lakosság
A perchtoldsdorfi önkormányzat területén 2022 januárjában 14 886 fő élt. A lakosságszám 1869 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 90,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 3,4% a régi (2004 előtti), 3,2% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,2% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,7% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 67,4%-a római katolikusnak, 6,8% evangélikusnak, 1,9% ortodoxnak, 1,1% mohamedánnak, 17,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 75 magyar élt a mezővárosban; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (92,8%) mellett a szerbek alkották 1,8%-kal.

A népesség változása:

Látnivalók
A város fő látványossága a vár romjai, a középkori piactér és legnagyobb osztrák, épségben megmaradt középkori torony. A torony a templom harangtornyaként is szolgál, bár közvetlen kapcsolat nincs a két épület között. 
a torony és a várfalak
a gótikus plébániatemplom
a perchtoldsdorfi temetőben található többek között Josef Hyrtl anatómus és Hans Fronius festő sírja
a november 6-a (Szt. Leonhard napja) utáni vasárnap és hétfőn tartott borfesztivál

Híres perchtoldsdorfiak
Alfred Merz (1880-1925) geográfus
Oswald Tschirtner (1920-2007) festő
A városban élt hosszabb ideig:
Berté Henrik (1857-1924) zeneszerző
Pietro Giannone (1676-1748) történész
Christoph Willibald Gluck (1714-1787) zeneszerző
Karl Gölsdorf (1861-1916) mérnök
Edmund von Hellmer (1850-1935) szobrász
Carl Thomas Mozart (1784-1858) Mozart fia
Karl Prusik (1896-1961) hegymászó, róla nevezték el a pruszikcsomót

Testvérvárosok
 Donauwörth, Németország

Jegyzetek

Források
Statistik Austria – Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002-2016 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2016) for Perchtoldsdorf
Palmer, Alan, The Decline and Fall of the Ottoman Empire, p.12, Published by Barnes & Noble Publishing, 1992. 
Winterwunder in Perchtoldsdorf) Perchtoldsdorfer Rundschau.  Marktgemeindeamt Perchtoldsdorf. December 2006. Retrieved 2012-06-23.

Fordítás  

Alsó-Ausztria települései
Perchtoldsdorf osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Mödlingi járásában.januárjában886 lakosa volt . Elhelyezkedése Perchtoldsdorf a tartomány Industrieviertel régiójában a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence találkozásánál fekszik , Bécstől közvetlenül délnyugatra . Területének6%-a erdő , áll mezőgazdasági művelés alatt . A környező önkormányzatok : északra Bécs Liesing kerülete , keletre Brunn am Gebirge , délre Gießhübl , délnyugatra Hinterbrühl , nyugatra Kaltenleutgeben . Története A város területén talált két neolitikus körsánc tanúsága szerint a régió már legalább hatezer éve lakott . A régészeti ásatások során késő ókori sírokat és középkori szőlőpréseket is találtak . Nevét előszörben említik , ekkor feltehetően a vár mellé , a mai piactérre települt falu alkotta a települést . A perchtoldsdorfi vár ura ekkor Heinricus de Pertoldesdorf volt.ban Otto von Perchtoldsdorf halála után kihalt a família és a Habsburgok szerezték meg a várat , amelyben a család özvegyi sorba jutott nőtagjai ( például III. Albert herceg özvegye , Nürnbergi Beatrix ) laktak.ban a település már akkora volt , hogy vásárjogot kaphatott . III. Frigyes császár és öccse , VI. Albert főherceg konfliktusa miatt a régió instabillá vált.ban Hunyadi János katonái égették fel Perchtolsdorfot . A várat különböző rivális frakciók foglalták el , többek közöttközött Mátyás magyar király . Az ő halála után I. Miksa visszaállította a Habsburg-uralmat . A gyakori tulajdonosváltás miatt azben megkezdettméter magas torony ( a város mai egyik jelképe ) építéseig elhúzódott . Bécses ostroma alatt a torony és a vár sikeresen ellenállt a törököknek , miközben a környéket teljesen elpusztították . Azas ostrom alatt Perchtolsdorf megadta magát , a törökök ennek ellenére feldúlták a várost , lakosait pedig lemészárolták . A vasút az egyik első osztrák vonallalben ért el Perchtoldsdorfba . Ezután a Bécsi-erdő közelsége miatt a város a bécsiek kedvelt kirándulóhelyévé vált . Fellendült a bortermelés , számos villa épült.ésközött a város Nagy-Bécs része volt . A második világháborúban nem szenvedett jelentős károkat . Lakosság A perchtoldsdorfi önkormányzat területénjanuárjában886 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók5%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül4 % a régielőtti ) ,2 % az új EU-tagállamokból érkezett.2 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,7 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok4%-a római katolikusnak,8 % evangélikusnak,9 % ortodoxnak,1 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a mezővárosban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek8 % ) mellett a szerbek alkották8%-kal . A népesség változása : Látnivalók A város fő látványossága a vár romjai , a középkori piactér és legnagyobb osztrák , épségben megmaradt középkori torony . A torony a templom harangtornyaként is szolgál , bár közvetlen kapcsolat nincs a két épület között. a torony és a várfalak a gótikus plébániatemplom a perchtoldsdorfi temetőben található többek között Josef Hyrtl anatómus és Hans Fronius festő sírja a novembera ( Szt . Leonhard napja ) utáni vasárnap és hétfőn tartott borfesztivál Híres perchtoldsdorfiak Alfred Merzgeográfus Oswald Tschirtnerfestő A városban élt hosszabb ideig : Berté Henrikzeneszerző Pietro Giannonetörténész Christoph Willibald Gluckzeneszerző Karl Gölsdorfmérnök Edmund von Hellmerszobrász Carl Thomas MozartMozart fia Karl Prusikhegymászó , róla nevezték el a pruszikcsomót Testvérvárosok Donauwörth , Németország Jegyzetek Források Statistik Austria – Bevölkerung zu Jahresbeginnnach Gemeinden ( Gebietsstand1.2016 ) for Perchtoldsdorf Palmer , Alan , The Decline and Fall of the Ottoman Empire , p.12 , Published by Barnes & Noble Publishing , Winterwunder in Perchtoldsdorf ) Perchtoldsdorfer Rundschau . Marktgemeindeamt Perchtoldsdorf . December Retrieved23. Fordítás Alsó-Ausztria települései