Szlovenszkói Magyar Kultúregyesület
Szlovenszkói Magyar Kultúregyesület (másképp egylet; SZMKE; szlovákul Maďarský Kulturny Spolok na Slovensku) magyar kulturális és közművelődési szervezet Csehszlovákiában, majd Szlovákiában, illetve Magyarországon 1940-től Széchenyi Magyar Kulturális Egyesület néven. 1925-től (hivatalosan 1928-tól) működött a második világháború végéig.

Az 1920-as évek elején több kísérlet is történt országos magyar kulturális szervezet létrehozására: a Szlovenszkói Magyar Népszövetség és az 1924-ben alapított Felvidéki Egyesületek Szövetségének hivatalos bejegyzésére nem kerülhetett sor, ezért ezek a kezdeményezések idő előtt elhaltak.

A SZMKE-t 1925. július 22-én részben ezen szervezetek, részben pedig az ellenzéki magyar pártok Központi Irodáján belül megszervezett Kultúrreferátus tapasztalataira alapozva hozták létre Komáromban. Megalapításában elsősorban komáromiak vettek rész, például a Jókai Közművelődési és Múzeum Egyesület elnöke, Alapy Gyula. Alapszabályzatát Sziklay Ferenc dolgozta ki. A csehszlovák hatóságok azonban hosszú ideig megtagadták az új szervezet bejegyzését, amelyre csupán 1928-ban került sor. Székhelye Komárom lett.

Kezdetben csak éves közgyűléseket tartottak, majd 1936-ban háromtagú Intéző Bizottság vette át a szervezet irányítását. Az új vezetésnek köszönhetően az 1936–1938-as évek jelentették a szervezet virágkorát. Korábban leginkább Komárom környékén működtek, ekkor vált országos jelentőségűvé. 6 körzeti szervezet jött létre a Csallóközben, Mátyusföldön, a Garam–Ipoly-völgyben, Gömörben, Kassán és a Bodrogközben.

1938-ban több mint 150 településen működött helyi szervezete. Fő sajtóorgánuma az 1934-től megjelenő Magyar Vasárnap havilap volt, ezen kívül rendszeresen adtak ki ún. Munkafüzeteket. Az egyesületen belül folyó tudományos tevékenység fóruma néhány évig a kéthavonta megjelenő Nemzeti Kultúra volt.

Tevékenysége elsősorban arra irányult, hogy a magyar népi és magasabb kultúra terjesztésével Szlovákia magyar lakosságának a nemzeti öntudatát erősítse. A hangsúlyt a helyi szinten szervezett színielőadásokra, felolvasóestekre, kulturális akciókra, megemlékezésekre helyezte. Nagyobb szabású országos akciókat is rendeztek, például 1938. augusztus 13–15-e között Léván a szabadtéri játékokat (János vitéz Léván). A három alkalommal előadott János vitéz című daljátéknak összesen mintegy 40 ezer nézője volt.

Mozgó könyvtárakat is fenntartott, és több községben kezdeményezte kultúrházak építését. A kultúra terjesztése mellett nagy hangsúlyt helyezett a népművelésre is. A különféle témájú szakelőadások és szabadegyetemek mellett rendszeresen szervezett többhetes népfőiskolákat. Működésében helyet kapott a karitatív tevékenység is, támogatta a hátrányos szociális helyzetű főiskolai hallgatókat, a szegény és beteg gyerekek támogatására pedig létrehozta a Csehszlovákiai Magyar Gyermekvédő és Gyermeknyaraltató Egyesületet. Több más mellett 1938-ban falumúzeumok nyitását is javasolták, erre vonatkozóan azonban nincs további adat.

Az első bécsi döntést követően helyi szervezeteinek nagy része Magyarországhoz került, Szlovákiában mindössze két tucatnyi alapszervezete maradt. A szlovák hatóságok, más magyar társadalmi szervezetekhez hasonlóan, hamarosan betiltották. 1942-től engedélyezték működését, de csak korlátozott formában. Csáky Mihály gróf vezetésével még így is sokrétű tevékenységet fejtett ki. A Magyarországhoz visszakerült szervezetek működése is formálissá vált, ezért 1940 tavaszán a szervezet Széchenyi Magyar Kulturális Egyesület néven újraindította működését a korábban kiépített hálózatra alapozva. Két új körzet is létesült Érsekújvár és Losonc központtal. Tagsága 1944-re elérte a 12 ezer főt, a helyi szervezetek száma ekkor 184 volt. Működése 1945-ben megszűnt.

Vezetői
1925-től Jankovich Marcell országos elnök, Alapy Gyula ügyvezető elnök, Szombathy Viktor titkár
1936-tól Schubert Tódor országos elnök, Révay István ügyvezető elnök, Staud Gábor titkár
1940-től Schubert Tódor elnök, Révay István ügyvezető elnök, Szombathy Viktor főtitkár

Irodalom
Sziklay Ferenc 1938: Kulturális szervezkedésünk története. In: Magyarok Csehszlovákiában 1918–1938
Turczel Lajos 1993: A csehszlovákiai magyar közművelődés alakulása 1918-tól 1945-ig. In: Fejezetek a csehszlovákiai magyarság történetéből.

Jegyzetek

Források
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig

Szlovákiai magyarság
Szlovákia történelme
Szlovenszkói Magyar Kultúregyesület ( másképp egylet ; SZMKE ; szlovákul Maďarský Kulturny Spolok na Slovensku ) magyar kulturális és közművelődési szervezet Csehszlovákiában , majd Szlovákiában , illetve Magyarországontől Széchenyi Magyar Kulturális Egyesület néven.től ( hivatalosantól ) működött a második világháború végéig . Azas évek elején több kísérlet is történt országos magyar kulturális szervezet létrehozására : a Szlovenszkói Magyar Népszövetség és azben alapított Felvidéki Egyesületek Szövetségének hivatalos bejegyzésére nem kerülhetett sor , ezért ezek a kezdeményezések idő előtt elhaltak . A SZMKE-t júliusén részben ezen szervezetek , részben pedig az ellenzéki magyar pártok Központi Irodáján belül megszervezett Kultúrreferátus tapasztalataira alapozva hozták létre Komáromban . Megalapításában elsősorban komáromiak vettek rész , például a Jókai Közművelődési és Múzeum Egyesület elnöke , Alapy Gyula . Alapszabályzatát Sziklay Ferenc dolgozta ki . A csehszlovák hatóságok azonban hosszú ideig megtagadták az új szervezet bejegyzését , amelyre csupánban került sor . Székhelye Komárom lett . Kezdetben csak éves közgyűléseket tartottak , majdban háromtagú Intéző Bizottság vette át a szervezet irányítását . Az új vezetésnek köszönhetően az1938-as évek jelentették a szervezet virágkorát . Korábban leginkább Komárom környékén működtek , ekkor vált országos jelentőségűvé.körzeti szervezet jött létre a Csallóközben , Mátyusföldön , a Garam–Ipoly-völgyben , Gömörben , Kassán és a Bodrogközben . 1938-ban több minttelepülésen működött helyi szervezete . Fő sajtóorgánuma aztől megjelenő Magyar Vasárnap havilap volt , ezen kívül rendszeresen adtak ki ún . Munkafüzeteket . Az egyesületen belül folyó tudományos tevékenység fóruma néhány évig a kéthavonta megjelenő Nemzeti Kultúra volt . Tevékenysége elsősorban arra irányult , hogy a magyar népi és magasabb kultúra terjesztésével Szlovákia magyar lakosságának a nemzeti öntudatát erősítse . A hangsúlyt a helyi szinten szervezett színielőadásokra , felolvasóestekre , kulturális akciókra , megemlékezésekre helyezte . Nagyobb szabású országos akciókat is rendeztek , például augusztus15-e között Léván a szabadtéri játékokat ( János vitéz Léván ) . A három alkalommal előadott János vitéz című daljátéknak összesen mintegyezer nézője volt . Mozgó könyvtárakat is fenntartott , és több községben kezdeményezte kultúrházak építését . A kultúra terjesztése mellett nagy hangsúlyt helyezett a népművelésre is . A különféle témájú szakelőadások és szabadegyetemek mellett rendszeresen szervezett többhetes népfőiskolákat . Működésében helyet kapott a karitatív tevékenység is , támogatta a hátrányos szociális helyzetű főiskolai hallgatókat , a szegény és beteg gyerekek támogatására pedig létrehozta a Csehszlovákiai Magyar Gyermekvédő és Gyermeknyaraltató Egyesületet . Több más mellettban falumúzeumok nyitását is javasolták , erre vonatkozóan azonban nincs további adat . Az első bécsi döntést követően helyi szervezeteinek nagy része Magyarországhoz került , Szlovákiában mindössze két tucatnyi alapszervezete maradt . A szlovák hatóságok , más magyar társadalmi szervezetekhez hasonlóan , hamarosan betiltották.től engedélyezték működését , de csak korlátozott formában . Csáky Mihály gróf vezetésével még így is sokrétű tevékenységet fejtett ki . A Magyarországhoz visszakerült szervezetek működése is formálissá vált , ezérttavaszán a szervezet Széchenyi Magyar Kulturális Egyesület néven újraindította működését a korábban kiépített hálózatra alapozva . Két új körzet is létesült Érsekújvár és Losonc központtal . Tagságare elérte aezer főt , a helyi szervezetek száma ekkorvolt . Működéseben megszűnt . Vezetői 1925-től Jankovich Marcell országos elnök , Alapy Gyula ügyvezető elnök , Szombathy Viktor titkár 1936-tól Schubert Tódor országos elnök , Révay István ügyvezető elnök , Staud Gábor titkár 1940-től Schubert Tódor elnök , Révay István ügyvezető elnök , Szombathy Viktor főtitkár Irodalom Sziklay Ferenc Kulturális szervezkedésünk története . In : Magyarok Csehszlovákiában1938 Turczel Lajos A csehszlovákiai magyar közművelődés alakulásatólig . In : Fejezetek a csehszlovákiai magyarság történetéből . Jegyzetek Források A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig Szlovákiai magyarság Szlovákia történelme