Diósdi Római-barlang
A Diósdi Római-barlang a Tétényi-fennsíkon, a Duna–Ipoly Nemzeti Parkban, a Tétényi-fennsík Természetvédelmi Területen található egyik barlang.

Leírás 

A Tétényi-fennsíkon, a Tétényi-fennsík Természetvédelmi Területen, a diósdi Léda utca mellett lévő felhagyott és rekultivált kőfejtő bányaudvarának délnyugati oldalán, a kőfejtő sziklafalának tetején, kis párkányon van 3 méter széles és 1,33 méter magas bejárata. A barlang középső miocén szarmata mészkőben alakult ki. A réteglap síkját követő korrózió következtében képződött. A felszínhez közel jött létre a barlang, felette körülbelül egy méter vastag a kőzet.

Egyszintes és vízszintes barlang. Nincsenek benne képződmények, falai majdnem mindenhol feketék a koromtól. A barlang hossza 13,6 méter, mélysége 0,2 méter, magassága 1,3 méter, függőleges kiterjedése 1,5 méter és vízszintes kiterjedése 8,6 méter részletes felmérés alapján. A nehezen megközelíthető barlang szabadon látogatható. Megtekintése barlangjáró alapfelszereléssel és könnyű mászással megoldható. A barlang illetékes természetvédelmi hatósága a Duna–Ipoly Nemzeti Park.

Halász Árpád egy diósdi idős embertől hallott történetet jegyzett fel róla, amely szerint régen remete lakott benne és a remete csodás dolgokat szokott mesélni a szakállasokkal vívott nagy csatákról. A remete a faluba járt élelemért és egy közeli forrásból szerzett vizet, amíg el nem tűnt nyomtalanul a környékről. Helyiek szerint valószínűleg egy szökött török muzulmán volt, aki a barlangban bújt el üldözői elől. Néha látták, hogy turbánban ül a sziklán és kelet felé fordulva imádkozik.

Előfordul a barlang az irodalmában Diósdi „Római” barlang (Bertalan 1976), diósi „Római”-barlang (Kordos 1984), Római-barlang (Bertalan 1976) és Római barlang (Halász 1963) neveken is. 2005-ben volt először Diósdi Római-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

Kőbányászat során tárult fel a barlang. 1941. július 20-án Halász Árpád járt benne és mérte fel a barlangot. Ekkor megrajzolta a barlang alaprajz térképét és a barlangról fényképeket készített. Őskori és népvándorláskori edénytöredéket talált az üregben. 1963-ban készült kéziratában javasolta, hogy a barlang neve Római barlang legyen, mert a barlang előtt haladt el egykor egy kis római út. A kéziratban van egy térképvázlat, amelyen látható a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Budai-hegyekben, Diósdon elhelyezkedő Diósdi „Római” barlang (Római-barlang) 13 m hosszú és 1,7 m magas. Diósd templomától 275°-ra, 1 km-re, a homokbányától 1 km-re lévő kőfejtő peremén található a rétegrés jellegű barlang rétegrés bejárata. A kézirat Halász Árpád 1963. december 18-án írt kézirata alapján lett írva.

Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Budai-hegységben lévő barlang diósi „Római”-barlang néven. A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. 2005-ben Gazda Attila mérte fel a Diósdon lévő barlangot, majd 2005. március 5-én a felmérés alapján megszerkesztette a Diósdi Római-barlang alaprajz térképét és két keresztmetszet térképét. Az alaprajz térképen, amelyen látható az É-i irány, megfigyelhető a két keresztmetszet elhelyezkedése a barlangban.

Irodalom 

 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat. Budapest, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Gazda Attila: Barlang nyilvántartólap. Kézirat, 2005. március 5. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Halász Árpád: Jelentés a diósdi „Római” barlangról. Kézirat. Balatonfüred, 1963. december 18. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Halász Árpád: Jelentés a Szidónia barlangról. Kézirat. Balatonfüred, 1963. november 28. 11. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Halász Árpád: Szpeleográfiai terepjelentés. Kézirat. Balatonfüred, 1963. december 20. 4 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 277., 291. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Tétényi-fennsíkon
Diósd
A Diósdi Római-barlang a Tétényi-fennsíkon , a Duna–Ipoly Nemzeti Parkban , a Tétényi-fennsík Természetvédelmi Területen található egyik barlang . Leírás A Tétényi-fennsíkon , a Tétényi-fennsík Természetvédelmi Területen , a diósdi Léda utca mellett lévő felhagyott és rekultivált kőfejtő bányaudvarának délnyugati oldalán , a kőfejtő sziklafalának tetején , kis párkányon vanméter széles és33 méter magas bejárata . A barlang középső miocén szarmata mészkőben alakult ki . A réteglap síkját követő korrózió következtében képződött . A felszínhez közel jött létre a barlang , felette körülbelül egy méter vastag a kőzet . Egyszintes és vízszintes barlang . Nincsenek benne képződmények , falai majdnem mindenhol feketék a koromtól . A barlang hossza6 méter , mélysége2 méter , magassága3 méter , függőleges kiterjedése5 méter és vízszintes kiterjedése6 méter részletes felmérés alapján . A nehezen megközelíthető barlang szabadon látogatható . Megtekintése barlangjáró alapfelszereléssel és könnyű mászással megoldható . A barlang illetékes természetvédelmi hatósága a Duna–Ipoly Nemzeti Park . Halász Árpád egy diósdi idős embertől hallott történetet jegyzett fel róla , amely szerint régen remete lakott benne és a remete csodás dolgokat szokott mesélni a szakállasokkal vívott nagy csatákról . A remete a faluba járt élelemért és egy közeli forrásból szerzett vizet , amíg el nem tűnt nyomtalanul a környékről . Helyiek szerint valószínűleg egy szökött török muzulmán volt , aki a barlangban bújt el üldözői elől . Néha látták , hogy turbánban ül a sziklán és kelet felé fordulva imádkozik . Előfordul a barlang az irodalmában Diósdi „ Római” barlang ( Bertalan diósi „ Római”-barlang ( Kordos Római-barlang ( Bertalanés Római barlang ( Halászneveken is.ben volt először Diósdi Római-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet Kőbányászat során tárult fel a barlang. júliusán Halász Árpád járt benne és mérte fel a barlangot . Ekkor megrajzolta a barlang alaprajz térképét és a barlangról fényképeket készített . Őskori és népvándorláskori edénytöredéket talált az üregben.ban készült kéziratában javasolta , hogy a barlang neve Római barlang legyen , mert a barlang előtt haladt el egykor egy kis római út . A kéziratban van egy térképvázlat , amelyen látható a barlang földrajzi elhelyezkedése . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Budai-hegyekben , Diósdon elhelyezkedő Diósdi „ Római” barlang ( Római-barlang) m hosszú és7 m magas . Diósd templomától-ra, km-re , a homokbányátólkm-re lévő kőfejtő peremén található a rétegrés jellegű barlang rétegrés bejárata . A kézirat Halász Árpád decemberán írt kézirata alapján lett írva . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Budai-hegységben lévő barlang diósi „ Római”-barlang néven . A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.ben Gazda Attila mérte fel a Diósdon lévő barlangot , majd márciusén a felmérés alapján megszerkesztette a Diósdi Római-barlang alaprajz térképét és két keresztmetszet térképét . Az alaprajz térképen , amelyen látható az É-i irány , megfigyelhető a két keresztmetszet elhelyezkedése a barlangban . Irodalom Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat . Budapest , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Gazda Attila: Barlang nyilvántartólap . Kézirat , március ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Halász Árpád : Jelentés a diósdi „ Római” barlangról . Kézirat . Balatonfüred , december ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Halász Árpád : Jelentés a Szidónia barlangról . Kézirat . Balatonfüred , november old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Halász Árpád : Szpeleográfiai terepjelentés . Kézirat . Balatonfüred , decemberold . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Tétényi-fennsíkon Diósd