Meseterápia
A meseterápia a művészetterápia, s azon belül a biblioterápia egyik ága. A művészetterápia a különféle művészeti ágakat használja terápiás módszerként. Tágabb értelemben a biblioterápia a személyes problémák megoldásának segítését jelenti irányított olvasással.

A mesék eredete, jellemzői
Elmondhatjuk, hogy a mese egyidős az emberiséggel, az egyes történelmi korszakok tükröződnek benne. Boldizsár Ildikó vezető magyar folklór tudós, a magyar népmesékkel foglalkozott, és azok motívumait a samanisztikus őshagyományra vezeti vissza, mivel a magyar ősvallás tartalmazott samanisztikus elemeket. A meséket sokáig felnőtteknek szóló irodalomként tartották számon, gyermekműfajnak a felvilágosodás korától tekinthető.  

A mese műfaja: 
a jövőre irányuló szövegtípus
azt sugallja, hogy a gyermeknek meg kell szüntetnie függőségi vágyait, szeparációs szorongását, és le kell válnia szüleiről ahhoz, hogy önálló, független életet tudjon kialakítani, tartós kapcsolatokat tudjon létrehozni másokkal
megtestesíti a gyermek lelkivilágát, segít szétválasztani az érzéseit
választ ad a gyermeket foglalkoztató kérdésekre, kielégíti a lelki szükségleteit, szellemi, lelki, érzelmi gazdagodáshoz juttatja őt
a gyermek megtanulja általa, hogy minden érzése a személyisége része, és ezek irányíthatóak, kezelhetőek
kifejezi a fejlődésünk szempontjából fontos érzelmeket, s ezáltal segít megteremteni és megtartani a lelki egyensúlyt
félelmeinket a kudarctól, haláltól és megpróbáltatásokról komolyan veszi, és érti azt is, hogy számunkra fontos a szeretet, a kötődés, az hogy tartozzunk valahova, valakihez

A legtöbb mese hasonló felépítésű, a benne szereplő próbatételek valójában az élet feladatairól, próbáiról szólnak, és megjelennek a személyiségfejlődés állomásai is. Azért tudunk olyan könnyen azonosulni vele, mert szimbolikus formában megtalálhatóak benne a lelkünkben felmerülő konfliktusok, az életkori krízisek, a szülőkről való leválás, a párválasztás próbatételei, a kapcsolatok megpróbáltatásai. A mi dolgunk csupán az, hogy megfejtsük, észrevegyük ezeket a szimbólumokat, így tudjuk a mese mondanivalóját saját életünkre vonatkoztatni. A mese a maga mágikus, irracionális módján felkészít bennünket a felnőtt létre, a döntésekre. Nem ígér nekünk problémamentes életet, de reményt ad ahhoz, hogy még a legesendőbbek is boldogulhatnak, ha mozgósítják adottságaikat, és nem hátrálnak meg a megpróbáltatások, akadályok elől. A mesék jól bevett filozófiájaként a jó győz, és a rossz elnyeri méltó büntetését, így annak a gyermeknek, aki gyakran hallgat mesét, a rossz veresége csökkenti tudattalan félelmeit. A mesék optimista életszemléletet közvetítenek, példázzák azt, hogy a nehézségek csupán átmenetiek, érdemes küzdeni, kitartani, bizakodni, nem szabad feladni, ha nehézségeink vannak, hanem bátran szálljunk szembe az akadályokkal, és ne problémaként, hanem megoldandó feladatként tekintsünk az akadályokra.

Mesék használata a gyógyításban
A mesével való gyógyítás már a hagyományos hindu orvoslásban is megjelent, a lelki zavarokat gyógyították vele. Ennek során a betegnek egy olyan mesét adtak, amelyben felfedezhetőek voltak az ő problémái, az övéhez hasonló belső folyamatokról, érzelmekről szólt, s ezáltal megtalálhatta a szenvedése okát, és a megoldást is. Clarissa Pinkola Estes amerikai költő, egyben jungi analitikus, az egyik legismertebb meseterapeuta nemzetközi szinten. Pszichoterápiás gyakorlatában használta a meséket, mivel azok a népi lélekgyógyászat részei voltak, még mielőtt a terápiák intézményesen megjelentek volna.   

Nossrat Peseschkian német pszichoterapeuta a keleti történeteket használta fel gyakorlatában. Ezek a történetek a keleti országokban lelki támaszt nyújtanak, és amellett, hogy szórakoztatnak, gyógyító hatásuk is van. Verena Kast svájci pszichoterapeuta is foglalkozott mesékkel. Úgy gondolta, hogy a mesékben megjelenő képek sosem egyértelműek, hanem többféleképp is értelmezhetők. Emiatt az egész mesét is többféle módon értelmezhetjük, az adott lelki szükségletnek megfelelően, hiszen azt látjuk meg benne, amit a lelkünkben hordozunk. Pont ezért olvashatjuk sok helyen a mesemondásnak azt az alapvető szabályát, hogy a meséket nem szabad értelmezni, magyarázni, hiszen ekkor pont a lényeg veszne el. Hagyni kell, hogy kifejtse hatását, és mindenki magának értelmezze azt. 
A mesék gyógyító hatását már többen, többféleképp is megfogalmazták. Bruno Bettelheim szerint azért van gyógyító ereje a mesének, mert a hallgató a történetet magára vonatkoztatja, ezáltal megtalálja a belső konfliktusaira, problémáira a megoldást. Boldizsár Ildikó szerint minden élethelyzetnek megvan a maga mesebeli párja, ezáltal fejti ki egy-egy történet a gyógyító hatását. Elképzelése hasonló Bettelheiméhez, a problémákra szerinte is a hős által bejárt út segítségével lehet megoldást találni.

Meseterápia Magyarországon 
Dr. Antalfai Márta klinikai szakpszichológus hozta létre a Kincskereső Meseterápiás Módszert 1998-ban, amely a jungi analitikus pszichológiára épül. A mese, mítosz, monda elsősorban a személyiségfejlődés megközelítéséből kerül elemzésre. Kutatási eredményei arra hívják fel a figyelmet, hogy a mesékben olyan lélektani törvényszerűségek rejlenek, amelyek a pszichológia és a pedagógia tudományát is gazdagíthatják. Hét év kutatás után írta meg A női lélek útja mondákban és mesékben című könyvet, amely a női személyiségfejlődés állomásait követi végig a mesék tükrében. Boldizsár Ildikó fejlesztette ki a Metamorphoses Meseterápiás Módszert, ami Magyarországon az egyik legelterjedtebb meseterápiává vált. Az ősi nép bölcsességet párosította a mesék tartós formájával, és az így létrejövő műfaj már nem csak szórakozásként szolgál, hanem rituális jelentést biztosít a generációk közötti átjárásnak is. Boldizsár nézetében a népmesék és tündérmesék fő vezérfonala és cselekménye a való életben meglevő dilemmákat jeleníti meg. Segítenek lecsillapítani a küzdelmeket, rendezni az egyensúlyt, felfedve a lehetséges taktikákat a harmonikus viszonyuláshoz. Boldizsár meseterápiája állítólag empirikus bizonyítékokon alapul, amit azokról a gyógyító mesemondó ülésekről szerzett, amit a gyerekek kórházában adott. Interdiszciplináris módszere – ami kombinálja a néphagyományt, a filozófiát, a pszichológiát, a történelmet, esztétikát, az irodalomelméletet és vallási tanulmányokat – alkalmazható minden korcsoportban pszichoterápiás, regeneratív és prevenciós célokra egyaránt.  

Terápiája kiindulópontja, hogy szerinte a mesélésnek nem csak kapcsolatépítő és személyiségfejlesztő szerepe van, hanem problémamegoldó és gyógyító funkciója is. Módszere a meseterápia irodalmi és pszichológiai megközelítését ötvözi, amely az elsajátítása után öngyógyító technikaként is gyakorolható. 

Boldizsár az általa kifejlesztett meseterápiát más folkloristákra alapozza, többek között a már említett Nossrat Peseschkianéra, és az orosz Vlagyimir Jakovlevics Proppra. Proppot abban követi, hogy hozzá hasonlóan a saját kultúrája történeteit, a magyar népmeséket részesíti előnyben. Ezért kapnak több szerepet nála a magyar folkloristák, mint Berze Nagy János és Pócs Éva. 
A terápiában jelentős a pszichoanalízis (Boldizsár Jungot és Marie-Louise von Franzot preferálja), mivel a mese a tudattalanba tett utazásnak tekinthető, ahol a szimbólumoknak fontos szerepük van. Boldizsár úgy gondolja, nem az a lényeges, hogy kivel azonosul a páciens a szereplők közül, hanem az, hogy a történet mely állomásán látja magát. Az a gyakorlat is sokszor segíthet az előrejutásban, amelyben a páciens nem a főhős, hanem egy másik szereplő szemszögéből vizsgálja a világot. Mivel a mese utazás a tudatalattiba, így minden szereplő a tudatunk része, ezért segítséget csak magunktól várhatunk.

A meseterápia alkalmazhatósága
A mesélés és a meseterápia elsősorban mint prevenció, a betegségek és mentális zavarok kialakulásának megelőzésére szolgál, valamint a problémáink megoldásához vezető útmutatóként működik, segít a közösségek építésében és az önmegismerésben is, ahogyan a mesék már évszázadok óta teszik. 
Gyermekeknél azért alkalmazható ez a terápiás típus, mert gondolkodásuk még éretlen, kevés az ismeretük, az érzelmek vezérlik a gondolataikat, és a tapasztalatok alapján tájékozódnak. Számukra csak az a fontos a világból, amiről tudnak, vagy ami magával ragadja őket. Mesehallgatás során gazdagodik a gyermek fantáziája és szókincse, és ha beleéli magát a hősök szerepébe, akkor még a tudattalan feszültségeit is oldhatja. 
A megfelelő mese kiválasztásához figyelembe kell venni a gyermek érdeklődését, fejlődési és érési sajátosságait. Sokak szerint a népmese műfaja jól megfelel a célnak, mivel a kollektív tudattalant hordozza, ezért közel áll a gyerekhez. Felnőtteknél is alkalmazható a meseterápia módszere, hiszen minden olyan téma szerepel bennük, amivel az életünk során találkozunk. A mesék megmutatják az utat a konfliktushelyzetek megoldásához, és erőt adnak ahhoz, hogy tudjuk, van kiút, és segítenek feltárni belső kincseinket.

Jegyzetek

Kapcsolódó szakmai oldalak

 Mesedoktorok, mesével nem csak gyerekeknek, nem csak betegeknek
 Munkában a mesedoktorok – meseterápia kórházi gyógyítás támogatása

Források
 Bálint, E. (2014). A mesék gyógyító varázsa, és amit a mai nők a mesebeli királykisasszonyoktól tanulhatnak
 Galambos, B. (2015). A mese lélektani hatásai az óvodás korú gyermekek számára. Katedra folyóirat, XXIII/2.
 Kádár, A. (2012). Mesepszichológia: az érzelmi intelligencia fejlesztése gyermekkorban. Kulcslyuk Kiadó Kft., Budapest
 Kérchy, A. (2014). Meseterápia: Mesék a gyógyításban és a mindennapokban by Ildikó Boldizsár, and: Mesepszichológia: Az érzelmi intelligencia fejlesztése gyermekkorban by Annamária Kádár (review)
 Marie-Louis von Franz: Női mesealakok
Asztali beszélgetések... – Meseterápia (2018.) A disputa résztvevői: Csóka Judit (klinikai szakpszichológus, meseterapeuta), Helmich Katalin (a Mesemúzeum vezetője), Réz-Nagy Zoltán (evangélikus lelkész) és Galambos Ádám (evangélikus teológus)

További információk
 Kádár Annamária: Mesepszichológia 2. Útravaló kényes nevelési helyzetekhez; Kulcslyuk, Bp., 2014
 Feldmár András–Büky Dorottya: A cudar édesanya. Beszélgetések a mesék erejéről; HVG Könyvek, Bp., 2019
 Disciplina in fabula. Közelítések a meséhez; szerk. Lózsi Tamás, Pölcz Ádám; ELTE Eötvös, Bp., 2020
 Csóka Judit: Meseterápiás utak és kalandok; Corvina, Bp., 2022

Alternatív gyógyászat
Művészetterápiák
A meseterápia a művészetterápia , s azon belül a biblioterápia egyik ága . A művészetterápia a különféle művészeti ágakat használja terápiás módszerként . Tágabb értelemben a biblioterápia a személyes problémák megoldásának segítését jelenti irányított olvasással . A mesék eredete , jellemzői Elmondhatjuk , hogy a mese egyidős az emberiséggel , az egyes történelmi korszakok tükröződnek benne . Boldizsár Ildikó vezető magyar folklór tudós , a magyar népmesékkel foglalkozott , és azok motívumait a samanisztikus őshagyományra vezeti vissza , mivel a magyar ősvallás tartalmazott samanisztikus elemeket . A meséket sokáig felnőtteknek szóló irodalomként tartották számon , gyermekműfajnak a felvilágosodás korától tekinthető . A mese műfaja : a jövőre irányuló szövegtípus azt sugallja , hogy a gyermeknek meg kell szüntetnie függőségi vágyait , szeparációs szorongását , és le kell válnia szüleiről ahhoz , hogy önálló , független életet tudjon kialakítani , tartós kapcsolatokat tudjon létrehozni másokkal megtestesíti a gyermek lelkivilágát , segít szétválasztani az érzéseit választ ad a gyermeket foglalkoztató kérdésekre , kielégíti a lelki szükségleteit , szellemi , lelki , érzelmi gazdagodáshoz juttatja őt a gyermek megtanulja általa , hogy minden érzése a személyisége része , és ezek irányíthatóak , kezelhetőek kifejezi a fejlődésünk szempontjából fontos érzelmeket , s ezáltal segít megteremteni és megtartani a lelki egyensúlyt félelmeinket a kudarctól , haláltól és megpróbáltatásokról komolyan veszi , és érti azt is , hogy számunkra fontos a szeretet , a kötődés , az hogy tartozzunk valahova , valakihez A legtöbb mese hasonló felépítésű , a benne szereplő próbatételek valójában az élet feladatairól , próbáiról szólnak , és megjelennek a személyiségfejlődés állomásai is . Azért tudunk olyan könnyen azonosulni vele , mert szimbolikus formában megtalálhatóak benne a lelkünkben felmerülő konfliktusok , az életkori krízisek , a szülőkről való leválás , a párválasztás próbatételei , a kapcsolatok megpróbáltatásai . A mi dolgunk csupán az , hogy megfejtsük , észrevegyük ezeket a szimbólumokat , így tudjuk a mese mondanivalóját saját életünkre vonatkoztatni . A mese a maga mágikus , irracionális módján felkészít bennünket a felnőtt létre , a döntésekre . Nem ígér nekünk problémamentes életet , de reményt ad ahhoz , hogy még a legesendőbbek is boldogulhatnak , ha mozgósítják adottságaikat , és nem hátrálnak meg a megpróbáltatások , akadályok elől . A mesék jól bevett filozófiájaként a jó győz , és a rossz elnyeri méltó büntetését , így annak a gyermeknek , aki gyakran hallgat mesét , a rossz veresége csökkenti tudattalan félelmeit . A mesék optimista életszemléletet közvetítenek , példázzák azt , hogy a nehézségek csupán átmenetiek , érdemes küzdeni , kitartani , bizakodni , nem szabad feladni , ha nehézségeink vannak , hanem bátran szálljunk szembe az akadályokkal , és ne problémaként , hanem megoldandó feladatként tekintsünk az akadályokra . Mesék használata a gyógyításban A mesével való gyógyítás már a hagyományos hindu orvoslásban is megjelent , a lelki zavarokat gyógyították vele . Ennek során a betegnek egy olyan mesét adtak , amelyben felfedezhetőek voltak az ő problémái , az övéhez hasonló belső folyamatokról , érzelmekről szólt , s ezáltal megtalálhatta a szenvedése okát , és a megoldást is . Clarissa Pinkola Estes amerikai költő , egyben jungi analitikus , az egyik legismertebb meseterapeuta nemzetközi szinten . Pszichoterápiás gyakorlatában használta a meséket , mivel azok a népi lélekgyógyászat részei voltak , még mielőtt a terápiák intézményesen megjelentek volna . Nossrat Peseschkian német pszichoterapeuta a keleti történeteket használta fel gyakorlatában . Ezek a történetek a keleti országokban lelki támaszt nyújtanak , és amellett , hogy szórakoztatnak , gyógyító hatásuk is van . Verena Kast svájci pszichoterapeuta is foglalkozott mesékkel . Úgy gondolta , hogy a mesékben megjelenő képek sosem egyértelműek , hanem többféleképp is értelmezhetők . Emiatt az egész mesét is többféle módon értelmezhetjük , az adott lelki szükségletnek megfelelően , hiszen azt látjuk meg benne , amit a lelkünkben hordozunk . Pont ezért olvashatjuk sok helyen a mesemondásnak azt az alapvető szabályát , hogy a meséket nem szabad értelmezni , magyarázni , hiszen ekkor pont a lényeg veszne el . Hagyni kell , hogy kifejtse hatását , és mindenki magának értelmezze azt . A mesék gyógyító hatását már többen , többféleképp is megfogalmazták . Bruno Bettelheim szerint azért van gyógyító ereje a mesének , mert a hallgató a történetet magára vonatkoztatja , ezáltal megtalálja a belső konfliktusaira , problémáira a megoldást . Boldizsár Ildikó szerint minden élethelyzetnek megvan a maga mesebeli párja , ezáltal fejti ki egy-egy történet a gyógyító hatását . Elképzelése hasonló Bettelheiméhez , a problémákra szerinte is a hős által bejárt út segítségével lehet megoldást találni . Meseterápia Magyarországon Dr . Antalfai Márta klinikai szakpszichológus hozta létre a Kincskereső Meseterápiás Módszertban , amely a jungi analitikus pszichológiára épül . A mese , mítosz , monda elsősorban a személyiségfejlődés megközelítéséből kerül elemzésre . Kutatási eredményei arra hívják fel a figyelmet , hogy a mesékben olyan lélektani törvényszerűségek rejlenek , amelyek a pszichológia és a pedagógia tudományát is gazdagíthatják . Hét év kutatás után írta meg A női lélek útja mondákban és mesékben című könyvet , amely a női személyiségfejlődés állomásait követi végig a mesék tükrében . Boldizsár Ildikó fejlesztette ki a Metamorphoses Meseterápiás Módszert , ami Magyarországon az egyik legelterjedtebb meseterápiává vált . Az ősi nép bölcsességet párosította a mesék tartós formájával , és az így létrejövő műfaj már nem csak szórakozásként szolgál , hanem rituális jelentést biztosít a generációk közötti átjárásnak is . Boldizsár nézetében a népmesék és tündérmesék fő vezérfonala és cselekménye a való életben meglevő dilemmákat jeleníti meg . Segítenek lecsillapítani a küzdelmeket , rendezni az egyensúlyt , felfedve a lehetséges taktikákat a harmonikus viszonyuláshoz . Boldizsár meseterápiája állítólag empirikus bizonyítékokon alapul , amit azokról a gyógyító mesemondó ülésekről szerzett , amit a gyerekek kórházában adott . Interdiszciplináris módszere – ami kombinálja a néphagyományt , a filozófiát , a pszichológiát , a történelmet , esztétikát , az irodalomelméletet és vallási tanulmányokat – alkalmazható minden korcsoportban pszichoterápiás , regeneratív és prevenciós célokra egyaránt . Terápiája kiindulópontja , hogy szerinte a mesélésnek nem csak kapcsolatépítő és személyiségfejlesztő szerepe van , hanem problémamegoldó és gyógyító funkciója is . Módszere a meseterápia irodalmi és pszichológiai megközelítését ötvözi , amely az elsajátítása után öngyógyító technikaként is gyakorolható . Boldizsár az általa kifejlesztett meseterápiát más folkloristákra alapozza , többek között a már említett Nossrat Peseschkianéra , és az orosz Vlagyimir Jakovlevics Proppra . Proppot abban követi , hogy hozzá hasonlóan a saját kultúrája történeteit , a magyar népmeséket részesíti előnyben . Ezért kapnak több szerepet nála a magyar folkloristák , mint Berze Nagy János és Pócs Éva . A terápiában jelentős a pszichoanalízis ( Boldizsár Jungot és Marie-Louise von Franzot preferálja ) , mivel a mese a tudattalanba tett utazásnak tekinthető , ahol a szimbólumoknak fontos szerepük van . Boldizsár úgy gondolja , nem az a lényeges , hogy kivel azonosul a páciens a szereplők közül , hanem az , hogy a történet mely állomásán látja magát . Az a gyakorlat is sokszor segíthet az előrejutásban , amelyben a páciens nem a főhős , hanem egy másik szereplő szemszögéből vizsgálja a világot . Mivel a mese utazás a tudatalattiba , így minden szereplő a tudatunk része , ezért segítséget csak magunktól várhatunk . A meseterápia alkalmazhatósága A mesélés és a meseterápia elsősorban mint prevenció , a betegségek és mentális zavarok kialakulásának megelőzésére szolgál , valamint a problémáink megoldásához vezető útmutatóként működik , segít a közösségek építésében és az önmegismerésben is , ahogyan a mesék már évszázadok óta teszik . Gyermekeknél azért alkalmazható ez a terápiás típus , mert gondolkodásuk még éretlen , kevés az ismeretük , az érzelmek vezérlik a gondolataikat , és a tapasztalatok alapján tájékozódnak . Számukra csak az a fontos a világból , amiről tudnak , vagy ami magával ragadja őket . Mesehallgatás során gazdagodik a gyermek fantáziája és szókincse , és ha beleéli magát a hősök szerepébe , akkor még a tudattalan feszültségeit is oldhatja . A megfelelő mese kiválasztásához figyelembe kell venni a gyermek érdeklődését , fejlődési és érési sajátosságait . Sokak szerint a népmese műfaja jól megfelel a célnak , mivel a kollektív tudattalant hordozza , ezért közel áll a gyerekhez . Felnőtteknél is alkalmazható a meseterápia módszere , hiszen minden olyan téma szerepel bennük , amivel az életünk során találkozunk . A mesék megmutatják az utat a konfliktushelyzetek megoldásához , és erőt adnak ahhoz , hogy tudjuk , van kiút , és segítenek feltárni belső kincseinket . Jegyzetek Kapcsolódó szakmai oldalak Mesedoktorok , mesével nem csak gyerekeknek , nem csak betegeknek Munkában a mesedoktorok – meseterápia kórházi gyógyítás támogatása Források Bálint , E. A mesék gyógyító varázsa , és amit a mai nők a mesebeli királykisasszonyoktól tanulhatnak Galambos , B . A mese lélektani hatásai az óvodás korú gyermekek számára . Katedra folyóirat , XXIII/2 . Kádár , A . Mesepszichológia : az érzelmi intelligencia fejlesztése gyermekkorban . Kulcslyuk Kiadó Kft. , Budapest Kérchy , A . Meseterápia : Mesék a gyógyításban és a mindennapokban by Ildikó Boldizsár , and : Mesepszichológia : Az érzelmi intelligencia fejlesztése gyermekkorban by Annamária Kádár ( review ) Marie-Louis von Franz : Női mesealakok Asztali beszélgetések. . . – Meseterápia ) A disputa résztvevői : Csóka Judit ( klinikai szakpszichológus , meseterapeuta ) , Helmich Katalin ( a Mesemúzeum vezetője ) , Réz-Nagy Zoltán ( evangélikus lelkész ) és Galambos Ádám ( evangélikus teológus ) További információk Kádár Annamária : Mesepszichológia Útravaló kényes nevelési helyzetekhez ; Kulcslyuk , Bp. , Feldmár András–Büky Dorottya : A cudar édesanya . Beszélgetések a mesék erejéről ; HVG Könyvek , Bp. , Disciplina in fabula . Közelítések a meséhez ; szerk . Lózsi Tamás , Pölcz Ádám ; ELTE Eötvös , Bp. , Csóka Judit : Meseterápiás utak és kalandok ; Corvina, Bp. , Alternatív gyógyászat Művészetterápiák