Benedek Aladár (író)
Benedek Aladár, családi nevén Náray Iván János (Arad, 1843. szeptember 20. – Budapest, 1915. november 30.) költő, író, újságíró.

Családja

Náray Antal (1795–1870) ügyvéd, író és Szuchodolszky Mária fia. 1874. április 29-én nőül vette Büttner Karolina (1846–1917) írónőt, 1876-tól különváltan éltek. Budapesten működött mint magánzó.

Munkássága

Saját költségén adta ki első verseit, amelyen Petőfi Sándor hatása fedezhető fel. Magyarországon ő teremtette meg a külföldön ekkor már népszerű lírai biográfia műfaját, megosztotta a nagy nyilvánossággal magánélete eseményeit.

Dolgozott (1864–1883) minden Budapesten megjelent szépirodalmi lapban, írt tárcákat, népismertető cikkeket, zsánerképeket, de legtöbbnyire verset, nevezetesen a következő lapokba: Hölgyfutár (1864), Hazánk és a Külföld (1865–1867, 1871–1872), Nefelejts (1865–1874), Fővárosi Lapok (1865–66, 1870–73), Vasárnapi Ujság (1865–1878, 1881–1882), Magyarország és a Nagyvilág (1866, 1869–1872, 1879), Magyarország Képekben (1867–1868), Otthon (1874–1875), Koszorú (1880–1882), Ország-Világ (1883), vezércikkeket írt a Független Hirlapba (1880) és a Toldy István által szerkesztett 1848 c. folyóiratba.

Szerkesztette a következő szépirodalmi és ismeretterjesztő lapokat: Uj Világ 1869. jan. 1-től júl. 1-ig és 1870. jan. 2. és 9. két számot, Szépirodalmi Közlöny 1871. január–március, Uj Idők 1876. jan. 1-től dec. 9-ig, Csöndes Órák 1878. márc. 1-től 1879. febr. 22-ig (Feodor álnévvel) és a Papagáj c. humorisztikus lapot 1871. jan.–ápr. (Szőke Keselyű névvel.)

Arcképe rézmetszetben, rajzolta Haske 1873-ban, nyomt. Lorber 8. sz. munkája mellett; a Családi Kör műlapján Grund V. kőnyom. Bpest, 1874, a Hölgyek Lapja munkatársai c. műlapon Elischer Lajos által kőre rajzolva és Légrády-testvérek kiadásában. Bpest, 1880.

Kéziratban: Milyenek a nők? Naplójegyzetei.

Munkái
 Költemények Pest, 1866. Két kötet. (Ism. Családi Kör 1866. 43. szám)
 Ujabb költemények. Uo. 1867. (Ism. Főv. Lapok 1868.)
 Mécsvilágok. Uo. 1868. (Társadalmi s irányczikkek.)
 Legujabb költemények. Uo. 1870.
 Hulló levelek. Uo. 1871. (Költemények. Ism. Figyelő.)
 Cecil levelei. Uo. 1872. (Társad. bölcseleti mű. Ism. Figyelő. 2. kiadás. Uo. 1879.)
 A szerelemféltő, vígj. 3 felv. Uo. 1873.
 Árnyak, sugarak. Bpest, 1874. (Költemények 1871-1873. arczk. Ism. Figyelő, Nefelejts 1875.)
 Az epedés óráiban. Uo. 1874. Költemények Náray Iván névvel.
 Nikleby Miklós. Regény. Dickens Károly után ford. Uo. 1875. öt kötet.
 A Romlaky kastély. Regény. Uo. 1886. Két kötet.
 A szalacsi jósnő csodás élete és halála. Verses elbeszélés. János diák néven. (Bp., 1899; 2. kiad. 1905)
 Örökzöldek. Rímek a szerelemről. (Bp., 1900)

Fordításai
 Boz [Dickens, Charles]: Nickleby Miklós és családjának élete és viszontagságai. 1–6. (Bp., 1875; 2. olcsó kiad. 1895)
 Balzac: A házasság élettana. Ford. és átd. (Bp., 1907).

Álnevei és jegyei

Brutus (Uj Világ és Uj Idők), János Diák (Képes Néplap), B-r (Nefelejts 1867-68.) sat.

Jegyzetek

Források
 
 Névpont

Magyar költők, írók
Magyar újságírók
Aradiak
1843-ban született személyek
1915-ben elhunyt személyek
Nevet változtatott magyar személyek
Benedek Aladár , családi nevén Náray Iván János ( Arad , szeptember – Budapest , november ) költő , író , újságíró . Családja Náray Antal1870 ) ügyvéd , író és Szuchodolszky Mária fia. áprilisén nőül vette Büttner Karolina1917 ) írónőt,tól különváltan éltek . Budapesten működött mint magánzó . Munkássága Saját költségén adta ki első verseit , amelyen Petőfi Sándor hatása fedezhető fel . Magyarországon ő teremtette meg a külföldön ekkor már népszerű lírai biográfia műfaját , megosztotta a nagy nyilvánossággal magánélete eseményeit . Dolgozott1883 ) minden Budapesten megjelent szépirodalmi lapban , írt tárcákat , népismertető cikkeket , zsánerképeket , de legtöbbnyire verset , nevezetesen a következő lapokba : Hölgyfutár Hazánk és a Külföld1867,1872 ) , Nefelejts1874 ) , Fővárosi Lapok66,73 ) , Vasárnapi Ujság1878,1882 ) , Magyarország és a Nagyvilág1872 , Magyarország Képekben1868 ) , Otthon1875 ) , Koszorú1882 ) , Ország-Világ vezércikkeket írt a Független Hirlapbaés a Toldy István által szerkesztettc . folyóiratba . Szerkesztette a következő szépirodalmi és ismeretterjesztő lapokat : Uj Világ jan.től júl.ig és jan. és két számot , Szépirodalmi Közlöny január–március , Uj Idők jan.től dec.ig , Csöndes Órák márc.től febr.ig ( Feodor álnévvel ) és a Papagáj c . humorisztikus lapot jan.–ápr . ( Szőke Keselyű névvel . ) Arcképe rézmetszetben , rajzolta Haskeban , nyomt . Lorber sz. munkája mellett ; a Családi Kör műlapján Grund V. kőnyom . Bpest , a Hölgyek Lapja munkatársai c. műlapon Elischer Lajos által kőre rajzolva és Légrády-testvérek kiadásában . Bpest , Kéziratban : Milyenek a nők ? Naplójegyzetei . Munkái Költemények Pest , Két kötet . ( Ism . Családi Kör szám ) Ujabb költemények . Uo . ( Ism . Főv . Lapok ) Mécsvilágok . Uo . ( Társadalmi s irányczikkek . ) Legujabb költemények . Uo . Hulló levelek . Uo . ( Költemények . Ism . Figyelő . ) Cecil levelei . Uo . ( Társad. bölcseleti mű . Ism . Figyelő. kiadás . Uo . ) A szerelemféltő , vígj.felv . Uo . Árnyak , sugarak . Bpest , ( Költemények arczk . Ism . Figyelő , Nefelejts ) Az epedés óráiban . Uo . Költemények Náray Iván névvel . Nikleby Miklós . Regény . Dickens Károly után ford . Uo. öt kötet . A Romlaky kastély . Regény . Uo . Két kötet . A szalacsi jósnő csodás élete és halála . Verses elbeszélés . János diák néven . ( Bp. , kiad . Örökzöldek . Rímek a szerelemről . ( Bp. , Fordításai Boz [ Dickens , Charles ] : Nickleby Miklós és családjának élete és viszontagságai.6 . ( Bp. , olcsó kiad . Balzac : A házasság élettana . Ford. és átd . ( Bp. , Álnevei és jegyei Brutus ( Uj Világ és Uj Idők ) , János Diák ( Képes Néplap ) , B-r ( Nefelejts ) sat . Jegyzetek Források Névpont Magyar költők , írók Magyar újságírók Aradiak 1843-ban született személyek 1915-ben elhunyt személyek Nevet változtatott magyar személyek