Turchányi Imre
Turchányi Imre (Nyitrarudnó, 1889. február 23. – Budapest, 1955. szeptember 5.) ügyvéd, földbirtokos, politikus, országgyűlési képviselő.

Élete
A Divék nemzetségből származó Turchányi család tagja. 

Érsekújvárott érettségizett, majd a Pozsonyi Jogakadémián és a budapesti Tudományegyetem tanult jogot. A jog- és államtudományok doktora lett. Ügyvédjelöltként ügyészi megbízott volt, majd az első világháborúban önkéntes tüzér az olasz fronton. Részt vett a doberdói ütközetekben. Megszerezte az összes legénységi kitüntetéseket, az arany vitézségi éremmel együtt. Azután másfél évig repülőtiszt, 1918-ban a Gotha-repülőszázad parancsnoka. Századosként szerelt le. 

1918–1919 fordulóján a Szmrecsányi–Turchányi-féle különítmények szervezője és vezetője, amely a Mátyusföldre benyomult cseheket próbálta föltartóztatni. Részt vett a vágsellyei csatában is, melynek sikerét a kommunista Pogány (Schwarz) József (1886–1938) akadályozta meg. A csehek elfogták, halálra ítélték, de végrehajtását fölfüggesztették és közkegyelemmel szabadult, de hosszabb ideig háziőrizetben tartották. 

1919-ben részt vett az Országos Keresztényszocialista Párt csallóközi és mátyusföldi megszervezésében, melynek érsekújvári körzetének elnöke lett. A tartományi, majd a nemzetgyűlési választásokon képviselő jelölt volt. 1936-ban tagja volt a zsolnai OKP pártvezetőségi ülésén meghatározott 11 tagú egyesülési tárgyalásokat folytató bizottságnak, illetve az EMP 14 tagú szervezőbizottságának egyik OKP-s tagja, mely az új párt szervezeti egyesítési tervét és az alapszabályait, illetve programját dolgozta ki.

1935–1938 között a prágai szenátusban az Egyesült Magyar Párt szenátora, annak külügyi bizottságában egyetlen magyarként föltárta és bírálta a csehek magyarellenes törekvéseit. 1938-ban a prágai szenátusban előterjesztett nyilatkozatában a magyarok, németek és szlovákok egységesen fordultak szembe a csehszlovák központosító politikával. A párizsi interparlamentáris konferencián ismertette a csehek elnyomó politikáját. 1938-ban a Magyar Nemzeti Tanács pozsonyi alakulásakor Prágába küldték az ottani magyar közösség érdekvédelmére. 

Az első bécsi döntés után az Érsekújvárra bevonuló honvédeket Jaross Andorral együtt üdvözölte a város főterén. A felvidéki Egyesült Magyar Párt képviselőházba behívott tagja. Az érsekújvári Katolikus Egyházközség világi elnöke, az érsekújvári katolikus iskolaszék elnöke volt. A városi tanács és a képviselőtestület tagja, a könyvtártanács és kultúrbizottság, az Érsekújvári Dalárda, az Érsekújvári Takarék, a Katolikus Kör, és a Szemke érsekújvári elnöke. A felvidéki Magyar Frontharcos Szövetség országos ügyvezető elnöke. A Királyi Magyar Természettudományi Társulat és 1939-1944 között az Országos Magyar Sajtókamara újságíró szakosztályának tagja.

1939–1944 között az Érsekújvár és Vidéke főmunkatársa.

1944-ben a németek elrendelték elfogatását, ezért Budapesten rejtőzött el. A második világháború után Magyarországon telepedett le, és fordítói munkából élt.

Művei

Jegyzetek

Források
Magyar Katolikus Lexikon – Turchányi Imre
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig

Csehszlovákiai magyar politikusok
Magyar katonai pilóták
Egyesült Magyar Párt-tagok
Országos Keresztényszocialista Párt (Csehszlovákia)-tagok
Turchányi család
Érsekújváriak
1889-ben született személyek
1955-ben elhunyt személyek
Turchányi Imre ( Nyitrarudnó , február – Budapest , szeptember ) ügyvéd , földbirtokos , politikus , országgyűlési képviselő . Élete A Divék nemzetségből származó Turchányi család tagja . Érsekújvárott érettségizett , majd a Pozsonyi Jogakadémián és a budapesti Tudományegyetem tanult jogot . A jog- és államtudományok doktora lett . Ügyvédjelöltként ügyészi megbízott volt , majd az első világháborúban önkéntes tüzér az olasz fronton . Részt vett a doberdói ütközetekben . Megszerezte az összes legénységi kitüntetéseket , az arany vitézségi éremmel együtt . Azután másfél évig repülőtiszt, ban a Gotha-repülőszázad parancsnoka . Századosként szerelt le . 1918–1919 fordulóján a Szmrecsányi–Turchányi-féle különítmények szervezője és vezetője , amely a Mátyusföldre benyomult cseheket próbálta föltartóztatni . Részt vett a vágsellyei csatában is , melynek sikerét a kommunista Pogány ( Schwarz ) József1938 ) akadályozta meg . A csehek elfogták , halálra ítélték , de végrehajtását fölfüggesztették és közkegyelemmel szabadult , de hosszabb ideig háziőrizetben tartották . 1919-ben részt vett az Országos Keresztényszocialista Párt csallóközi és mátyusföldi megszervezésében , melynek érsekújvári körzetének elnöke lett . A tartományi , majd a nemzetgyűlési választásokon képviselő jelölt volt.ban tagja volt a zsolnai OKP pártvezetőségi ülésén meghatározotttagú egyesülési tárgyalásokat folytató bizottságnak , illetve az EMPtagú szervezőbizottságának egyik OKP-s tagja , mely az új párt szervezeti egyesítési tervét és az alapszabályait , illetve programját dolgozta ki . 1935–1938 között a prágai szenátusban az Egyesült Magyar Párt szenátora , annak külügyi bizottságában egyetlen magyarként föltárta és bírálta a csehek magyarellenes törekvéseit.ban a prágai szenátusban előterjesztett nyilatkozatában a magyarok , németek és szlovákok egységesen fordultak szembe a csehszlovák központosító politikával . A párizsi interparlamentáris konferencián ismertette a csehek elnyomó politikáját.ban a Magyar Nemzeti Tanács pozsonyi alakulásakor Prágába küldték az ottani magyar közösség érdekvédelmére . Az első bécsi döntés után az Érsekújvárra bevonuló honvédeket Jaross Andorral együtt üdvözölte a város főterén . A felvidéki Egyesült Magyar Párt képviselőházba behívott tagja . Az érsekújvári Katolikus Egyházközség világi elnöke , az érsekújvári katolikus iskolaszék elnöke volt . A városi tanács és a képviselőtestület tagja , a könyvtártanács és kultúrbizottság , az Érsekújvári Dalárda , az Érsekújvári Takarék , a Katolikus Kör , és a Szemke érsekújvári elnöke . A felvidéki Magyar Frontharcos Szövetség országos ügyvezető elnöke . A Királyi Magyar Természettudományi Társulat ésközött az Országos Magyar Sajtókamara újságíró szakosztályának tagja . 1939–1944 között az Érsekújvár és Vidéke főmunkatársa . 1944-ben a németek elrendelték elfogatását , ezért Budapesten rejtőzött el . A második világháború után Magyarországon telepedett le , és fordítói munkából élt . Művei Jegyzetek Források Magyar Katolikus Lexikon – Turchányi Imre A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig Csehszlovákiai magyar politikusok Magyar katonai pilóták Egyesült Magyar Párt-tagok Országos Keresztényszocialista Párt ( Csehszlovákia)-tagok Turchányi család Érsekújváriak 1889-ben született személyek 1955-ben elhunyt személyek