Nagy Irma
Gonda Béláné Nagy Irma (Nagykőrös, 1859. április 30. – Budapest, 1888. május 6.) tanítóképző-intézeti igazgató, Gonda Béla mérnök és tanár felesége.

Élete

Nagykőrösön született, ahol apja, Nagy László a református tanítóképző igazgatója volt, akitől az első alapvető oktatást nyerte. Apja 1869-ben Baranya- és Tolna megyék tanfelügyelőjévé neveztetvén ki, Pécsett folytatta tanulmányait, majd apjának 1872-ben Pest megyébe történt áthelyezése után a Zirzen Janka vezetése alatt állott budai tanítóképzőbe lépett. A nevelésügy történelmi fejlődését, annak a népek és nemzetek művelődésére gyakorolt befolyását tette tanulmánya tárgyává; e mellett tökéletesen elsajátította az angol, francia és német nyelvet és később alaposan foglalkozott különösen a francia klasszikusok tanulmányozásával. Apjának 1875. május 6-án bekövetkezett halála megrendítő csapást mért ifjú kedélyére; fájó érzésének többször ad megkapó kifejezést naplójegyzeteiben. 1876. július 6-án letette a tanítónői képesítő vizsgát. 1878. március 31-én Gonda Béla műegyetemi tanár neje lett. Erre az időre esik irodalmi működésének legnagyobb része. A családi, anyai gondok azonban csakhamar elterelték az irodalmi foglalkozástól; de azért pihenő óráiban visszatért első eszményéhez, az irodalomhoz. 1884-ben már erősebben kezdte érezni a fejlődő tüdőbajt, s ez év nyarán Gleichenbergben keresett üdülést. 1885. június 29-én négyéves lányának halála mélyen lesújtotta a nemesszivű anyát. A mély fájdalmat megragadó közvetlenséggel írja le naplójegyzeteiben (júl. 12.) Már 1887-ben a gleichenbergi nyaralásnak nem érezte semmi jó hatását; ősszel a gyötrő láz teljesen erőt vett testén és orvosa Olaszországba küldte; férjével Peglibe, Nizzába és Mentonéba utazott; végül Abbaziában próbált erőt gyűjteni, de itt már végképp elhagyta ereje és április 7-én hazajöttek. Meghalt 1888. május 6-án Budapesten.

Első irodalmi kísérlete: A női oktatásról a Pesti Naplóban (1877. jan. 16.) jelent meg; írt a Fővárosi Lapokba (1877. A női műveltségről, A modern társaséletből, Dobsina és környéke, 1879. Négy nagy költő barátsága), ezeken kívűl még angol, franczia s német gazdasági és technikai szaklapokból is készített fordításokat és átdolgozásokat a Mérnök- és Építész-egylet Közlönyébe s a férje által 1877-ben megindított Gazdasági Mérnökbe. 1878-ban kezdett behatóbban foglalkozni aesthetikai és dramaturgiai tanulmányokkal (a bolygó zsidóról sat.), a Budapesti Bazárban és Ország-Világban (1879. eredeti s ford. beszélyek).

Munkája

 Eszmék és emlékek. Irodalmi hagyatéka. Bpest, 1889. A szerző fénynyomatú arczképével és névaláirásával. (Élet- és jellemrajza férjétől és mutatványok naplójegyzeteiből, Racine első remekműve, Négy költő barátsága, A bolygó zsidó, Szellemes társalgók, A nőkről a nőknek, öt czikk, Dobsina és környéke, Gleichenbergből, Abbaziából, Körűl a Quarnerón, Hogyan tanultak meg a madarak vándorolni, Gondolatok és Operabáli levelkék. Ism. Prot. Egyh. és Iskolai Lap és Nemzeti Nőnevelés.)

Források

További információk

 Vasárnapi Ujság 1888. 20. szám (Nekrológ)

1859-ben született személyek
1888-ban elhunyt személyek
Magyar pedagógusok
Nagykőrösiek
Gonda Béláné Nagy Irma ( Nagykőrös , április – Budapest , május ) tanítóképző-intézeti igazgató , Gonda Béla mérnök és tanár felesége . Élete Nagykőrösön született , ahol apja , Nagy László a református tanítóképző igazgatója volt , akitől az első alapvető oktatást nyerte . Apjaben Baranya- és Tolna megyék tanfelügyelőjévé neveztetvén ki , Pécsett folytatta tanulmányait , majd apjánakben Pest megyébe történt áthelyezése után a Zirzen Janka vezetése alatt állott budai tanítóképzőbe lépett . A nevelésügy történelmi fejlődését , annak a népek és nemzetek művelődésére gyakorolt befolyását tette tanulmánya tárgyává ; e mellett tökéletesen elsajátította az angol , francia és német nyelvet és később alaposan foglalkozott különösen a francia klasszikusok tanulmányozásával . Apjának májusán bekövetkezett halála megrendítő csapást mért ifjú kedélyére ; fájó érzésének többször ad megkapó kifejezést naplójegyzeteiben. júliusán letette a tanítónői képesítő vizsgát. márciusén Gonda Béla műegyetemi tanár neje lett . Erre az időre esik irodalmi működésének legnagyobb része . A családi , anyai gondok azonban csakhamar elterelték az irodalmi foglalkozástól ; de azért pihenő óráiban visszatért első eszményéhez , az irodalomhoz.ben már erősebben kezdte érezni a fejlődő tüdőbajt , s ez év nyarán Gleichenbergben keresett üdülést. júniusén négyéves lányának halála mélyen lesújtotta a nemesszivű anyát . A mély fájdalmat megragadó közvetlenséggel írja le naplójegyzeteiben ( júl . ) Márben a gleichenbergi nyaralásnak nem érezte semmi jó hatását ; ősszel a gyötrő láz teljesen erőt vett testén és orvosa Olaszországba küldte ; férjével Peglibe , Nizzába és Mentonéba utazott ; végül Abbaziában próbált erőt gyűjteni , de itt már végképp elhagyta ereje és áprilisén hazajöttek . Meghalt májusán Budapesten . Első irodalmi kísérlete : A női oktatásról a Pesti Naplóban jan. ) jelent meg ; írt a Fővárosi Lapokba A női műveltségről , A modern társaséletből , Dobsina és környéke , Négy nagy költő barátsága ) , ezeken kívűl még angol , franczia s német gazdasági és technikai szaklapokból is készített fordításokat és átdolgozásokat a Mérnök- és Építész-egylet Közlönyébe s a férje általben megindított Gazdasági Mérnökbe.ban kezdett behatóbban foglalkozni aesthetikai és dramaturgiai tanulmányokkal ( a bolygó zsidóról sat . ) , a Budapesti Bazárban és Ország-Világban eredeti s ford. beszélyek ) . Munkája Eszmék és emlékek . Irodalmi hagyatéka . Bpest , A szerző fénynyomatú arczképével és névaláirásával . ( Élet- és jellemrajza férjétől és mutatványok naplójegyzeteiből , Racine első remekműve , Négy költő barátsága , A bolygó zsidó , Szellemes társalgók , A nőkről a nőknek , öt czikk , Dobsina és környéke , Gleichenbergből , Abbaziából , Körűl a Quarnerón , Hogyan tanultak meg a madarak vándorolni , Gondolatok és Operabáli levelkék . Ism . Prot . Egyh. és Iskolai Lap és Nemzeti Nőnevelés . ) Források További információk Vasárnapi Ujság szám ( Nekrológ ) 1859-ben született személyek 1888-ban elhunyt személyek Magyar pedagógusok Nagykőrösiek