Kék metróvonal (Stockholm)
{{Útvonaldiagram|Metró|háttérszín=#335CD7||

{{BS2|utSTR|utKBHFa||Akalla (T11)}}

}}

A kék vonal (Blå linjen) vagy Tub 3', ahogy az SL-en (Storstockholms Lokaltrafik) belül nevezik (valamikor Järvabanan), egyike a három metróvonalnak Stockholmban. A kék vonal a Kungsträdgården állomástól, a T-Centralen állomáson keresztül, megy a Västra skogen állomásig, ahol elágazik Akalla (T11) illetve Hjulsta (T10) felé. Összesen 20 állomása van amelyből 19 sziklába vájt és 1 felszíni állomás. A pálya teljes hossza  méter. A vonalnak két ága van, Hjulsta illetve Akalla végállomásokkal.

Háttér
A kék vonal Stockholm legrövidebb metróvonala és teljességében az úgynevezett Mälare-vonaltól északra épült. A T10-es járat a Kungsträdgården és Hjulsta között közlekedik és 14 állomása van, míg a T11-es Kungsträdgården és Akalla között jár és összesen 12 állomása van, leszámítva a Kymlinge állomást amelyik nincs befejezve és átadva a forgalomnak. Hat állomáson, Kungsträdgården–Västra skogen szakaszon, mindkét járat keresztül halad. A kék metróvonal  utast szállít naponta és kb. 55 milliót évente.

Az alagút amely  méter hosszú, a Hjulsta és Kungsträdgården között halad, és a leghosszabb az egész földalatti hálózatban. Annak ellenére hogy a vonal majdnem teljes hosszában alagútban halad, ezen van a metró leghosszabb ( méter) hídja is Kista-nál.

A 10 legnagyobb állomás (felszálló utasok száma egy téli hétköznapon) a következő: 

Története
Az első kapavágás 1966. szeptember 2-án történt és a pályát kilenc évvel később, 1975. augusztus 31-én avatták fel, de csak a Hjulsta és a T-Centralen közötti szakaszát. Akkor még a vonatok Hjulsta felé a Hallonbergen állomáson keresztül közlekedtek. Két évre rá, 1977. június 5-én átadták a forgalomnak a Hallonbergen és Akalla közötti szakaszt, majd ugyanabban az évben október 30-án a T-Centralen és Kungsträdgården közötti szakaszt.

A Västra skogen–Centrala Sundbyberg–Rissne-szakasz 1985. augusztus 19-re lett kész, s azóta a T10-es vonal ezen a pályán jár. A Hallonbergen–Rissne szakaszon nem közlekedik metró, s szakaszt csak a Rissne-depóba térő szerelvények használják.

A kék metróvonal megépítésének fő oka az volt, hogy a város északnyugati részén 1965–1975 között épült nagy lakótelepek tömegszállítását megoldják. A vonal sokkal költségesebb volt, mint a másik két vonal, mivel idővel a kivitelezési követelmények is növekedtek. A kék vonal teljes építési költsége mintegy 1,4 milliárd svéd korona volt, 1975-ös pénzértékben számítva.

A különböző szakaszait az alábbi sorrendben adták át a forgalomnak: 
 1975: T-Centralen – Hjulsta (Hallonbergen – Rinkeby összekötő szakasszal)
 1977: Hallonbergen – Akalla
 1977: T-Centralen – Kungsträdgården
 1985: Västra Skogen – Rinkeby (Sundbybergs Centrum állomáson keresztül)

 Állomások 

Tervezett hosszabbítások
Nacka/Gullmarsplan 
Egészen az 1960-as évektől tervezték a kék vonal meghosszabbítását Nacka felé és az utóbbi időben egészen Nacka Forum-ig. Ott egy új buszterminál épülne, járatokkal Nacka és Värmdö községek különböző részeibe. Ez enyhítené a forgalmat a Slussen (zsilip) állomás környékén ahol jelenleg a legtöbb járatnak a végállomása van.

2012 márciusában elhatározták, hogy egy előtanulmányt végeznek a metróvonal meghosszabbításáról Nacka Forum vásárlóközpontig. A vizsgálat a Kungsträdgården–Nacka vonalon négy közbeeső állomást javasol, Sofia, Hammarby sjöstad, Sickla och Järla. Ebben az esetben átszállási lehetőséget biztosítanak a Saltsjöbanan vasútra Sickla-ban és Järla-ban, valamint a Tvärbanan vasútra Hammarby sjöstad-ban és Sickla-ban.

Ezen kívül egy elágazás vezetne Sofia állomástól a Gullmarsplan állomásig, közbeeső megállók nélkül és a vonatok folytatnák az utat Hagsätra felé a Zöld metróvonal (T19) pályáján. Ennek az előnye a zöld metróvonal tehermentesítése volna, amelyik Stockholm központjában túlterhelt. Szintén az előnyök közzé számítana, hogy két végállomás lenne délen a kék vonalon, a jelenlegi egy helyett amelyik egy szűkület képez amikor váltani kell a keleti sínekről a nyugatira.

Barkarby/Hjulsta
2013-ban messzemenő tervek voltak a kék vonal meghosszabbítására Akalla-tól a Barkarby helyiérdekű vasútállomásig, ami lehetővé tette volna az átszállást a vonatokra amelyek kiszolgálnák a új lakónegyedet Barkarby és Akalla között. A Hjulsta ágnak (T10) összeköttetése van Sundbybergben úgy a helyiérdekű, mint a távolsági vasúttal, míg Akalla-nak és Kista-nak nincs. Ezért esett a választás Akalla-ra, annak ellenére, hogy Hjulsta közelebb van a Barkarby állomáshoz.

Az ún. Dennis-csomagban) amit 1992-ben fogadtak el, szerepelt a kék metróvonal meghosszabbítása Hjulsta'' állomástól.

A munkálatokat hivatalosan 2018 szeptemberében kezdték el és a tervek szerint a kiépítés 2026-ra készül el.

Jegyzetek

Fordítás

További információ

Menetrend 

Stockholmi metró
{ { Útvonaldiagram|Metró|háttérszín=#335CD7|| { { BS2|utSTR|utKBHFa||Akalla ( T11 ) } } } } A kék vonal ( Blå linjen ) vagy Tub , ahogy az SL-en ( Storstockholms Lokaltrafik ) belül nevezik ( valamikor Järvabanan ) , egyike a három metróvonalnak Stockholmban . A kék vonal a Kungsträdgården állomástól , a T-Centralen állomáson keresztül , megy a Västra skogen állomásig , ahol elágazik Akalla ( T11 ) illetve Hjulsta ( T10 ) felé . Összesenállomása van amelybőlsziklába vájt ésfelszíni állomás . A pálya teljes hossza méter . A vonalnak két ága van , Hjulsta illetve Akalla végállomásokkal . Háttér A kék vonal Stockholm legrövidebb metróvonala és teljességében az úgynevezett Mälare-vonaltól északra épült . A T10-es járat a Kungsträdgården és Hjulsta között közlekedik ésállomása van , míg a T11-es Kungsträdgården és Akalla között jár és összesenállomása van , leszámítva a Kymlinge állomást amelyik nincs befejezve és átadva a forgalomnak . Hat állomáson , Kungsträdgården–Västra skogen szakaszon , mindkét járat keresztül halad . A kék metróvonal utast szállít naponta és kb.milli ót évente . Az alagút amely méter hosszú , a Hjulsta és Kungsträdgården között halad , és a leghosszabb az egész földalatti hálózatban . Annak ellenére hogy a vonal majdnem teljes hosszában alagútban halad , ezen van a metró leghosszabb ( méter ) hídja is Kista-nál . Alegnagyobb állomás ( felszálló utasok száma egy téli hétköznapon ) a következő : Története Az első kapavágás szeptemberán történt és a pályát kilenc évvel később , augusztusén avatták fel , de csak a Hjulsta és a T-Centralen közötti szakaszát . Akkor még a vonatok Hjulsta felé a Hallonbergen állomáson keresztül közlekedtek . Két évre rá , júniusén átadták a forgalomnak a Hallonbergen és Akalla közötti szakaszt , majd ugyanabban az évben októberán a T-Centralen és Kungsträdgården közötti szakaszt . A Västra skogen–Centrala Sundbyberg–Rissne-szakasz augusztusre lett kész , s azóta a T10-es vonal ezen a pályán jár . A Hallonbergen–Rissne szakaszon nem közlekedik metró , s szakaszt csak a Rissne-depóba térő szerelvények használják . A kék metróvonal megépítésének fő oka az volt , hogy a város északnyugati részén1975 között épült nagy lakótelepek tömegszállítását megoldják . A vonal sokkal költségesebb volt , mint a másik két vonal , mivel idővel a kivitelezési követelmények is növekedtek . A kék vonal teljes építési költsége mintegy4 milliárd svéd korona volt, ös pénzértékben számítva . A különböző szakaszait az alábbi sorrendben adták át a forgalomnak : T-Centralen – Hjulsta ( Hallonbergen – Rinkeby összekötő szakasszal ) Hallonbergen – Akalla T-Centralen – Kungsträdgården Västra Skogen – Rinkeby ( Sundbybergs Centrum állomáson keresztül ) Állomások Tervezett hosszabbítások Nacka/Gullmarsplan Egészen azas évektől tervezték a kék vonal meghosszabbítását Nacka felé és az utóbbi időben egészen Nacka Forum-ig . Ott egy új buszterminál épülne , járatokkal Nacka és Värmdö községek különböző részeibe . Ez enyhítené a forgalmat a Slussen ( zsilip ) állomás környékén ahol jelenleg a legtöbb járatnak a végállomása van . 2012 márciusában elhatározták , hogy egy előtanulmányt végeznek a metróvonal meghosszabbításáról Nacka Forum vásárlóközpontig . A vizsgálat a Kungsträdgården–Nacka vonalon négy közbeeső állomást javasol , Sofia , Hammarby sjöstad , Sickla och Järla . Ebben az esetben átszállási lehetőséget biztosítanak a Saltsjöbanan vasútra Sickla-ban és Järla-ban , valamint a Tvärbanan vasútra Hammarby sjöstad-ban és Sickla-ban . Ezen kívül egy elágazás vezetne Sofia állomástól a Gullmarsplan állomásig , közbeeső megállók nélkül és a vonatok folytatnák az utat Hagsätra felé a Zöld metróvonal ( T19 ) pályáján . Ennek az előnye a zöld metróvonal tehermentesítése volna , amelyik Stockholm központjában túlterhelt . Szintén az előnyök közzé számítana , hogy két végállomás lenne délen a kék vonalon , a jelenlegi egy helyett amelyik egy szűkület képez amikor váltani kell a keleti sínekről a nyugatira . Barkarby/Hjulsta 2013-ban messzemenő tervek voltak a kék vonal meghosszabbítására Akalla-tól a Barkarby helyiérdekű vasútállomásig , ami lehetővé tette volna az átszállást a vonatokra amelyek kiszolgálnák a új lakónegyedet Barkarby és Akalla között . A Hjulsta ágnak ( T10 ) összeköttetése van Sundbybergben úgy a helyiérdekű , mint a távolsági vasúttal , míg Akalla-nak és Kista-nak nincs . Ezért esett a választás Akalla-ra , annak ellenére , hogy Hjulsta közelebb van a Barkarby állomáshoz . Az ún . Dennis-csomagban ) amitben fogadtak el , szerepelt a kék metróvonal meghosszabbítása Hjulsta'' állomástól . A munkálatokat hivatalosanszeptemberében kezdték el és a tervek szerint a kiépítésra készül el . Jegyzetek Fordítás További információ Menetrend Stockholmi metró