Parčić (Drniš)
Parčić () falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 19, közúton 21 km-re délre, községközpontjától légvonalban 6, közúton 8 km-re keletre, a Knint Šibenikkel összekötő 33-as számú főúttól keletre, Dalmácia középső részén fekszik.

Története 
Területét 1522-ben foglalta el a török. 1550-ben a Klisszai szandzsák összeírásában említik először ismert településként. 1683-ban a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 258, 1910-ben 355 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakóinak 97 százaléka horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során elfoglalták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. Templomát földig rombolták, a lakosság elmenekült. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Házait és templomát újjáépítették. 2011-ben a 119 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt templomát 1991-ben építették. Harangtornyában egy harang található. A délszláv háború során teljesen lerombolták, a háború után 2002-ben Zdravko Živković tervei szerint újjáépítették. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A drniši plébánia honlapja 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Parčić ( ) falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re keletre , a Knint Šibenikkel összekötőas számú főúttól keletre , Dalmácia középső részén fekszik . Története Területétben foglalta el a török.ben a Klisszai szandzsák összeírásában említik először ismert településként. ban a velencei hadak szabadították fel a török uralom alól.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakóinakszázaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború során elfoglalták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . Templomát földig rombolták , a lakosság elmenekült . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Házait és templomát újjáépítették.ben alakosa volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt templomátben építették . Harangtornyában egy harang található . A délszláv háború során teljesen lerombolták , a háború utánben Zdravko Živković tervei szerint újjáépítették . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A drniši plébánia honlapja Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései