Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Felsőoktatási Intézet
A Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Felsőoktatási Intézet (röviden: MOGyFI) a mai Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem (MOGyE) jogelődje 1991-ig.

Történelmi előzmények 
Az erdélyi orvosi oktatás kezdetei Mária Terézia koráig nyúlnak vissza. 1775-ben Mária Terézia orvos-sebészeti kart alapított Kolozsváron bonctan, sebészet és szülészet tanítására. Ez a kar 1817-ben önálló Orvosi-Sebészeti Tanintézetté alakult, és 1872-ig két-, három-, illetve négyéves tanidővel sebészmestereket és bábákat képezett.

1872-ben a meglévő Jogi Akadémia és az Orvosi Tanintézet, valamint a rendelkezésre álló épületek, nemkülönben ezek rangos tanári kara lehetővé tette az akkori Magyarország második egyetemének a megalakítását a mindig iskolavárosként ismert Kolozsváron 1872. május 29-én. Az egyetem négy: 1. jog- és államtudományi, 2. orvostudományi, 3. bölcsészet-, nyelv- és történettudományi és 4. matematikai és természettudományi karral alakult. A Kolozsvári Tudományegyetem 1872. november 10-én ünnepi üléssel meg is kezdte működését 253 diákkal. De az 1912–13-as iskolai évben már 2343 hallgatója volt a kolozsvári egyetemnek.

Ez az egyetem 1881. január 14-én kapta a Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem nevet, és „örök időkre megalapítottnak nyilváníttatott”(9), és 1895-ben már az új központi épületben folyt a tanítás. Ekkor már a nők is beiratkozhattak az egyetemre. 

A trianoni döntés folytán 1920-ban Kolozsvár Romániához került. De már „1919. május 10-én az egyetem vezetősége ultimátumot kap a megszálló román hatóságoktól, hogy a tanárok tegyenek hűségesküt a román királyra, két éven belül tanuljanak meg románul, és akkor maradhatnak. A tanárok ezt a lehetőséget egyöntetűen elvetik. Május 12-én  a tanárokat és diákokat kitessékelik az utcára” (5).

Az addigi magyar nyelvű egyetem 1919. november 3-án minden felszerelésével román előadási nyelvű I. Ferdinánd Király Egyetemmé alakult. A kolozsvári professzorok többsége átmenekült Szegedre és ott kezdték meg az egyetemi munkát 1921. október 10-én a kolozsvári egyetem ideiglenes székhelyén.

A második bécsi döntés alapján 1940-ben Kolozsvár Magyarország része lett. 1940 októberében a szegedi egyetem kettévált, egyik része visszatelepült Kolozsvárra, mint M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem, így az orvosi kar is. A másik része maradt Szegeden önálló egyetemként, mint Horthy Miklós Tudományegyetem.

A háborús viszonyok alatt 1944-ig működött ez az egyetem Kolozsvárott. Annak ellenére, hogy elrendelték az egyetem kitelepítését 1944 augusztusában, az egyetem helyben maradt és a karok folytatták a munkát óvóhelyeken is a bombázások alatt, biztosítva a magyar nyelvű felsőoktatást Kolozsváron. A Kolozsvári M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem 1944 októberétől Kolozsvári Magyar Egyetemmé alakult

A II. világháború után Kolozsvár visszakerült Romániához. „Az M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem 1945 májusában jogutód nélkül megszűnik, amikor román királyi rendelettel létrehozzák a magyar nyelvű állami egyetemet Kolozsváron”(5). 1945. június 1-jén megalakul a Kolozsvári Magyar Oktatási Nyelvű Állami Egyetem, négy: irodalom- és bölcsészettudományi, természettudományi, orvostudományi és jog-közgazdaságtudományi karral. A Kolozsvári Magyar Egyetem 15 megmaradt tanára itt tovább oktatott és a magyar diákság is itt folytatta tanulmányait.

Ez az egyetem 1945. december 14-én felvette a nagy matematikus, Bolyai János nevét, így jött létre a Kolozsvári Bolyai Egyetem. Az 1948-as tanügyi reform egyik pozitívuma volt, hogy ezután nemcsak az elméleti liceumok, hanem a szakmai líceumok végzettjei is felvételivizsgát tehettek az az egyetemeken. Előző időkben ez lehetetlen volt.

A második bécsi döntés miatt Szebenbe és Temesvárra költözött I. Ferdinánd Király Egyetemet visszatelepítették Kolozsvárra a kolozsvári magyar nyelvű egyetem épületeibe. Ennélfogva az orvosi karnak nem jutott épület. Ezért kellett a magyar nyelvű orvosi oktatást Marosvásárhelyen (a város szerencséjére) kialakítani.

Az átköltözés Marosvásárhelyre nagy nehézségek árán sikerült, a megállapodás szerinti anyagi eszközök 50%-a helyett csak 25%-kal. Dóczy Pál, Pápai Zoltán és Henter Kálmán voltak az első honfoglalók, velük együtt adminisztrációs személyzet is érkezett.

Az egyetem működésének megszervezése az alapító atyáknak súlyos nélkülözések közepette folytatott gigászi munkájába került, de végül is a Kolozsvári Bolyai Egyetem marosvásárhelyi orvosi karán 1946. február 9-én megkezdődött az oktatás.

Az 1948. évi oktatási reform során a Marosvásárhelyen működő orvosi kar önállóságot kapott, elszakadt a Kolozsvári Bolyai Egyetemtől, és felvette a Marosvásárhelyi Orvostudományi és Gyógyszerészeti Felsőoktatási Intézet (MOGyFI) nevet (románul: Institutul de Medicină și Farmacie Tg. Mureș, rövidítve: IMF Tg. Mureș). 

Az MOGyFI 1962-ben kétnyelvű, magyar és román oktatási nyelvű lett (ennek törvényi nyomát a Monitorul Oficialban – Hivatalos Közlöny – nem találták).

Az MOGyFI rektorai 1948 és 1989 között 
Csőgör Lajos 1945–1949; Feszt György id. 1949–1952; Székely Károly 1952; Andrásofszky Tibor 1953–1964; Csőgör Lajos 1964–1967; Puskás György 1967–1976; László János 1976–1984;  Emilian Gh. V. Bancu 1984–1989; Ion Pascu 1989–.

Az Intézet tanárai, tanszékvezetői és kutatói 1960-ban

Víruskutató Laboratórium 
A kutatórészleg 1955-ben alakult Víruskutató Laboratórium néven. Munkatársai:
 Vendég Vince professzor
 Ábrahám Sándor főkutató
 Blazsek Vladimir Sándor főkutató
 Mogyorós Vilmos kutató

(A részleg megszűnt 1988-ban az utolsó kutató külföldre távozása után.)

Források 
 Csőgör Lajos, A marosvásárhelyi magyar nyelvű orvos- és gyógyszerészképzés 50 éve. 9–26 old.,Teleki László Alapítvány, Budapest, kb. 1996
 Puskás György, A marosvásárhelyi magyar nyelvű orvos- és gyógyszerészképzés 50 éve. 27–36 old., Teleki László Alapítvány, Budapest, kb. 1996
 Szöllősi Árpád, A  marosvásárhelyi orvosi és gyógyszerészeti egyetem 1945–2006. Mentor Kiadó, Marosvásárhely, 2009
 Gaal György, Kis kolozsvári egyetemtörténet. Erdélyi Gyopár, 2006/5. http://www.erdelyigyopar.ro/2006-5/652-kis-kolozsvari-egyetem-tortenet.
 Horváth Andor, Kolozsvári magyar egyetem. Dokumentumok. Viták, vélemények. https://web.archive.org/web/20141005192722/http://www.hhrf.org/korunk/9912/12k15.htm			
 Makkai László, A Kolozsvári M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem Története 1872–1919. http://www.adatbank.transindex.ro/html/alcim_pdf9458.pdf
 Incze Miklós, Magyar történet- és társadalomtudományi műhelyek a kolozsvári magyar egyetemen (1940–1949). http://eda.eme.ro/bitstream/handle/10598/25386/EM_1997_34__008_Incze_Miklos-Magyar_tortenet_es_tarsadalomtudomanyi.pdf?sequence=1
 Bisztray Gyula, Szabó T. Attila, Tamás Lajos (szerk.), Az erdélyi egyetemi gondolat és a M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem története. ://adatbank.transindex.ro/cedula.php?kod=113
 https://hu.wikipedia.org/wiki/Kolozsv%C3%A1ri_Magyar_Kir%C3%A1lyi_Ferenc_J%C3%B3zsef_Tudom%C3%A1nyegyetem0

Marosvásárhely oktatási intézményei
A Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Felsőoktatási Intézet ( röviden : MOGyFI ) a mai Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem ( MOGyE ) jogelődjeig . Történelmi előzmények Az erdélyi orvosi oktatás kezdetei Mária Terézia koráig nyúlnak vissza.ben Mária Terézia orvos-sebészeti kart alapított Kolozsváron bonctan , sebészet és szülészet tanítására . Ez a karben önálló Orvosi-Sebészeti Tanintézetté alakult , ésig két- , három- , illetve négyéves tanidővel sebészmestereket és bábákat képezett . 1872-ben a meglévő Jogi Akadémia és az Orvosi Tanintézet , valamint a rendelkezésre álló épületek , nemkülönben ezek rangos tanári kara lehetővé tette az akkori Magyarország második egyetemének a megalakítását a mindig iskolavárosként ismert Kolozsváron májusén . Az egyetem négy : jog- és államtudományi , orvostudományi , bölcsészet- , nyelv- és történettudományi és matematikai és természettudományi karral alakult . A Kolozsvári Tudományegyetem novemberén ünnepi üléssel meg is kezdte működésétdiákkal . De az13-as iskolai évben márhallgatója volt a kolozsvári egyetemnek . Ez az egyetem januárén kapta a Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem nevet , és „ örök időkre megalapítottnak nyilváníttatott”( 9 ) , ésben már az új központi épületben folyt a tanítás . Ekkor már a nők is beiratkozhattak az egyetemre . A trianoni döntés folytánban Kolozsvár Romániához került . De már „ 1919. májusén az egyetem vezetősége ultimátumot kap a megszálló román hatóságoktól , hogy a tanárok tegyenek hűségesküt a román királyra , két éven belül tanuljanak meg románul , és akkor maradhatnak . A tanárok ezt a lehetőséget egyöntetűen elvetik . Májusén a tanárokat és diákokat kitessékelik az utcára” Az addigi magyar nyelvű egyetem novemberán minden felszerelésével román előadási nyelvű I. Ferdinánd Király Egyetemmé alakult . A kolozsvári professzorok többsége átmenekült Szegedre és ott kezdték meg az egyetemi munkát októberén a kolozsvári egyetem ideiglenes székhelyén . A második bécsi döntés alapjánben Kolozsvár Magyarország része lett.okt óberében a szegedi egyetem kettévált , egyik része visszatelepült Kolozsvárra , mint M . Kir . Ferenc József Tudományegyetem , így az orvosi kar is . A másik része maradt Szegeden önálló egyetemként , mint Horthy Miklós Tudományegyetem . A háborús viszonyok alattig működött ez az egyetem Kolozsvárott . Annak ellenére , hogy elrendelték az egyetem kitelepítésétaugusztusában , az egyetem helyben maradt és a karok folytatták a munkát óvóhelyeken is a bombázások alatt , biztosítva a magyar nyelvű felsőoktatást Kolozsváron . A Kolozsvári M . Kir . Ferenc József Tudományegyetemoktóberétől Kolozsvári Magyar Egyetemmé alakult A II. világháború után Kolozsvár visszakerült Romániához . „ Az M . Kir . Ferenc József Tudományegyetemmájusában jogutód nélkül megszűnik , amikor román királyi rendelettel létrehozzák a magyar nyelvű állami egyetemet Kolozsváron”( 5) . júniusjén megalakul a Kolozsvári Magyar Oktatási Nyelvű Állami Egyetem , négy : irodalom- és bölcsészettudományi , természettudományi , orvostudományi és jog-közgazdaságtudományi karral . A Kolozsvári Magyar Egyetemmegmaradt tanára itt tovább oktatott és a magyar diákság is itt folytatta tanulmányait . Ez az egyetem decemberén felvette a nagy matematikus , Bolyai János nevét , így jött létre a Kolozsvári Bolyai Egyetem . Azas tanügyi reform egyik pozitívuma volt , hogy ezután nemcsak az elméleti liceumok , hanem a szakmai líceumok végzettjei is felvételivizsgát tehettek az az egyetemeken . Előző időkben ez lehetetlen volt . A második bécsi döntés miatt Szebenbe és Temesvárra költözött I. Ferdinánd Király Egyetemet visszatelepítették Kolozsvárra a kolozsvári magyar nyelvű egyetem épületeibe . Ennélfogva az orvosi karnak nem jutott épület . Ezért kellett a magyar nyelvű orvosi oktatást Marosvásárhelyen ( a város szerencséjére ) kialakítani . Az átköltözés Marosvásárhelyre nagy nehézségek árán sikerült , a megállapodás szerinti anyagi eszközök-a helyett csak-kal . Dóczy Pál , Pápai Zoltán és Henter Kálmán voltak az első honfoglalók , velük együtt adminisztrációs személyzet is érkezett . Az egyetem működésének megszervezése az alapító atyáknak súlyos nélkülözések közepette folytatott gigászi munkájába került , de végül is a Kolozsvári Bolyai Egyetem marosvásárhelyi orvosi karán februárén megkezdődött az oktatás . Az évi oktatási reform során a Marosvásárhelyen működő orvosi kar önállóságot kapott , elszakadt a Kolozsvári Bolyai Egyetemtől , és felvette a Marosvásárhelyi Orvostudományi és Gyógyszerészeti Felsőoktatási Intézet ( MOGyFI ) nevet ( románul : Institutul de Medicină și Farmacie Tg . Mureș , rövidítve : IMF Tg . Mureș ) . Az MOGyFIben kétnyelvű , magyar és román oktatási nyelvű lett ( ennek törvényi nyomát a Monitorul Oficialban – Hivatalos Közlöny – nem találták ) . Az MOGyFI rektoraiésközött Csőgör Lajos1949 ; Feszt György id.1952 ; Székely Károly Andrásofszky Tibor1964 ; Csőgör Lajos1967 ; Puskás György1976 ; László János1984 ; Emilian Gh. V . Bancu1989 ; Ion Pascu . Az Intézet tanárai , tanszékvezetői és kutatóiban Víruskutató Laboratórium A kutatórészlegben alakult Víruskutató Laboratórium néven . Munkatársai : Vendég Vince professzor Ábrahám Sándor főkutató Blazsek Vladimir Sándor főkutató Mogyorós Vilmos kutató ( A részleg megszűntban az utolsó kutató külföldre távozása után . ) Források Csőgör Lajos , A marosvásárhelyi magyar nyelvű orvos- és gyógyszerészképzéséve.26 old. ,Teleki László Alapítvány , Budapest , kb . Puskás György , A marosvásárhelyi magyar nyelvű orvos- és gyógyszerészképzéséve.36 old . , Teleki László Alapítvány , Budapest , kb . Szöllősi Árpád , A marosvásárhelyi orvosi és gyógyszerészeti egyetem2006 . Mentor Kiadó , Marosvásárhely , Gaal György , Kis kolozsvári egyetemtörténet . Erdélyi Gyopár,5. http://www.erdelyigyopar.ro/2006-5/652-kis-kolozsvari-egyetem-tortenet . Horváth Andor , Kolozsvári magyar egyetem . Dokumentumok . Viták , vélemények . https://web.archive.org/web/20141005192722/http://www.hhrf.org/korunk/9912/12k15.htm Makkai László , A Kolozsvári M . Kir . Ferenc József Tudományegyetem Története1919. http://www.adatbank.transindex.ro/html/alcim_pdf9458.pdf Incze Miklós , Magyar történet- és társadalomtudományi műhelyek a kolozsvári magyar egyetemen1949) . http://eda.eme.ro/bitstream/handle/10598/25386/EM_1997_34__008_Incze_Miklos-Magyar_tortenet_es_tarsadalomtudomanyi.pdf?sequence=1 Bisztray Gyula , Szabó T. Attila , Tamás Lajos ( szerk . ) , Az erdélyi egyetemi gondolat és a M . Kir . Ferenc József Tudományegyetem története . \ : / /adatbank.transindex.ro/cedula.php?kod=113 https://hu.wikipedia.org/wiki/Kolozsv%C3%A1ri_Magyar_Kir%C3%A1lyi_Ferenc_J%C3%B3zsef_Tudom%C3%A1nyegyetem0 Marosvásárhely oktatási intézményei