Székely Jenő (sakkozó)
Székely Jenő (eredeti neve: Stern Jenő) (Győr, 1886. január 12. – Budapest, 1946. június 2.) magyar sakkmester, sakkfeladványszerző, csapatban sakkfeladványfejtő világbajnok (1936), sakkszakíró, a Magyar Sakkszövetség főtitkára (1930–1939), a Magyar Sakkfeladvány Társaság alelnöke (1936-tól).

Élete és sakkpályafutása 
1886-ban Győrött született, 12 testvér közül utolsó előttiként. Apja Stern Henrik kereskedő, anyja Schönberger Katalin. 1902-ben magyarosították a nevüket Székelyre. Bencés gimnáziumot végzett, majd Budapesten hallgatott két évet a mai Eötvös Loránd Tudományegyetem jogi karán. Az első alapvizsga után ügyvédjelölt lett Győrben, újságcikkeket is írt, s ezzel nyugodt életet biztosított magának. 1915-ben, I. világháborúban súlyosan megsebesült, elvesztette a fél lábát, fagyási sérüléseit a másik lába is megsínylette, és főhadnagyként, 75%-os rokkantsággal szerelték le. A 20-as években több évet élt Bécsben, azután haláláig Budapesten élt, nehéz körülmények között, mint közgazdasági szakíró biztosította megélhetését.

A sakkal 6 éves korában ismerkedett meg, 15 éves korában már 5 táblán tudott egyszerre, vakon játszani. Először az 1905-ös barmeni versenyen vett részt. A C-főtornán elért 2. helyezése után a győztesek csoportjának megnyerésével tette le a névjegyét. A B-főtorna azonban még erősnek bizonyult neki, nyolc játszmából mindössze 1 pontot szerzett.

A nemzeti mesterversenyeken 
1906-ban az első nemzeti mesterversenyen 4-5., az 1907-es második nemzeti mesterversenyen már holtversenyes második hely az eredménye és ezért megkapta a mesteri címet. Ebben az időben ő volt a világ egyik legfiatalabb sakkmestere. Az 1911-es első szövetségi mesterversenyen holtversenyben 3–5., ezután azonban már csak a középmezőnyt érte el: 1912-ben hetedik, 1913-ban hatodik. 1914-ben kitört a világháború, amelyben viszonylag korán, 1915-ben súlyosan megsérült, és hosszabb kihagyásra kényszerült. Bécsből történő visszatérése után 1927-ben a kecskeméti B-főtornán jelent meg 11 év után ismét a sakkéletben, majd 1928-ban a nemzeti mesterverseny résztvevője, amelyen a 7–8. helyet szerezte meg. 1931-ben a tizenkettedik a 15 induló között, 1932-ben 10–11. a 18 résztvevős mezőnyben. Utoljára 1933-ban indult el a magyar bajnokságnak is számító nemzetközi mesterversenyen, és a 14. helyen végzett.

1936-ban a Budai Sakkozó Társaság háziversenyén a 2–4. helyet szerezte meg.

Sakkfeladványszerző munkássága 
Valamivel több, mint 30 feladványa ismert, az első feladványa a Pesti Hírlapban 16 éves korában jelent meg. Több díjat is nyert, de még eredményesebb volt a sakkfeladványfejtés területén. Az 1930-as években rendszeresen rendezett nemzetközi sakkfeladványfejtő versenyeken a magyar csapat legmegbízhatóbb tagjaként több alkalommal is 100%-os eredményt ért el. 1936-ban a feladványmegfejtési csapatversenyen Magyarország válogatottjának tagjaként világbajnoki címet szerzett.

Sakkszervező 
Az első világháború előtt Győrött, majd Szávay Zoltánnal Budapesten dolgozott együtt. A Budai Sakkozó Társaság egyik vezetője, majd Szávay halála után 1930-ban ő lett a Magyar Sakkszövetség főtitkára. Az általa szorgalmazott sakk kerületek kialakítását követően 1932-ben a sakkszövetség központi főtitkárává választották. Az 1935. évi közgyűlésen alelnök,  majd 1937-ben és 1938-ban ismét főtitkár, de politikai okok miatt 1939-ben le kellett mondania.

Az 1936-ban alakult Magyar Sakkfeladványszerzők és Barátok Országos Egyesülete alelnökké választotta. Az egyesület később a Magyar Sakkfeladvány Társaság nevet vette fel, és az 1942. évre alelnökké választotta.

Megjelent művei 
Amit minden sakkozónak tudnia kell, Kecskemét 1933. (Magyar Sakkvilág kötete)
 A Magyar Sakkszövetség dr. Sipőcz Jenő emlékversenye 1937. (Magyar Sakkvilág könyvtára IX. kötet, Kecskemét)

Emlékezetes játszmái 

Székely Jenő-Schlesinger Jenő, királycsel, Muzio-csel (ECO C37), Győr 1903
1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Hf3 g5 4. Fc4 g4 5. O-O gxf3 6. Vxf3 Vf6 7. d3 Fh6 8. Hc3 He7 9. e5 Vxe5 10. Fxf4 Fxf4 11. Bae1 Vc5+ 12. Kh1 Fh6 13. He4 Vc6 14. Vxf7+ Kd8 15. Hg5 Vd6 (diagram) 16. Vf5! Vg6 17. Hf7+ Ke8 18. Bxe7+ 1-0

Székely Jenő–Réti Richárd, francia védelem, Rubinstein-változat (ECO C10), Temesvár, 1912.
1. e4 e6 2. d4 d5 3. Hc3 dxe4 4. Hxe4 Hd7 5. Fd3 Hgf6 6. Hf3 Hxe4 7. Fxe4 Hf6 8. Fd3 c5 9. O-O cxd4 10. Hxd4 Fc5 11. Fe3 Vb6 12. b4 Fxd4 13. Fxd4 Vxb4 14. Bb1 Vd6 15. Be1 Fd7 16. Fe5 Vc5 17. Bxb7 Fc6 18. Bc7 Hd5 19. Fd4 Vxd4 20. Bxc6 Bd8 21. Bcxe6+ Kf8 22. Be8+ 1-0

Jegyzetek

Források

További információk 
Játszmái a 365chess.com-on
Magyar sakkszerzők

Fénykép: Nimzowitsch–Székely sakkjátszma

Magyar sakkozók
Magyar sakkfeladványszerzők
Magyar sakkírók
1886-ban született személyek
1946-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Székely Jenő ( eredeti neve : Stern Jenő ) ( Győr , január – Budapest , június ) magyar sakkmester , sakkfeladványszerző , csapatban sakkfeladványfejtő világbajnok sakkszakíró , a Magyar Sakkszövetség főtitkára1939 ) , a Magyar Sakkfeladvány Társaság alelnöketól ) . Élete és sakkpályafutása 1886-ban Győrött született,testvér közül utolsó előttiként . Apja Stern Henrik kereskedő , anyja Schönberger Katalin.ben magyarosították a nevüket Székelyre . Bencés gimnáziumot végzett , majd Budapesten hallgatott két évet a mai Eötvös Loránd Tudományegyetem jogi karán . Az első alapvizsga után ügyvédjelölt lett Győrben , újságcikkeket is írt , s ezzel nyugodt életet biztosított magának.ben , I. világháborúban súlyosan megsebesült , elvesztette a fél lábát , fagyási sérüléseit a másik lába is megsínylette , és főhadnagyként,-os rokkantsággal szerelték le . Aas években több évet élt Bécsben , azután haláláig Budapesten élt , nehéz körülmények között , mint közgazdasági szakíró biztosította megélhetését . A sakkaléves korában ismerkedett meg,éves korában mártáblán tudott egyszerre , vakon játszani . Először azös barmeni versenyen vett részt . A C-főtornán elért helyezése után a győztesek csoportjának megnyerésével tette le a névjegyét . A B-főtorna azonban még erősnek bizonyult neki , nyolc játszmából mindösszepontot szerzett . A nemzeti mesterversenyeken 1906-ban az első nemzeti mesterversenyen , azes második nemzeti mesterversenyen már holtversenyes második hely az eredménye és ezért megkapta a mesteri címet . Ebben az időben ő volt a világ egyik legfiatalabb sakkmestere . Azes első szövetségi mesterversenyen holtversenyben5. , ezután azonban már csak a középmezőnyt érte el: ben hetedik, ban hatodik.ben kitört a világháború , amelyben viszonylag korán, ben súlyosan megsérült , és hosszabb kihagyásra kényszerült . Bécsből történő visszatérése utánben a kecskeméti B-főtornán jelent megév után ismét a sakkéletben , majdban a nemzeti mesterverseny résztvevője , amelyen a8. helyet szerezte meg.ben a tizenkettedik ainduló között, ben11. arésztvevős mezőnyben . Utoljáraban indult el a magyar bajnokságnak is számító nemzetközi mesterversenyen , és a helyen végzett . 1936-ban a Budai Sakkozó Társaság háziversenyén a4. helyet szerezte meg . Sakkfeladványszerző munkássága Valamivel több , mintfeladványa ismert , az első feladványa a Pesti Hírlapbanéves korában jelent meg . Több díjat is nyert , de még eredményesebb volt a sakkfeladványfejtés területén . Azas években rendszeresen rendezett nemzetközi sakkfeladványfejtő versenyeken a magyar csapat legmegbízhatóbb tagjaként több alkalommal is-os eredményt ért el.ban a feladványmegfejtési csapatversenyen Magyarország válogatottjának tagjaként világbajnoki címet szerzett . Sakkszervező Az első világháború előtt Győrött , majd Szávay Zoltánnal Budapesten dolgozott együtt . A Budai Sakkozó Társaság egyik vezetője , majd Szávay halála utánban ő lett a Magyar Sakkszövetség főtitkára . Az általa szorgalmazott sakk kerületek kialakítását követőenben a sakkszövetség központi főtitkárává választották . Az évi közgyűlésen alelnök , majdben ésban ismét főtitkár , de politikai okok miattben le kellett mondania . Azban alakult Magyar Sakkfeladványszerzők és Barátok Országos Egyesülete alelnökké választotta . Az egyesület később a Magyar Sakkfeladvány Társaság nevet vette fel , és az évre alelnökké választotta . Megjelent művei Amit minden sakkozónak tudnia kell , Kecskemét ( Magyar Sakkvilág kötete ) A Magyar Sakkszövetség dr. Sipőcz Jenő emlékversenye ( Magyar Sakkvilág könyvtára IX. kötet , Kecskemét ) Emlékezetes játszmái Székely Jenő-Schlesinger Jenő , királycsel , Muzio-csel ( ECO C37 ) , Győr 1. e4 e5 f4 exf4 Hf3 g5 Fc4 g4 O-O gxf3 Vxf3 Vf6 d3 Fh6 Hc3 He7 e5 Vxe5 Fxf4 Fxf4 Bae1 Vc5+ Kh1 Fh6 He4 Vc6 Vxf7+ Kd8 Hg5 Vd6 ( diagram ) Vf5 ! Vg6 Hf7+ Ke8 Bxe7+0 Székely Jenő–Réti Richárd , francia védelem , Rubinstein-változat ( ECO C10 ) , Temesvár , 1. e4 e6 d4 d5 Hc3 dxe4 Hxe4 Hd7 Fd3 Hgf6 Hf3 Hxe4 Fxe4 Hf6 Fd3 c5 O-O cxd4 Hxd4 Fc5 Fe3 Vb6 b4 Fxd4 Fxd4 Vxb4 Bb1 Vd6 Be1 Fd7 Fe5 Vc5 Bxb7 Fc6 Bc7 Hd5 Fd4 Vxd4 Bxc6 Bd8 Bcxe6+ Kf8 Be8+0 Jegyzetek Források További információk Játszmái ahess.com -on Magyar sakkszerzők Fénykép : Nimzowitsch–Székely sakkjátszma Magyar sakkozók Magyar sakkfeladványszerzők Magyar sakkírók 1886-ban született személyek 1946-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek