Boros István (biológus)
Boros István, születési és 1902-ig használt nevén Sauerwein István (Sárosd, 1891. szeptember 6. – Pécs, 1980. június 12.) biológus, zoológus, politikus.

Családja 

Szülei Boros Mihály MÁV-tisztviselő és Toma Terézia. Hatan voltak testvérek, köztük Boros Béla (1903–1992) orvos, szemész, egyetemi tanár. Felesége Leontyijeva, Olga középiskolai tanár. Fia: Boros Vladimír (1920–) a Meszhárt pécsi igazgatóságának munkatársa.

Iskolái 

Elemi iskoláit Jákón és Dombóvárott, középiskoláit Pécsett végezte. A pécsi cisztercita gimnáziumban érettségizett 1910-ben, majd a budapesti tudományegyetemen tanult (1910–1914), ahol 1914-ben végbizonyítványt, majd 1925-ben a pécsi Erzsébet Tudományegyetemen természetrajz–kémia szakos tanári és bölcsészdoktori oklevelet szerzett, a biológiai tudományok kandidátusa (addigi tevékenységéért, 1952).

Életútja 

Az első világháborúban frontszolgálatot teljesített (1914–1915), 1915-ben orosz hadifogságba esett, Szkoclevban múzeumőrként dolgozott, majd a helyi középiskola tanára volt 1915–1918 között. 1918-ban belépett a bolsevik pártba és Szovjet-Oroszországban élt 1922-ig. Hazatérését követően rövid időre letartóztatták, a székesfehérvári katonai börtönben raboskodott 1922-ben, majd rendőri felügyelet alá helyezték. A pécsi felsőkereskedelmi leány- és fiúiskola rendes tanára volt 1922–1936 között, kommunista tevékenység miatt eltiltották a tanítástól, ezután egy biztosítóintézet alkalmazottja volt 1936-tól 1944-ig. A német megszállás után letartóztatták (1944. március 19.), megszökött. A szovjet csapatok bevonulását követően az MKP Baranya vármegyei bizottsága titkára (1944. decemberétől 1945. januárjáig), a pécsi városi intézőbizottság elnöke. Az Ideiglenes Nemzetgyűlés tagja (Pécs, 1944. decemberétől 1945. januárjáig), Baranya vármgye főispánja, egyúttal közellátási népbiztos is (1945. január 4. – 1946. június 30.), Pécs város főispánja (1946. július 1. –1947. november 30.). Miniszteri tanácsosként a belgrádi magyar követség vezetője, a moszkvai úgynevezett Magyar Redemarkációs Bizottság vezetője (1948–1949), a Magyar Nemzeti Múzeum (MNM) Országos Természettudományi Múzeumának főigazgatója (1949–1960).

Munkássága 

Zoológusként elsősorban herpetológiával és entomológiával foglalkozott. Nemzetközileg is jelentős eredményeket ért el Közép- és Belső- Ázsia kétéltű- és hüllőfaunájának feltárása terén. Több új bogárfajt is elneveztek róla. Muzeológusként, oroszországi tartózkodása idején, Ferganában (Kaszpi-tenger) természettudományi múzeumot létesített. Később mint a Magyar Nemzeti Múzeum (MNM) főigazgatója nevéhez fűződik az Európa-hírű Afrika-kiállítás megrendezése, ill. elindította a vándorkiállítások intézményrendszerét. Az MNM és Állattára pusztulása után jelentős szerepet vállalt a múzeum újjászervezésében, az elégett gyűjtemények pótlásában. A darwinizmus híveként számos tudománynépszerűsítő előadást tartott, könyveket írt és szerkesztett. Tudománytörténeti tevékenysége is értékes.

Társasági tagságai 

A Magyar Tudományos Akadémia Antropológiai Bizottságának elnöke, az Országos Természetvédelmi Tanács alelnöke. A Magyar Biológiai Társaság főtitkára (1952–1960). A Magyar–Szovjet Művelődési Társaság pécsi szervezetének elnöke.

Elismerései 
 Magyar Népköztársasági Érdemrend (1950)
 Szocialista Hazáért Érdemrend (1967)
 Szovjet Harci Érdemekért Emlékérem (1968)
 Tanácsköztársasági Emlékérem (1969)
 Munka Érdemrend (arany, 1969)
 Szocialista Magyarországért Érdemrend (1979).

Művei

Szerkesztés 

 A Magyarország állatvilága c. könyvsorozat szerkesztőbizottságának tagja (1955-től)
 Az Acta Zoologica, a Búvár és az Élővilág c. folyóiratok szerkesztőbizottságának tagja.

Főbb művei 

 A szovjet természetvédelem szervezete és működése. A bevezetőt Vadász Elemér írta. (Bp., 1950)
 Földi János és az első magyar állattan. (MTA Biológiai Tudományok Osztályának Közleményei, 1952)
 Óriáshüllők világában. (Pécs, 1954)
 Lamarck élete és munkássága. (Bp., 1954)
 Clarification of the Taxonomic Position of the Passer moabiticus moabiticus Tristr. and the Passer moabiticus yatii Sharpe. Horváth Lajossal. (Acta Zoologica, 1954)
 A magyar zoológia soronlévő feladatai. (Állattani Közlemények, 1954)
 Séta az őslények világában. Réti Endrével. (Bp., 1955)
 A sárkánygyíkok világa. (Bp., 1955)
 The Tragedy of the Hungarian Natural History Museum. (Annales Historico-Naturales Musei Nationalis Hungarici, 1957)
 A fejlődéstörténeti irodalom egy feledésbe ment magyar emléke. (Élővilág, 1957)
 A 100 esztendős darwinizmus magyarországi pályafutása. (Élővilág, 1959)
 Kittenberger Kálmán emlékezete. (Állattani Közlemények, 1959)
 Darwin világszemlélete önéletrajzának eddig ismeretlen részletei alapján. (Magyar Tudomány, 1959)
 A magyar zoológusok századeleji mimikri-vitája mai szemmel. (Állattani Közlemények, 1960)
 A herpetológiai kutatások irányai, problémái és távlatai. Dely Olivér Györggyel. – A terrarisztika szerepe a herpetológiai kutatásokban és néhány vele kapcsolatos megjegyzés. Dely Olivér Györggyel. (Vertebrata Hungarica, 1963)
 A XIX–XX. századforduló magyar zoológiájának néhány jelentős képviselője és munkásságuk tudománytörténeti jelentősége. Dely Olivér Györggyel.
 I. Méhelÿ Lajos. (Vertebrata Hungarica, 1967)
 II. Fejérváry Géza Gyula. (Vertebrata Hungarica, 1968)
 III. Bolkay István. (Vertebrata Hungarica, 1969)
 Herpetológiai megfigyelések Turkesztánban. (Állattani Közlemények, 1969)
 A baranyai faunakutatás rövid története és annak eddigi eredményei. (Janus Pannonius Múzeum Évkönyve. Természettudományok, 1974)
 Darwin, Charles: Egy természettudós utazásai. Szerk., az előszót írta és magyarázatokkal kiegészítette. (Bp., 1951; 2. kiad. 1954; 3. kiad. 1957)
 Darwin, Charles: A fajok eredete: természetes kiválasztás útján vagy a létért való küzdelemben előnyhöz jutott fajták fennmaradása. Ford. Mikes Lajos. Szerk., a bevezető tanulmányt írta. (Bp., 1955; új kiad. 1973).

Források 

 Kozák Péter: Boros István

További irodalom 

 Harcos Ottó: Egy különös ember. (Dunántúli Napló, 1970. febr. 19.)
 Fehér István: A kommunista főispán. (Dunántúli Napló, 1973. máj. 13.)
 Hallama Erzsébet: Párttagságának kelte: 1918. (Jelenkor, 1977)
 Kaszab Zoltán: In memoriam István Boros. (Annales Historico-Naturales Musei Nationalis Hungarici, 1981)
 B. M.: B. I. (Az Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja. Bp., 1994)
 Korsós Zoltán: B. I. (Magyar múzeumi arcképcsarnok. Bp., 2002).

Magyar biológusok
Magyar zoológusok
1891-ben született személyek
1980-ban elhunyt személyek
MKP-tagok
Országgyűlési képviselők (Ideiglenes Nemzetgyűlés)
Baranya vármegye főispánjai
Pécs város főispánjai
Magyar pedagógusok
Családi nevüket magyarosított személyek
Boros István , születési ésig használt nevén Sauerwein István ( Sárosd , szeptember – Pécs , június ) biológus , zoológus , politikus . Családja Szülei Boros Mihály MÁV-tisztviselő és Toma Terézia . Hatan voltak testvérek , köztük Boros Béla1992 ) orvos , szemész , egyetemi tanár . Felesége Leontyijeva , Olga középiskolai tanár . Fia: Boros Vladimír ) a Meszhárt pécsi igazgatóságának munkatársa . Iskolái Elemi iskoláit Jákón és Dombóvárott , középiskoláit Pécsett végezte . A pécsi cisztercita gimnáziumban érettségizettben , majd a budapesti tudományegyetemen tanult1914 ) , aholben végbizonyítványt , majdben a pécsi Erzsébet Tudományegyetemen természetrajz–kémia szakos tanári és bölcsészdoktori oklevelet szerzett , a biológiai tudományok kandidátusa ( addigi tevékenységéért , Életútja Az első világháborúban frontszolgálatot teljesített1915) ,ben orosz hadifogságba esett , Szkoclevban múzeumőrként dolgozott , majd a helyi középiskola tanára volt1918 között.ban belépett a bolsevik pártba és Szovjet-Oroszországban éltig . Hazatérését követően rövid időre letartóztatták , a székesfehérvári katonai börtönben raboskodottben , majd rendőri felügyelet alá helyezték . A pécsi felsőkereskedelmi leány- és fiúiskola rendes tanára volt1936 között , kommunista tevékenység miatt eltiltották a tanítástól , ezután egy biztosítóintézet alkalmazottja volttólig . A német megszállás után letartóztatták március ) , megszökött . A szovjet csapatok bevonulását követően az MKP Baranya vármegyei bizottsága titkára decemberétől januárjáig ) , a pécsi városi intézőbizottság elnöke . Az Ideiglenes Nemzetgyűlés tagja ( Pécs , decemberétől januárjáig ) , Baranya vármgye főispánja , egyúttal közellátási népbiztos is január – június ) , Pécs város főispánja július –1947. november ) . Miniszteri tanácsosként a belgrádi magyar követség vezetője , a moszkvai úgynevezett Magyar Redemarkációs Bizottság vezetője1949 ) , a Magyar Nemzeti Múzeum ( MNM ) Országos Természettudományi Múzeumának főigazgatója1960 ) . Munkássága Zoológusként elsősorban herpetológiával és entomológiával foglalkozott . Nemzetközileg is jelentős eredményeket ért el Közép- és Belső- Ázsia kétéltű- és hüllőfaunájának feltárása terén . Több új bogárfajt is elneveztek róla . Muzeológusként , oroszországi tartózkodása idején , Ferganában ( Kaszpi-tenger ) természettudományi múzeumot létesített . Később mint a Magyar Nemzeti Múzeum ( MNM ) főigazgatója nevéhez fűződik az Európa-hírű Afrika-kiállítás megrendezése , ill. elindította a vándorkiállítások intézményrendszerét . Az MNM és Állattára pusztulása után jelentős szerepet vállalt a múzeum újjászervezésében , az elégett gyűjtemények pótlásában . A darwinizmus híveként számos tudománynépszerűsítő előadást tartott , könyveket írt és szerkesztett . Tudománytörténeti tevékenysége is értékes . Társasági tagságai A Magyar Tudományos Akadémia Antropológiai Bizottságának elnöke , az Országos Természetvédelmi Tanács alelnöke . A Magyar Biológiai Társaság főtitkára1960 ) . A Magyar–Szovjet Művelődési Társaság pécsi szervezetének elnöke . Elismerései Magyar Népköztársasági Érdemrend Szocialista Hazáért Érdemrend Szovjet Harci Érdemekért Emlékérem Tanácsköztársasági Emlékérem Munka Érdemrend ( arany , Szocialista Magyarországért Érdemrend Művei Szerkesztés A Magyarország állatvilága c. könyvsorozat szerkesztőbizottságának tagjatől ) Az Acta Zoologica , a Búvár és az Élővilág c . folyóiratok szerkesztőbizottságának tagja . Főbb művei A szovjet természetvédelem szervezete és működése . A bevezetőt Vadász Elemér írta . ( Bp. , Földi János és az első magyar állattan . ( MTA Biológiai Tudományok Osztályának Közleményei , Óriáshüllők világában . ( Pécs , Lamarck élete és munkássága . ( Bp. , Clarification of the Taxonomic Position of the Passer moabiticus moabiticus Tristr. and the Passer moabiticus yatii Sharpe . Horváth Lajossal . ( Acta Zoologica , A magyar zoológia soronlévő feladatai . ( Állattani Közlemények , Séta az őslények világában . Réti Endrével . ( Bp. , A sárkánygyíkok világa . ( Bp. , The Tragedy of the Hungarian Natural History Museum . ( Annales Historico-Naturales Musei Nationalis Hungarici , A fejlődéstörténeti irodalom egy feledésbe ment magyar emléke . ( Élővilág , Aesztendős darwinizmus magyarországi pályafutása . ( Élővilág , Kittenberger Kálmán emlékezete . ( Állattani Közlemények , Darwin világszemlélete önéletrajzának eddig ismeretlen részletei alapján . ( Magyar Tudomány , A magyar zoológusok századeleji mimikri-vitája mai szemmel . ( Állattani Közlemények , A herpetológiai kutatások irányai , problémái és távlatai . Dely Olivér Györggyel. – A terrarisztika szerepe a herpetológiai kutatásokban és néhány vele kapcsolatos megjegyzés . Dely Olivér Györggyel . ( Vertebrata Hungarica , A XIX–XX. századforduló magyar zoológiájának néhány jelentős képviselője és munkásságuk tudománytörténeti jelentősége . Dely Olivér Györggyel . I. Méhelÿ Lajos . ( Vertebrata Hungarica , II. Fejérváry Géza Gyula . ( Vertebrata Hungarica , III. Bolkay István . ( Vertebrata Hungarica , Herpetológiai megfigyelések Turkesztánban . ( Állattani Közlemények , A baranyai faunakutatás rövid története és annak eddigi eredményei . ( Janus Pannonius Múzeum Évkönyve . Természettudományok , Darwin , Charles : Egy természettudós utazásai . Szerk . , az előszót írta és magyarázatokkal kiegészítette . ( Bp. , kiad. kiad . Darwin , Charles : A fajok eredete : természetes kiválasztás útján vagy a létért való küzdelemben előnyhöz jutott fajták fennmaradása . Ford . Mikes Lajos . Szerk . , a bevezető tanulmányt írta . ( Bp. , új kiad . Források Kozák Péter : Boros István További irodalom Harcos Ottó : Egy különös ember . ( Dunántúli Napló , febr . ) Fehér István : A kommunista főispán . ( Dunántúli Napló , máj. ) Hallama Erzsébet : Párttagságának kelte : ( Jelenkor , Kaszab Zoltán : In memoriam István Boros . ( Annales Historico-Naturales Musei Nationalis Hungarici , B . M. : B. I. ( Az Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja . Bp. , Korsós Zoltán : B. I. ( Magyar múzeumi arcképcsarnok . Bp. , Magyar biológusok Magyar zoológusok 1891-ben született személyek 1980-ban elhunyt személyek MKP-tagok Országgyűlési képviselők ( Ideiglenes Nemzetgyűlés ) Baranya vármegye főispánjai Pécs város főispánjai Magyar pedagógusok Családi nevüket magyarosított személyek