Szekula Gyula
Szekula Gyula, névváltozat: Ambrus István (Cservenka, 1850. március 18. – Budapest, 1920. szeptember 2.) műfordító, szakíró, királyi tanácsos, a kassa-oderbergi vasút főfelügyelője és kereskedelmi szakosztályának főnöke.

Életpályája
Apja néptanító volt; 1861-ben apja elhalálozása után Pestre került; itt elvégezte a főreáliskolát Neÿ Ferenc vezetése alatt, aki a felsőbb osztályokban az irodalomtörténetet tanította; ennek előadásai erősen hatottak rá és mivel a magyar és német nyelvet egyaránt beszélte, korán kezdett e két nyelven írni. Már tanuló korában lefordította Komócsynak Egressy Gábor halálára írt költeményét németre. 1867-ben Budán a József Műegyetemen kezdte meg mérnöki tanulmányait. 1870–1873 között vidéken nevelősködött. 1874-ben a tiszavidéki vasútpálya- és gépészeti igazgatóságnál nyert alkalmazást; ahonnan 1875. márciusban a Kassa-Oderbergi Vasút szolgálatába lépett. 1883-ban ő alapította meg az első magyar vasutas szaklapot, a Vasúti Hírlapot. 1884-ben a díjszabási osztály helyettes főnöke, néhány évvel később az ügyosztály vezetője lett és 1901-től állt a kassa-oderbergi vasút kereskedelmi szakosztályának az élén. 1905-ben az uralkodó királyi tanácsosi címmel tüntette ki.

Munkássága
Költőink műveit fordította németre a fővárosi lapokba (Pester Nachrichten 1865., Ung. Ill. Zeitung 1870-71.). Arany költeményei közül többet lefordított a Pester- és Neues Pester Journalba 1879-81.; sokat lefordított Petőfi, Tompa, Lévay, Gyulai verseiből; egyidejűleg magyarul is közölt műfordításokat német és francia költőkből (Heine, Goethe, Lenau, Hamerling sat.) a Pesti Hölgydivatlapban, később a Budapesti Bazárban, a Fővárosi Lapokban és a Magyarország és a Nagyvilágban (1870–1880). Megjelent tőle Gauthier Theophilnek A magányos király című regénye a Fővárosi Lapokban (1870–1871). Mint hirlapíró állandó munkatársa volt 1875–1889 között az Ung. Lloyd, Neues Politisches Volksblatt, Pesti Hirlap, Budapesti Hirlap, Polit. Volksblatt és Neues Politisches Volksblatt című hírlapoknak, leginkább a nemzeti- és népszínházi előadásokról írt; az Ország-Világban (1892 Lenau költ. ford.); a Pesti Hirlapnál 1880-ban a közgazdasági rovatot szerkesztette és tárczákat írt. A díjszabási értekezletekre történt kiküldetése alkalmával tárczákat írt Berlinből, Drezdából, Münchenből és Prágából a Magyarországba, Egyetértésbe, a Fővárosi Lapokba (1879. A müncheni műtárlatról) és a Budapesti Hírlapba. Az 1880-as évektől kezdve vasúti szakcikkei jelentek meg a szaklapokban és forgalmi politikai vezércikkei a napilapokban. Az Abauj-Torna vármegye és Kassa c. Monographiában (Magyarország vármegyéi) 1896-ban az oderbergi vasútra vonatkozó részt írta.

Munkái
 Lélekcsere. Regény. Gauthier Theophile után francziából ford. Bpest, 1877. (Olcsó Könyvtár 29).
 A vasúti díjszabások és a tarifa politika alapelemei. Uo. 1908. (Közlekedési Szakkönyvtár 5.).

Álnevei és jegyei
Giulio, Gyula, g., gy., sz-a és -a.

Jegyzetek

Források

További információk
 Fővárosi almanach, lexikon és útmutató. A székesfővárosi tisztviselői kar közreműködésével szerk. és kiadja Guthi Imre. 1916-1918. Ötödik kiadás. Budapest, Légrády Testvérek, [1916]. 
 Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Ezer magyar biográfia a délszláv országokból. Újvidék, Fórum Könyvkiadó, 2002. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.

Magyar műfordítók
1850-ben született személyek
1920-ban elhunyt személyek
Szekula Gyula , névváltozat : Ambrus István ( Cservenka , március – Budapest , szeptember ) műfordító , szakíró , királyi tanácsos , a kassa-oderbergi vasút főfelügyelője és kereskedelmi szakosztályának főnöke . Életpályája Apja néptanító volt;ben apja elhalálozása után Pestre került ; itt elvégezte a főreáliskolát Neÿ Ferenc vezetése alatt , aki a felsőbb osztályokban az irodalomtörténetet tanította ; ennek előadásai erősen hatottak rá és mivel a magyar és német nyelvet egyaránt beszélte , korán kezdett e két nyelven írni . Már tanuló korában lefordította Komócsynak Egressy Gábor halálára írt költeményét németre.ben Budán a József Műegyetemen kezdte meg mérnöki tanulmányait.1873 között vidéken nevelősködött.ben a tiszavidéki vasútpálya- és gépészeti igazgatóságnál nyert alkalmazást ; ahonnan márciusban a Kassa-Oderbergi Vasút szolgálatába lépett.ban ő alapította meg az első magyar vasutas szaklapot , a Vasúti Hírlapot.ben a díjszabási osztály helyettes főnöke , néhány évvel később az ügyosztály vezetője lett éstől állt a kassa-oderbergi vasút kereskedelmi szakosztályának az élén.ben az uralkodó királyi tanácsosi címmel tüntette ki . Munkássága Költőink műveit fordította németre a fővárosi lapokba ( Pester Nachrichten , Ung . Ill . Zeitung ) . Arany költeményei közül többet lefordított a Pester- és Neues Pester Journalba ; sokat lefordított Petőfi , Tompa , Lévay , Gyulai verseiből ; egyidejűleg magyarul is közölt műfordításokat német és francia költőkből ( Heine , Goethe , Lenau , Hamerling sat . ) a Pesti Hölgydivatlapban , később a Budapesti Bazárban , a Fővárosi Lapokban és a Magyarország és a Nagyvilágban1880 ) . Megjelent tőle Gauthier Theophilnek A magányos király című regénye a Fővárosi Lapokban1871 ) . Mint hirlapíró állandó munkatársa volt1889 között az Ung . Lloyd , Neues Politisches Volksblatt , Pesti Hirlap , Budapesti Hirlap , Polit . Volksblatt és Neues Politisches Volksblatt című hírlapoknak , leginkább a nemzeti- és népszínházi előadásokról írt ; az Ország-VilágbanLenau költ . ford . ) ; a Pesti Hirlapnálban a közgazdasági rovatot szerkesztette és tárczákat írt . A díjszabási értekezletekre történt kiküldetése alkalmával tárczákat írt Berlinből , Drezdából , Münchenből és Prágából a Magyarországba , Egyetértésbe , a Fővárosi Lapokba A müncheni műtárlatról ) és a Budapesti Hírlapba . Azas évektől kezdve vasúti szakcikkei jelentek meg a szaklapokban és forgalmi politikai vezércikkei a napilapokban . Az Abauj-Torna vármegye és Kassa c . Monographiában ( Magyarország vármegyéi) ban az oderbergi vasútra vonatkozó részt írta . Munkái Lélekcsere . Regény . Gauthier Theophile után francziából ford . Bpest , ( Olcsó Könyvtár A vasúti díjszabások és a tarifa politika alapelemei . Uo . ( Közlekedési Szakkönyvtár ) . Álnevei és jegyei Giulio , Gyula , g . , gy. , sz-a és -a . Jegyzetek Források További információk Fővárosi almanach , lexikon és útmutató . A székesfővárosi tisztviselői kar közreműködésével szerk. és kiadja Guthi Imre . Ötödik kiadás . Budapest , Légrády Testvérek , [ 1916 ] . Kalapis Zoltán : Életrajzi kalauz . Ezer magyar biográfia a délszláv országokból . Újvidék , Fórum Könyvkiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Budapest , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Budapest , Akadémiai Kiadó , Magyar műfordítók 1850-ben született személyek 1920-ban elhunyt személyek