Szemere Samu
Szemere Samu, születési nevén Stern Samu (Szénásgödör, 1881. december 13. – Budapest, 1978. május 4.) filozófiai író, esztéta, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.

Életpályája 
Stern Sándor és Roder Netti fia. Bölcsészdoktorátust a Budapesti Tudományegyetemen szerzett 1904-ben, ahol Alexander Bernát tanítványa, majd munkatársa volt. 1906-tól középiskolai tanár az Óbudai Árpád Gimnáziumban, 1910-ben a Markó utcai Főreáliskola tanára lett. 1917 és 1919 között a Magyar Filozófiai Társaság titkára. 1927-től 1942-ig az Országos Izraelita Tanítóképző Intézet igazgatója volt. 1945 után az Izraelita Magyar Irodalmi Társulat (IMIT) elnöke, majd 1950-től mint nyugdíjas az Országos Rabbiképző Intézetben filozófiatörténetet adott elő. 1963-ban az ELTE egyetemi tanári címmel tüntette ki.

Magánélete 
Házastársa dr. Horváth René (1884–1958) volt, Heizler Salamon és Salamon Róza lánya, akivel 1910. október 23-án Budapesten, az Erzsébetvárosban kötött házasságot. Fia dr. Szemere Tamás (1911–1945) orvos és menye a holokauszt áldozatai lettek.

Munkássága 
Cikkeit, tanulmányait közölte a Budapesti Szemle, a Történeti Szemle, az Athenaeum, A Magyar Filozófiai Társaság Közleményei, a Magyar Nyelvőr, a Múlt és Jövő és a MIOK Évkönyvei, szerkesztette az IMIT Évkönyveit (Bp., 1929–48) és az Alexander-albumot (Bp., 1925), továbbá sajtó alá rendezte Alexander Bernát munkáit.

Magyarra fordította Giordano Bruno, Descartes, Dewey, Feuerbach, Hegel, Pestalozzi, Schiller, Spinoza, Vico és Windelband több művét.

1978-ban hunyt el. Tisztelői az alábbi művekben búcsúztatták:
 Vihar Béla: Búcsú a filozófustól (Élet és Irodalom, 1978)
 Szabó Árpád: Sz. S. (MIOK Évkönyv, Budapest, 1978)
 Gábor Éva: Sz. S. (Világosság, 1978. 7. sz.)

Művei a teljesség igénye nélkül
 Az aesthetikai játékelmélet (doktori értekezés, Budapest, 1904)
 Bain Alexander: Neveléstudomány, Ford. (Budapest, 1912) (A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata)
 Giordano Bruno (Bp., 1917); (A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata)
 A jelenkori filozófia főbb irányai (Budapest, 1923)
 Spengler filozófiája (Budapest, 1924)
 Alexander Bernát ifjúkori levelei Horváth Cyrillhez, bevezetővel ellátta és sajtó alá rendezte (Budapest, 1928)
 Dewey neveléstana (Budapest, 1933)
 Filozófiai tanulmányok (Budapest, 1941)
 Nietzsche és a zsidóság (Lőw Immánuel-emlékkönyv, Budapest, 1947)
 Kunst und Humanität. Eine Studie über Thomas Manns ästhetische Ansichten (Budapest–Berlin, 1966). – Irod. Vihar Béla: Beszélgetés Hegel magyar fordítójával (Magyar Nemzet, 1970. szeptember 11.)
 Scheiber Sándor: Sz. S. kilencvenedik születésnapjára (emlékfüzet, Budapest, 1971)

Jegyzetek

Források 

 
 
 

MTA-tagok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar tankönyvírók
Magyar filozófusok
Zsidó származású magyarok
1881-ben született személyek
1978-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Szemere Samu , születési nevén Stern Samu ( Szénásgödör , december – Budapest , május ) filozófiai író , esztéta , a Magyar Tudományos Akadémia tagja . Életpályája Stern Sándor és Roder Netti fia . Bölcsészdoktorátust a Budapesti Tudományegyetemen szerzettben , ahol Alexander Bernát tanítványa , majd munkatársa volt.tól középiskolai tanár az Óbudai Árpád Gimnáziumban, ben a Markó utcai Főreáliskola tanára lett.ésközött a Magyar Filozófiai Társaság titkára.tőlig az Országos Izraelita Tanítóképző Intézet igazgatója volt.ut án az Izraelita Magyar Irodalmi Társulat ( IMIT ) elnöke , majdtől mint nyugdíjas az Országos Rabbiképző Intézetben filozófiatörténetet adott elő.ban az ELTE egyetemi tanári címmel tüntette ki . Magánélete Házastársa dr. Horváth René1958 ) volt , Heizler Salamon és Salamon Róza lánya , akivel októberán Budapesten , az Erzsébetvárosban kötött házasságot . Fia dr. Szemere Tamás1945 ) orvos és menye a holokauszt áldozatai lettek . Munkássága Cikkeit , tanulmányait közölte a Budapesti Szemle , a Történeti Szemle , az Athenaeum , A Magyar Filozófiai Társaság Közleményei , a Magyar Nyelvőr , a Múlt és Jövő és a MIOK Évkönyvei , szerkesztette az IMIT Évkönyveit ( Bp.,48 ) és az Alexander-albumot ( Bp. , továbbá sajtó alá rendezte Alexander Bernát munkáit . Magyarra fordította Giordano Bruno , Descartes , Dewey , Feuerbach , Hegel , Pestalozzi , Schiller , Spinoza , Vico és Windelband több művét . 1978-ban hunyt el . Tisztelői az alábbi művekben búcsúztatták : Vihar Béla: Búcsú a filozófustól ( Élet és Irodalom , Szabó Árpád : Sz . S. ( MIOK Évkönyv , Budapest , Gábor Éva : Sz . S. ( Világosság , sz . ) Művei a teljesség igénye nélkül Az aesthetikai játékelmélet ( doktori értekezés , Budapest , Bain Alexander : Neveléstudomány , Ford . ( Budapest , ( A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata ) Giordano Bruno ( Bp. , ( A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata ) A jelenkori filozófia főbb irányai ( Budapest , Spengler filozófiája ( Budapest , Alexander Bernát ifjúkori levelei Horváth Cyrillhez , bevezetővel ellátta és sajtó alá rendezte ( Budapest , Dewey neveléstana ( Budapest , Filozófiai tanulmányok ( Budapest , Nietzsche és a zsidóság ( Lőw Immánuel-emlékkönyv , Budapest , Kunst und Humanität . Eine Studie über Thomas Manns ästhetische Ansichten ( Budapest–Berlin , – Irod . Vihar Béla: Beszélgetés Hegel magyar fordítójával ( Magyar Nemzet , szeptember ) Scheiber Sándor : Sz . S. kilencvenedik születésnapjára ( emlékfüzet , Budapest , Jegyzetek Források MTA-tagok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Magyar tankönyvírók Magyar filozófusok Zsidó származású magyarok 1881-ben született személyek 1978-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek