Murter-Kornati
Murter-Kornati község Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Murter és Kornati települések tartoznak hozzá.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 25, közúton 34 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén, a Murter-sziget északnyugati részén a tágas és szelektől védett Hramina-öbölben, valamint a Kornati-szigeteken fekszik. Közigazgatásilag hozzá tartozik a Kornati Nemzeti Park, amely a Kornati-szigetek délnyugati részén fekszik.

Története 
A Murter-sziget területe már az ókorban is lakott volt. A Murtar- (sv. Nikola) öböl feletti, ma szőlőkkel, gyümölcsösökkel és olajfákkal borított magaslaton az ókorban az illírek vára állt, amely az öböl feletti őrhelyként szolgált. Ez vár lett később a betelepülő horvátok ajkán előbb a hegy, az öböl majd az egész sziget névadója, mivel a „Mor–tar” jelentése tengeri erőd volt. Az illíreknek egy másik jelentős vára állt a mai Murtertől északra a Gradina-félszigeten is. A római korban a mai Betina és Murter települések között állt Colentum városa, ahol szétszórtan számos, gazdagon díszített római villa maradványa maradt fenn freskókkal és mozaikpadlókkal. Közelében 6. századi ókeresztény templom áll, mely ma a temetőben található.

A Kornati-szigetek területe már az őskor óta lakott, a legrégibb régészeti lelet egy újkőkori kőszekerce a Žejkovci-mezőn került elő. Ugyanezen a helyen a Žejkovci-Tarac-Trtuša övezetben található a legtöbb illír kőhalom és halomsír. A római gyarmatosításnak is számos nyoma található. Halásztelepülések a Svršata-szigeten és a Statival-öbölben, kikötők: Tremuli és Sedlasti bok, sótelepek: Piškera, Lavsa és Šipnate, római villák: Žut, Svršata, Šipnate, Tarac, Trtuša, Poselo, Lavsa, Njivica stb. A bizánciak a 6. században erődöt építettek a délnyugati part közelében emelkedő Tureta nevű magaslaton.

A horvátok a 7. században települtek meg a szigeteken és létrehozták új településeiket. Murter település első írásos említése 1285-ből származik „Srimac”, illetve „Villa magna” néven. 1298-ban a šibeniki püspökség alapításakor említik a srimaci plébániát, melyhez Villa Magna, Jezera, Žirje és Zlarin is hozzá tartozott. Villa Magna a mai Murter ekkor 203 lakossal rendelkezett. Mai neve 1318 óta használatos, ekkor szerepel az első tengerészeti térképeken „Mortar” alakban, mely később alakult át a helyiek ajkán Murterre.

Kornat elnevezése 1311-ben még „Encoronate” volt, 1354-ben „Insula Sancta Mariae” néven említik. Horvát nevén először 1515-ben „Stomorin otok” néven szerepel. A középkori gazdasági létesítmények közül a legépebben a lavsai sótelep a tengerben a sólepárló kazettákkal és a parton a sóraktárak alapfalaival maradtak meg. Ekkor még sűrű erdők borították a szigeteket, a 15. századtól azonban a török elleni háborúkhoz sok fa kellett a velenceieknek, akik ebből a faanyagból építették meg hadiflottájukat. A török veszély elmúltával a murteriek közül sokan vásároltak itt birtokot, hogy itt legeltessék nyájaikat.

A község területe 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. 1842-ben horvát és olasz nyelvű alapiskola nyílt Murteren. 1866-ban, Dalmáciában az elsők között nyílt meg az első horvát olvasókör. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A község lakossága 2011-ben 2044 fő volt, melyből Murter 2025 főt tett ki.

Lakosság

Nevezetességei  
A Murter feletti Vršina-hegyen álló Szent Rókus kápolna 1760-ban épült. A kápolnához lépcsősor vezet fel, nagyszerű kilátás nyílik innen Murterre és Betinára. 
A murteri Mihály arkangyal plébániatemplomot 1770-ben építették újjá és szép barokk oltáráról nevezetes.
A murteri temetőben álló Gradinai boldogasszony templom a 17. században épült. 
A Kornat-sziget délnyugati partja közelében emelkedő Tureta-hegyen 6. századi erőd tekintélyes romjai állnak. Az erőd egyike az Adriapart legépebben megmaradt ilyen építményeinek. Tureta várát valószínűleg I. Justinianus bizánci császár építtette, hogy a Kornat közelében haladó hajóforgalmat és a környező szigeteket innen ellenőrizze. 
 A Kornati-szigetek szakrális épületei közül kiemelkedik az a templomrom, amely eredetileg Szűz Mária tiszteletére volt szentelve és róla az egész Kornat-sziget az Insula Sanctae Mariae nevet viselte. A templom a Tarac-mezőn a Tureta-hegynek a lábánál épült. A szakemberek a templomot is 6. századinak tartják. Eredetileg egy háromhajós bazilika volt, melynek ma csak az apszisa látható. A főhajó apszisába a 14. században kis templomot építettek Mária látogatása tiszteletére, de a nép Taraci Miasszonyunknak nevezi. Minden év július első vasárnapján a templomnál zarándoklatot tartanak. 
Piškera szigetén található a Kisboldogasszony tiszteletére szentelt, 1560-ban épített templom, mely egykor az itteni halászfalu temploma volt. Szentmisét évente egyszer, július utolsó szombatján tartanak benne. A II. világháború idején alkalmi hadikórházként működött. 
A természeti képződmények közül különösen szép látványt nyújtanak az ún. koronák (krune), melyek tektonikus hasadékok szélén elhelyezkedő meredek sziklaszirtek. A legnagyobb méretű Mana szigeténél található, 1350 méter hosszú, míg legmagasabb "korona" szikla a Klobucar-szigetnél látható, mely 82 méter magas. Némelyiknek a talapzata is nagyon mély, így a Piskera-szigetnél található korona talapzata 90 méter mélységben nyúlik a tengerszint alá. Ezek a helyek a búvárok kedvelt merülő helyei.

Gazdaság 
A murteri gazdaság alapja a mezőgazdaság, a halászat és turizmus. Az egykori halászfalu mára egyre inkább a turizmus felé orientálódik. A halászat hagyománya azonban még ma is jelentős. Bár a Murter környéki tengerben még mindig többségben vannak az állóhálós halászok, a település vonóhálós halászflottával is rendelkezik. A mezőgazdasági termelés is folyik még a településen, ám ez főként a személyes szükségletek kielégítését szolgálja. Kiemelkedő az olajbogyó- és fügetermesztés. Kornatin még néhány méhész is birtokol területet. Néhány család még mindig tenyészt juhokat, de a juhászat a délszláv háborút követően szinte teljesen kihalt. A gazdaság legfejlettebb ágát ma már a turizmus képezi. A Slanica-öbölben található a "Colentum" szálloda és a "Slanica" kemping, de legnagyobb bevételt a magánszállások termelik. Szinte minden ház a vendégek fogadására van felszerelve, különösen Podraduč, Jersane és Slanica településrészeken. Murter a hajós turizmus egyik adriai központja is, ahonnan főként a közeli Kornati Nemzeti Park területére szerveznek hajóutakat. Kornatin sok murterinek vannak birtokai. Murteren egy kis és közepes hajókat építő üzem is működik.

Kultúra 
Murter templomi énekkara 1900-ban kezdte meg működését, amatőr színtársulata 1922 óta működik. 1910-ben megalapították az olivaolaj termelők egyesületét is, akik 1913-ban részt vettek a franciaországi Eixben tartott nemzetközi kiállításon, ahol minőségi termékeikért aranyérmet kaptak. A kulturális szükségleteket nyári mozi, múzeum, könyvtár, koncertek és magánkiállítások  elégítik ki. Murteren működik még a "Zaokret" kulturális egyesület. A település nagy fesztiválját minden év szeptember 8-án, Kisboldogasszony ünnepén rendezik. Murter védőszentjének ünnepnapja szeptember 29. Ekkor hagyományos regatta és latin vitorlásverseny kerül megrendezésre.

Galéria

További információk
 Murter község hivatalos oldala 
 A Murter-sziget honlapja 
 Murter-Kornati turisztikai egyesületének honlapja 
 Betina turisztikai irodájának honlapja 
 A Kornati Nemzeti Park honlapja 
 A Kornati Nemzeti Park képes ismertetője

Jegyzetek

Šibenik-Knin megye települései
Murter-Kornati község Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Murter és Kornati települések tartoznak hozzá . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén , a Murter-sziget északnyugati részén a tágas és szelektől védett Hramina-öbölben , valamint a Kornati-szigeteken fekszik . Közigazgatásilag hozzá tartozik a Kornati Nemzeti Park , amely a Kornati-szigetek délnyugati részén fekszik . Története A Murter-sziget területe már az ókorban is lakott volt . A Murtar- ( sv . Nikola ) öböl feletti , ma szőlőkkel , gyümölcsösökkel és olajfákkal borított magaslaton az ókorban az illírek vára állt , amely az öböl feletti őrhelyként szolgált . Ez vár lett később a betelepülő horvátok ajkán előbb a hegy , az öböl majd az egész sziget névadója , mivel a „ Mor–tar” jelentése tengeri erőd volt . Az illíreknek egy másik jelentős vára állt a mai Murtertől északra a Gradina-félszigeten is . A római korban a mai Betina és Murter települések között állt Colentum városa , ahol szétszórtan számos , gazdagon díszített római villa maradványa maradt fenn freskókkal és mozaikpadlókkal . Közelében századi ókeresztény templom áll , mely ma a temetőben található . A Kornati-szigetek területe már az őskor óta lakott , a legrégibb régészeti lelet egy újkőkori kőszekerce a Žejkovci-mezőn került elő . Ugyanezen a helyen a Žejkovci-Tarac-Trtuša övezetben található a legtöbb illír kőhalom és halomsír . A római gyarmatosításnak is számos nyoma található . Halásztelepülések a Svršata-szigeten és a Statival-öbölben , kikötők : Tremuli és Sedlasti bok , sótelepek : Piškera , Lavsa és Šipnate , római villák : Žut , Svršata , Šipnate , Tarac , Trtuša , Poselo , Lavsa , Njivica stb . A bizánciak a században erődöt építettek a délnyugati part közelében emelkedő Tureta nevű magaslaton . A horvátok a században települtek meg a szigeteken és létrehozták új településeiket . Murter település első írásos említéseből származik „ Srimac” , illetve „ Villa magna” néven.ban a šibeniki püspökség alapításakor említik a srimaci plébániát , melyhez Villa Magna , Jezera , Žirje és Zlarin is hozzá tartozott . Villa Magna a mai Murter ekkorlakossal rendelkezett . Mai neveóta használatos , ekkor szerepel az első tengerészeti térképeken „ Mortar” alakban , mely később alakult át a helyiek ajkán Murterre . Kornat elnevezéseben még „ Encoronate” volt, ben „ Insula Sancta Mariae” néven említik . Horvát nevén előszörben „ Stomorin otok” néven szerepel . A középkori gazdasági létesítmények közül a legépebben a lavsai sótelep a tengerben a sólepárló kazettákkal és a parton a sóraktárak alapfalaival maradtak meg . Ekkor még sűrű erdők borították a szigeteket , a századtól azonban a török elleni háborúkhoz sok fa kellett a velenceieknek , akik ebből a faanyagból építették meg hadiflottájukat . A török veszély elmúltával a murteriek közül sokan vásároltak itt birtokot , hogy itt legeltessék nyájaikat . A község területeben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt.ben horvát és olasz nyelvű alapiskola nyílt Murteren.ban , Dalmáciában az elsők között nyílt meg az első horvát olvasókör . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A község lakosságabenfő volt , melyből Murterfőt tett ki . Lakosság Nevezetességei A Murter feletti Vršina-hegyen álló Szent Rókus kápolnaban épült . A kápolnához lépcsősor vezet fel , nagyszerű kilátás nyílik innen Murterre és Betinára . A murteri Mihály arkangyal plébániatemplomotben építették újjá és szép barokk oltáráról nevezetes . A murteri temetőben álló Gradinai boldogasszony templom a században épült . A Kornat-sziget délnyugati partja közelében emelkedő Tureta-hegyen századi erőd tekintélyes romjai állnak . Az erőd egyike az Adriapart legépebben megmaradt ilyen építményeinek . Tureta várát valószínűleg I. Justinianus bizánci császár építtette , hogy a Kornat közelében haladó hajóforgalmat és a környező szigeteket innen ellenőrizze . A Kornati-szigetek szakrális épületei közül kiemelkedik az a templomrom , amely eredetileg Szűz Mária tiszteletére volt szentelve és róla az egész Kornat-sziget az Insula Sanctae Mariae nevet viselte . A templom a Tarac-mezőn a Tureta-hegynek a lábánál épült . A szakemberek a templomot is századinak tartják . Eredetileg egy háromhajós bazilika volt , melynek ma csak az apszisa látható . A főhajó apszisába a században kis templomot építettek Mária látogatása tiszteletére , de a nép Taraci Miasszonyunknak nevezi . Minden év július első vasárnapján a templomnál zarándoklatot tartanak . Piškera szigetén található a Kisboldogasszony tiszteletére szentelt, ban épített templom , mely egykor az itteni halászfalu temploma volt . Szentmisét évente egyszer , július utolsó szombatján tartanak benne . A II. világháború idején alkalmi hadikórházként működött . A természeti képződmények közül különösen szép látványt nyújtanak az ún. koronák ( krune ) , melyek tektonikus hasadékok szélén elhelyezkedő meredek sziklaszirtek . A legnagyobb méretű Mana szigeténél található,méter hosszú , míg legmagasabb " korona " szikla a Klobucar-szigetnél látható , melyméter magas . Némelyiknek a talapzata is nagyon mély , így a Piskera-szigetnél található korona talapzataméter mélységben nyúlik a tengerszint alá . Ezek a helyek a búvárok kedvelt merülő helyei . Gazdaság A murteri gazdaság alapja a mezőgazdaság , a halászat és turizmus . Az egykori halászfalu mára egyre inkább a turizmus felé orientálódik . A halászat hagyománya azonban még ma is jelentős . Bár a Murter környéki tengerben még mindig többségben vannak az állóhálós halászok , a település vonóhálós halászflottával is rendelkezik . A mezőgazdasági termelés is folyik még a településen , ám ez főként a személyes szükségletek kielégítését szolgálja . Kiemelkedő az olajbogyó- és fügetermesztés . Kornatin még néhány méhész is birtokol területet . Néhány család még mindig tenyészt juhokat , de a juhászat a délszláv háborút követően szinte teljesen kihalt . A gazdaság legfejlettebb ágát ma már a turizmus képezi . A Slanica-öbölben található a " Colentum " szálloda és a " Slanica " kemping , de legnagyobb bevételt a magánszállások termelik . Szinte minden ház a vendégek fogadására van felszerelve , különösen Podraduč , Jersane és Slanica településrészeken . Murter a hajós turizmus egyik adriai központja is , ahonnan főként a közeli Kornati Nemzeti Park területére szerveznek hajóutakat . Kornatin sok murterinek vannak birtokai . Murteren egy kis és közepes hajókat építő üzem is működik . Kultúra Murter templomi énekkaraban kezdte meg működését , amatőr színtársulataóta működik.ben megalapították az olivaolaj termelők egyesületét is , akikban részt vettek a franciaországi Eixben tartott nemzetközi kiállításon , ahol minőségi termékeikért aranyérmet kaptak . A kulturális szükségleteket nyári mozi , múzeum , könyvtár , koncertek és magánkiállítások elégítik ki . Murteren működik még a " Zaokret " kulturális egyesület . A település nagy fesztiválját minden év szeptemberán , Kisboldogasszony ünnepén rendezik . Murter védőszentjének ünnepnapja szeptember Ekkor hagyományos regatta és latin vitorlásverseny kerül megrendezésre . Galéria További információk Murter község hivatalos oldala A Murter-sziget honlapja Murter-Kornati turisztikai egyesületének honlapja Betina turisztikai irodájának honlapja A Kornati Nemzeti Park honlapja A Kornati Nemzeti Park képes ismertetője Jegyzetek Šibenik-Knin megye települései