Rátz Kálmán
Nagymegyeri Rátz Kálmán (eredetileg Rácz, Komárom, 1888. augusztus 10. – Bischofzell, Svájc, 1951. július 13.) katonatiszt, közíró, nyugalmazott huszárőrnagy, szélsőjobboldali politikus.

Élete 

Evangélikus vallású földbirtokos családból származott. A gimnázium alsó négy osztályát Komáromban végezte, majd a nagyváradi honvéd hadapródiskolába járt. A négy év elvégzését követően 1907. augusztus 18-án hadapród tiszthelyettesként a pécsi 8. honvéd huszárezredhez helyezték. 1908 májusáig Pécsett majd Keszthelyen állomásozott. Ott 1908. november 1-én hadnaggyá léptették elő, majd a budapesti 1. honvéd huszárezredben teljesített szolgálatot. Részt vett az I. világháborúban, de 1916-ban orosz fogságba esett. Tomszkban, Szentpéterváron és Taskentben tartották fogva, ahonnan többedmagával kalandos úton megszökött, és Lengyelországon keresztül tért haza.

Hazaérkezése után 1918-ban századossá léptették elő. Egyik alapítója volt a Magyar Országos Véderő Egyesületnek (MOVE).

1918 decemberében részt vett abban a tiszti összeesküvésben, amely Schnetzer Ferenc tábornokot kívánta diktátorként az ország élére állítani. 1919 februárjában ettől független ügyben, lázításért letartóztatták és a Tanácsköztársaság alatt is börtönben volt. A Tanácsköztársaság bukását követően különítményes tiszt, a nevével fémjelzett különítmény parancsnoka.

1920 után tevékenyen részt vett az irredenta mozgalmakban. A Debreceni Egyetemen történészi? végzettségre és egyetemi doktori fokozatra tett szert. 1925-től 1935-ig hadtörténészként a Hadtörténeti Levéltárban dolgozott.

Egyes források szerint a 30-as évek elején szembefordult a kormánnyal és baloldali körökkel lépett kapcsolatba. Madzsar József, József Attila  és Agárdi Ferenc barátja. Más források szerint azonban Madzsar elképzeléseinek megfelelően kereste a kapcsolatot Agárdi olyan jobboldaliakkal, jobboldali politikusokkal, akik erre fogadókészséget mutattak és voltaképpen Gömbös életében nem távolodott el a Nemzeti Egység Pártjától, de a korábbi kormánypárttól sem.

Agárdi ismertette össze József Attilával.

1932 októberétől vett részt Gömbös miniszterelnök, régi katonatársa titkos párt és kormányprogram előkészítő összejövetelein. Novembertől feltehetően Gömbös nyomására jut publikációs lehetőséghez a Pesti Napló hasábjain. Egyes források szerint cikkeinek, könyveinek legalábbis a vázlatát, mások szerint egészét - alkalmazkodva Rátz személyiségéhez és politikai irányultságához - Agárdi Ferenc és esetleg más baloldali értelmiségiek írták. Más források szerint Rátz ilyen módon segítette publikációs lehetőséghez azokat a barátait, akik enélkül saját néven ilyen témakörökben nem jelentethették volna meg írásaikat. A Mongólia, a Távol Kelet ütközőállama című neve alatt megjelent könyvet bizonyosan Lázár Vilmos írta.

Ebből az időből származik József Attila A nemzeti szocializmus című (kezdetű), publikálása után a 80-as években nagy vihart kavaró írása, amelyet Rátz ösztönzésére fogalmazott meg, de a maga korában nyilvánosságra nem került és röviddel elkészülte után maga József Attila is elhatárolódott tőle.

Rátz kifejezetten Gömbös közbenjárására lett országgyűlési képviselő 1935-ben (1939-ig). Rendkívül ellentmondásos politikai pályája során viszont 1939-ben már nyilas programmal választották képviselőnek, miután előzőleg Imrédyvel is szembefordult. 1938-tól 1939-ig jelentette meg Holnap, 1939-től 1944-ig A Holnap címmel újságját, ami egy időben (1938. december 16-ától) a Nyilaskeresztes Párt egyik hivatalos hetilapja lett. 1941-ben kilépett a nyilaskeresztes pártból és félhivatalos kormánytámogatással Független Magyar Szocialista Párt néven németellenes nyilas ellenpártot hozott létre.

1941 áprilisában névleges kormányzati támogatással a Szovjetunióba utazott a gazdasági és kulturális kapcsolatok előmozdítása, konkrétan különféle magyar vállalatok számára színesfémek vásárlására és kulturális csereprogram szervezésére, de útja – feltehetően mindkét kormány bizalmatlansága folytán – kevés eredménnyel járt.

1941 decemberében a parlamentben egyedül tiltakozott az Egyesült Államokkal szembeni hadüzenet ellen.

1944-ben a németek letartóztatták és Mauthausenbe hurcolták, onnan azonban még 1944 szeptemberében kiszabadult és visszatért Magyarországra, de a nyilas uralom alatt bujkálni kényszerült.

1948-ban emigrált. Svájcban telepedett le, és ott is hunyt el 1951-ben.

Művei 

 Az oroszországi cseh-szlovák légió története, Madách Nyomda Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1930
 A pánszlávizmus története, Athenaeum, Budapest, 1941, Lucidus Kiadó, Budapest, 2000, 
 Oroszország története, Grill Károly Könyvkiadóvállalata, Budapest, 1943
 Európa hatalmi, politikai és gazdasági süllyedése
 Harc az energiáért és nyersanyagokért
 Eurázsia hatalmi, politikai és gazdasági viszonylatai

Rátz Kálmán név alatt megjelent Agárdi Ferenc mű:
 Afrika ébred, Utazási Könyvek Kiadóhivatala, Budapest, 1936
 Utópista szocialisták, Budapest, 1941

A Dr. Rácz Kálmán név alatt megjelent Lázár Vilmos írás:
 Mongólia, a Távol Kelet ütközőállama, Budapest, 1938, Szerkesztő: Lázár Vilmos

(Lehetséges, hogy a többi művének szerzője is Agárdi Ferenc vagy mások voltak.)

Források 

 
 Acháry Kornél: Magyarok véráldozatai az orosz polgárháborúban, Budapest, 1946
 Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990 -  Rátz Kálmán szócikk
 Seres Attila – Renfer Ágnes: Egy nyilas képviselő hihetetlen kalandjai a Szovjetunióban,  9. évfolyam (2009) 2. szám 
 Lengyel András: József Attila, Rátz Kálmán és „A nemzeti szocializmus" 
 Tverdota György: Temetés, zarándoklat, újratemetés - József Attila, 1942, Rubicon, 2009/3., online
 Nádas Péter: Világló részletek (III). Emléklapok egy elbeszélő életéből, Holmi, XXVI. évfolyam 9. szám, 2014. szeptember
 Vértes György: József Attila és az illegális kommunista párt (Adalékok József Attila életéhez) Irodalomtörténeti Közlemények, 1963 02. 192-218 oldal.
 Paksa Rudolf: A magyar szélsőjobboldali elit az 1930-as évek elejétől 1945-ig, doktori disszertáció, ELTE, 2011
 Hetvenkedő katona vagy dörzsölt ügynök? Rátz Kálmán. Egy bizarr életút tanulságai, Rubicon, 2021?

Jegyzetek

1888-ban született személyek
1951-ben elhunyt személyek
Magyar katonák
Nagymegyeri Rátz Kálmán ( eredetileg Rácz , Komárom , augusztus – Bischofzell , Svájc , július ) katonatiszt , közíró , nyugalmazott huszárőrnagy , szélsőjobboldali politikus . Élete Evangélikus vallású földbirtokos családból származott . A gimnázium alsó négy osztályát Komáromban végezte , majd a nagyváradi honvéd hadapródiskolába járt . A négy év elvégzését követően augusztusán hadapród tiszthelyettesként a pécsi honvéd huszárezredhez helyezték.májusáig Pécsett majd Keszthelyen állomásozott . Ott novemberén hadnaggyá léptették elő , majd a budapesti honvéd huszárezredben teljesített szolgálatot . Részt vett az I. világháborúban , deban orosz fogságba esett . Tomszkban , Szentpéterváron és Taskentben tartották fogva , ahonnan többedmagával kalandos úton megszökött , és Lengyelországon keresztül tért haza . Hazaérkezése utánban századossá léptették elő . Egyik alapítója volt a Magyar Országos Véderő Egyesületnek ( MOVE ) . 1918 decemberében részt vett abban a tiszti összeesküvésben , amely Schnetzer Ferenc tábornokot kívánta diktátorként az ország élére állítani. februárjában ettől független ügyben , lázításért letartóztatták és a Tanácsköztársaság alatt is börtönben volt . A Tanácsköztársaság bukását követően különítményes tiszt , a nevével fémjelzett különítmény parancsnoka . 1920 után tevékenyen részt vett az irredenta mozgalmakban . A Debreceni Egyetemen történészi ? végzettségre és egyetemi doktori fokozatra tett szert.tőlig hadtörténészként a Hadtörténeti Levéltárban dolgozott . Egyes források szerint aas évek elején szembefordult a kormánnyal és baloldali körökkel lépett kapcsolatba . Madzsar József , József Attila és Agárdi Ferenc barátja . Más források szerint azonban Madzsar elképzeléseinek megfelelően kereste a kapcsolatot Agárdi olyan jobboldaliakkal , jobboldali politikusokkal , akik erre fogadókészséget mutattak és voltaképpen Gömbös életében nem távolodott el a Nemzeti Egység Pártjától , de a korábbi kormánypárttól sem . Agárdi ismertette össze József Attilával . 1932 októberétől vett részt Gömbös miniszterelnök , régi katonatársa titkos párt és kormányprogram előkészítő összejövetelein . Novembertől feltehetően Gömbös nyomására jut publikációs lehetőséghez a Pesti Napló hasábjain . Egyes források szerint cikkeinek , könyveinek legalábbis a vázlatát , mások szerint egészét - alkalmazkodva Rátz személyiségéhez és politikai irányultságához - Agárdi Ferenc és esetleg más baloldali értelmiségiek írták . Más források szerint Rátz ilyen módon segítette publikációs lehetőséghez azokat a barátait , akik enélkül saját néven ilyen témakörökben nem jelentethették volna meg írásaikat . A Mongólia , a Távol Kelet ütközőállama című neve alatt megjelent könyvet bizonyosan Lázár Vilmos írta . Ebből az időből származik József Attila A nemzeti szocializmus című ( kezdetű ) , publikálása után aas években nagy vihart kavaró írása , amelyet Rátz ösztönzésére fogalmazott meg , de a maga korában nyilvánosságra nem került és röviddel elkészülte után maga József Attila is elhatárolódott tőle . Rátz kifejezetten Gömbös közbenjárására lett országgyűlési képviselőbenig ) . Rendkívül ellentmondásos politikai pályája során viszontben már nyilas programmal választották képviselőnek , miután előzőleg Imrédyvel is szembefordult.tólig jelentette meg Holnap,tőlig A Holnap címmel újságját , ami egy időben decemberától ) a Nyilaskeresztes Párt egyik hivatalos hetilapja lett.ben kilépett a nyilaskeresztes pártból és félhivatalos kormánytámogatással Független Magyar Szocialista Párt néven németellenes nyilas ellenpártot hozott létre . 1941 áprilisában névleges kormányzati támogatással a Szovjetunióba utazott a gazdasági és kulturális kapcsolatok előmozdítása , konkrétan különféle magyar vállalatok számára színesfémek vásárlására és kulturális csereprogram szervezésére , de útja – feltehetően mindkét kormány bizalmatlansága folytán – kevés eredménnyel járt . 1941 decemberében a parlamentben egyedül tiltakozott az Egyesült Államokkal szembeni hadüzenet ellen . 1944-ben a németek letartóztatták és Mauthausenbe hurcolták , onnan azonban mégszeptemberében kiszabadult és visszatért Magyarországra , de a nyilas uralom alatt bujkálni kényszerült . 1948-ban emigrált . Svájcban telepedett le , és ott is hunyt elben . Művei Az oroszországi cseh-szlovák légió története , Madách Nyomda Lap- és Könyvkiadó , Budapest , A pánszlávizmus története , Athenaeum , Budapest , Lucidus Kiadó, Budapest , Oroszország története , Grill Károly Könyvkiadóvállalata, Budapest , Európa hatalmi , politikai és gazdasági süllyedése Harc az energiáért és nyersanyagokért Eurázsia hatalmi , politikai és gazdasági viszonylatai Rátz Kálmán név alatt megjelent Agárdi Ferenc mű : Afrika ébred , Utazási Könyvek Kiadóhivatala, Budapest , Utópista szocialisták , Budapest , A Dr . Rácz Kálmán név alatt megjelent Lázár Vilmos írás : Mongólia , a Távol Kelet ütközőállama, Budapest , Szerkesztő : Lázár Vilmos ( Lehetséges , hogy a többi művének szerzője is Agárdi Ferenc vagy mások voltak . ) Források Acháry Kornél : Magyarok véráldozatai az orosz polgárháborúban , Budapest , Magyar Életrajzi Lexikon- Rátz Kálmán szócikk Seres Attila – Renfer Ágnes : Egy nyilas képviselő hihetetlen kalandjai a Szovjetunióban , évfolyam2. szám Lengyel András : József Attila , Rátz Kálmán és „ A nemzeti szocializmus " Tverdota György : Temetés , zarándoklat , újratemetés - József Attila , Rubicon,3. , online Nádas Péter : Világló részletek ( III ) . Emléklapok egy elbeszélő életéből , Holmi , XXVI. évfolyam szám , szeptember Vértes György : József Attila és az illegális kommunista párt ( Adalékok József Attila életéhez ) Irodalomtörténeti Közlemények,02.oldal . Paksa Rudolf : A magyar szélsőjobboldali elit azas évek elejétőlig , doktori disszertáció , ELTE , Hetvenkedő katona vagy dörzsölt ügynök ? Rátz Kálmán . Egy bizarr életút tanulságai , Rubicon , Jegyzetek 1888-ban született személyek 1951-ben elhunyt személyek Magyar katonák