Kiskundorozsma vasútállomás
Kiskundorozsma vasútállomás egy Csongrád-Csanád vármegyei vasútállomás, Szeged közigazgatási területén, melyet a MÁV üzemeltet.

Története
A vasútállomás története nehezen indult. A vasútépítők eredetileg nem ezen a nyomvonalon képzelték el a vasútvonal megépítését, hanem Dorozsmához jóval közelebb, a település mai belterületén. Amikor azonban javaslatukat a város lakossága elé tárták, annak éles elutasításával kellett szembesülniük. A város ellenállását a szekeres fuvarozásból élő tehetős helyi családok fűtötték. A tiltakozás láttán a vasút tervezői újragondolták a vasút nyomvonalát; Dorozsma kihagyásával, egyenesen Szeged felé vezették tovább a vasutat. A település közigazgatási területét nem is érintő vasútvonal Dorozsma vasútállomása nélkül, 1854-ben nyílt meg. A következő évtizedben Dorozsma polgárai egyre vasútpártibbá váltak, 1887-ben kezdeményezték a saját vasútállomás létesítését a vasút igazgatóságánál. A vasútállomás kialakításához szükséges földterületet Szeged város külterületén, a Dorozsma és Szeged közötti országút mellett vásárolták meg. Az állomáson raktárépület és rakodóvágány létesült.

A Szeged és Kiskundorozsma közötti terület s következő évtizedekben egyre gyorsuló fejlődésnek indult. Az országút mellett egymás után épültek a különböző vasúti csatlakozást igénylő telepek. A disznóhizlaló és a gyárak vasúti kiszolgálására épült a Kiskundorozsma állomás szeged felőli végén létesült vontatóvágány, az ún. Szállásvágány. A Szállásvágányon személyszállítás soha nem zajlott, az ott zajló rakodás azonban évtizedeken keresztül kiemelkedő teherforgalmi állomássá tette Kiskundorozsmát.

A magyar vasút történetének egyik, vasútállomás történetének pedig legsúlyosabb balesete történt 1907. április 7-én, amikor a Temesvárról Budapestre tartó gyorsvonat a végponti kitérőkön kisiklott és egy várakozó tehervagonba csapódott.

A második világháború utáni korszak az állomás történetének legforgalmasabb időszaka volt. A Szállásvágány mellett egyre újabb ipari létesítményeket (gabonatároló, ládagyár) húztak fel, ami önmagában is megnövelte az állomás teljesítményét. 1969-ben magán az állomáson 6000 teherkocsit rakodtak ki, további 13800 tehervagonnyi forgalom a Szállásvágányon keresztül bonyolódott. Az 1970-es években az állomás keleti oldalán épült fel a DÉLÉP óriási méretű házgyára, amelyhez újabb iparvágány-kiágazást építettek, ezúttal az állomás kezdőponti végéből kiágazva. A DÉLÉP-iparvágány kiszolgálásához új kihúzóvágányokat is építettek a Szatymaz felé eső oldalon. A DÉLÉP-gyárhoz az 1980-as évek végéig több millió tonnányi építőanyag érkezett az állomáson keresztül.

A rendszerváltás idején az állomás forgalma jelentősen csökkent és át is alakult. A DÉLÉP az 1980-as évek végén tönkrement, a házgyárhoz vezető iparvágány teherforgalma csaknem teljesen elenyészett. Szintén erősen visszaesett a Szállásvágány forgalma, miután az ott működő vállalatok átalakultak, illetve megszűntek. 1992-ben született döntés arról, hogy Szegedről Kiskundorozsmára költöztetik a balkáni tranziforgalmat fogadó RO-LA terminált. Az elbontott rakodóvágányok helyén 1993 nyarára megépült a kamionterminál és annak villamosított iparvágánya. A létesítményt 1993. augusztus 3-án nyitotta meg Schamschula György. A terminálról a következő két évtizedben naponta többször indultak és érkeztek kamionszállító vonatok.

Vasútvonalak
Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik:

Kapcsolódó állomások
A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb:

Forgalom

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarország vasútállomásainak listája
 Dorozsmai vasúti baleset

További információk

Források

Szeged vasútállomásai
Kiskundorozsma vasútállomás egy Csongrád-Csanád vármegyei vasútállomás , Szeged közigazgatási területén , melyet a MÁV üzemeltet . Története A vasútállomás története nehezen indult . A vasútépítők eredetileg nem ezen a nyomvonalon képzelték el a vasútvonal megépítését , hanem Dorozsmához jóval közelebb , a település mai belterületén . Amikor azonban javaslatukat a város lakossága elé tárták , annak éles elutasításával kellett szembesülniük . A város ellenállását a szekeres fuvarozásból élő tehetős helyi családok fűtötték . A tiltakozás láttán a vasút tervezői újragondolták a vasút nyomvonalát ; Dorozsma kihagyásával , egyenesen Szeged felé vezették tovább a vasutat . A település közigazgatási területét nem is érintő vasútvonal Dorozsma vasútállomása nélkül,ben nyílt meg . A következő évtizedben Dorozsma polgárai egyre vasútpártibbá váltak, ben kezdeményezték a saját vasútállomás létesítését a vasút igazgatóságánál . A vasútállomás kialakításához szükséges földterületet Szeged város külterületén , a Dorozsma és Szeged közötti országút mellett vásárolták meg . Az állomáson raktárépület és rakodóvágány létesült . A Szeged és Kiskundorozsma közötti terület s következő évtizedekben egyre gyorsuló fejlődésnek indult . Az országút mellett egymás után épültek a különböző vasúti csatlakozást igénylő telepek . A disznóhizlaló és a gyárak vasúti kiszolgálására épült a Kiskundorozsma állomás szeged felőli végén létesült vontatóvágány , az ún . Szállásvágány . A Szállásvágányon személyszállítás soha nem zajlott , az ott zajló rakodás azonban évtizedeken keresztül kiemelkedő teherforgalmi állomássá tette Kiskundorozsmát . A magyar vasút történetének egyik , vasútállomás történetének pedig legsúlyosabb balesete történt áprilisén , amikor a Temesvárról Budapestre tartó gyorsvonat a végponti kitérőkön kisiklott és egy várakozó tehervagonba csapódott . A második világháború utáni korszak az állomás történetének legforgalmasabb időszaka volt . A Szállásvágány mellett egyre újabb ipari létesítményeket ( gabonatároló , ládagyár ) húztak fel , ami önmagában is megnövelte az állomás teljesítményét.ben magán az állomásonteherkocsit rakodtak ki , továbbitehervagonnyi forgalom a Szállásvágányon keresztül bonyolódott . Azes években az állomás keleti oldalán épült fel a DÉLÉP óriási méretű házgyára , amelyhez újabb iparvágány-kiágazást építettek , ezúttal az állomás kezdőponti végéből kiágazva . A DÉLÉP-iparvágány kiszolgálásához új kihúzóvágányokat is építettek a Szatymaz felé eső oldalon . A DÉLÉP-gyárhoz azas évek végéig több millió tonnányi építőanyag érkezett az állomáson keresztül . A rendszerváltás idején az állomás forgalma jelentősen csökkent és át is alakult . A DÉLÉP azas évek végén tönkrement , a házgyárhoz vezető iparvágány teherforgalma csaknem teljesen elenyészett . Szintén erősen visszaesett a Szállásvágány forgalma , miután az ott működő vállalatok átalakultak , illetve megszűntek.ben született döntés arról , hogy Szegedről Kiskundorozsmára költöztetik a balkáni tranziforgalmat fogadó RO-LA terminált . Az elbontott rakodóvágányok helyénnyarára megépült a kamionterminál és annak villamosított iparvágánya . A létesítményt augusztusán nyitotta meg Schamschula György . A terminálról a következő két évtizedben naponta többször indultak és érkeztek kamionszállító vonatok . Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik : Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb : Forgalom Kapcsolódó szócikkek Magyarország vasútállomásainak listája Dorozsmai vasúti baleset További információk Források Szeged vasútállomásai