Idrisz Baba kútja
Idrisz Baba kútja (más nevei: Kerjela, Szent Rókus-kút) egy pécsi török kori kút, amely a Rókusdomb oldalában található. A török korban e területen helyezkedett el a muszlim temető, ahol Idrisz Baba türbéje is található. A forrás a hódoltság idején összekapcsolódott a csodatevő szent emberként elismert Idrisz Baba tiszteletével: rituális mosdóként is funkcionált. (Mint ahogy minden muszlim imahely előtt található egy kút tisztálkodás céljából).
A török kiűzése után a Rókusdombon pestiskórházat alakítottak ki, így a domb és a forrás is a pestisesek védőszentjéről, Szent Rókusról lett elnevezve
A forrás spirituális jelentősége megmaradt, kisebb búcsújáróhellyé vált, erről a mellette kialakuló Kis Gyűd utca neve is tanúskodik. A forrás mellett ma is álló szentképtartó a XVIII. században épülhetett.

A tizenkilencedik századtól a Rókusdomb környéke fokozatosan beépült, a szőlőket felváltották a házak, ipari létesítmények (Sörgyár), állami intézmények. 1965-ben átvágták a kutat tápláló forrást, így a kút és a felette folyó kisebb patak kiszáradt, vizük a föld alatt folyt tovább.

Az 1970-es években a Kisgyűdi utcát is felszámolták, nyomai azonban máig fellelhetőek.

A sokáig elhanyagolt kutat 2014-ben a török kormány anyagi segítségével felújították, egy új, törökös foglalatot kialakítva. A forrás környezete is megújult. A kút vízellátását azonban továbbra sem sikerült megoldani, így eredeti funkcióját nem tudja betölteni.

Jegyzetek 

Pécs török kori építményei
Idrisz Baba kútja ( más nevei : Kerjela , Szent Rókus-kút ) egy pécsi török kori kút , amely a Rókusdomb oldalában található . A török korban e területen helyezkedett el a muszlim temető , ahol Idrisz Baba türbéje is található . A forrás a hódoltság idején összekapcsolódott a csodatevő szent emberként elismert Idrisz Baba tiszteletével : rituális mosdóként is funkcionált . ( Mint ahogy minden muszlim imahely előtt található egy kút tisztálkodás céljából ) . A török kiűzése után a Rókusdombon pestiskórházat alakítottak ki , így a domb és a forrás is a pestisesek védőszentjéről , Szent Rókusról lett elnevezve A forrás spirituális jelentősége megmaradt , kisebb búcsújáróhellyé vált , erről a mellette kialakuló Kis Gyűd utca neve is tanúskodik . A forrás mellett ma is álló szentképtartó a XVIII. században épülhetett . A tizenkilencedik századtól a Rókusdomb környéke fokozatosan beépült , a szőlőket felváltották a házak , ipari létesítmények ( Sörgyár ) , állami intézmények.ben átvágták a kutat tápláló forrást , így a kút és a felette folyó kisebb patak kiszáradt , vizük a föld alatt folyt tovább . Azes években a Kisgyűdi utcát is felszámolták , nyomai azonban máig fellelhetőek . A sokáig elhanyagolt kutatben a török kormány anyagi segítségével felújították , egy új , törökös foglalatot kialakítva . A forrás környezete is megújult . A kút vízellátását azonban továbbra sem sikerült megoldani , így eredeti funkcióját nem tudja betölteni . Jegyzetek Pécs török kori építményei