Kuriszláni-beszakadás
A Kuriszláni-beszakadás az Aggteleki Nemzeti Park területén található egyik barlang. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része. Denevérek is előfordulnak benne.

Leírás 

A Kuriszlánfői-beszakadásban nyílik a barlang. A Kuriszlánfői-zsombolytól néhány száz méterre található. A Kuriszláni-beszakadás bejárata kútszerűen ki van építve. 2 m mélységig négyszögletes betonaknával, 4 m mélységig pedig betonozott és rakott fallal van a bejárat megerősítve. A Kuriszlán-kút vizét elnyelő időszakosan aktív víznyelőbarlang. Középső triász mészkőben alakult ki, de bejáratánál permi agyagpala is található. Fejlett cseppkövek figyelhetők meg járataiban. Egyik jelentősége az, hogy a Kossuth-barlang Reménytelen-szifon utáni részébe innen valószínűleg könnyű lenne bejutni.

1972-ben volt először Kuriszláni-beszakadásnak nevezve a barlang az irodalmában (Kérdő 1972). Előfordul a barlang az irodalmában Kuriszláni-barlang (Boldogh 2007), Kuriszláni beszakadás (Bertalan 1976), Kuriszláni-víznyelő (Boldogh 2007), Kuriszláni víznyelő-barlang (Boldogh 2007), Kuriszlánvölgyi beszakadás (Radó 1956), Kuriszlán-völgyi-víznyelőbarlang (Boldogh 2007), Kuriszlán-völgyi víznyelő-barlang (Boldogh 2007) és Kurizsláni-barlang (Berhidai, Cser, Holl 1981) neveken is.

Kutatástörténet 

1951 májusában a Kuriszlán-völgyben, amely a Nagytohonya-forrás feletti területen van, beszakadt a föld és a környékre lehullott csapadék itt nyelődött el. 1956-ban a Budapesti Műszaki Egyetem Ásvány- és Földtani Tanszék Barlangkutató Csoportjának munkaterülete volt a Kuriszlánvölgyi beszakadás. 1965-ben tárta fel a barlangot az ÉKME Barlangkutató Csoport bontással. 1965-ben 50 m hosszú és 15 m mély volt a Kuriszláni-beszakadás. Ekkor állandó vizű vízfolyás haladt rajta át, amely a barlang végpontján lévő szifonban tűnt el.

1966-ban az ÉKME Barlangkutató Csoport a Jósvafő határában lévő kuriszlán-fői 1. számú beszakadás kibontásakor talált barlangban a sok csapadék miatt nem tudott nagyon haladni a feltáró munkával. A csoporttagok felszíni terepbejárásaik során több, bontásra érdemes beszakadást, zsombolyt, barlangnyílást találtak, például a 2. számú kuriszlán-fői beszakadást. Az 1967. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban publikálva lett a csoport 1966. évi munkájáról szóló beszámoló. 1967-ben a Budapesti Műszaki Egyetem Ásvány- és Földtani Tanszék Barlangkutató Csoportjának tagjai végeztek a barlangban feltáró munkát, amelynek során robbantani is kellett.

1972-ben a VITUKI Barlangkutató Csoport tagjai vízfestéssel kimutatták az összefüggést a Kuriszláni-beszakadás és a Nagytohonya-forrás között. Rövid volt a jelzőanyag átjutási ideje. Ekkor kisebb bontást végeztek a beszakadásban. Az 1976. évi MKBT Meghívóban közölt lista alapján 1976-ban a Papp Ferenc Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye az Észak-Borsodi-karszton lévő Kuriszláni-beszakadás kutatásához. Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az van írva, hogy Jósvafőn, a kuriszláni pajta mellett helyezkedik el a Kuriszláni beszakadás. A barlang bejárata tölcséralakú beszakadás. A kb. 16 m mély barlang régi víznyelőbarlang, amely beszakadt. A bejárat körül van kerítve, hogy ne hulljanak bele az állatok. A kézirat barlangot ismertető része 3 tanulmány alapján lett írva.

A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentésében be van jelölve helye egy helyszínrajzon, amelyen a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport kutatási területének ÉNy-i részén található barlangok elhelyezkedése látható. Kurizsláni-barlang néven van feltüntetve a Kuriszláni zsombolytól DNy-ra. Az 1981. évi MKBT Beszámolóban publikálva lett ez a helyszínrajz. Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyvben lehet olvasni a Kuriszlán-völgyben 1951-ben történt beszakadásról. A kiadvány országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszláni-beszakadás néven. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1988. évi központi kutatótáborának egyik bontási helye volt, de nem sikerült elérni belőle a Kossuth-barlang Reménytelen-szifon utáni részét. A tábor során elkészült a bejárati nyelőtölcsért megtisztítva a barlang bejáratának vasbetonnal történt kiépítése és a barlang szűkületeinél szelvénybővítő robbantásokat végeztek. A kutatótáborról szóló beszámoló szerint a kuriszláni beszakadás az 1960-as években megnyílt felszakadás, amely azóta is aktív víznyelőként működik. A Kossuth-barlang rendszeréhez tartozik hidrológiailag bizonyítottan. A munka eredményeként megteremtődött a barlang továbbkutatásának lehetősége, amelyet azonnal kihasznált a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport a tábor befejezésekor. A tábori jelentéshez mellékelve lett Borzsák Péter fényképe, amelyen a Kuriszláni-beszakadás omlásveszélyes bejáratát biztosító vasbeton szerkezet figyelhető meg.

1988. július 28-án meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe és É–D irányú hosszmetszet térképe. A térképeket Holl Balázs és Marton Ádám készítették. A felmérés szerint a barlang 26 m mély. Az 1988. évi Karszt és Barlangban szó van arról, hogy a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport folytatta 1988-ban a Kuriszláni-beszakadás bontó és járatbiztosító munkáit. A Kuriszláni-beszakadás közelében található a Bobby-barlang. 1995 óta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a Kuriszláni-beszakadás a világörökség része.

2005. március 1-jén Boldogh Sándor egy nagy patkósdenevért figyelt meg a Kuriszláni víznyelő-barlangban. A 2006. évi Vespertilioban napvilágot látott tanulmány szerint egy kis patkósdenevért és egy közönséges denevért észleltek 2004. február 13-án a jósvafői Kuriszláni víznyelő cave nevű helyen Boldogh Sándor, Štefan Matis és Peter Pjenčák. Boldogh Sándor 2007-es publikációjában két külön barlangként van leírva a barlang, Kuriszláni víznyelő-barlang és Kuriszláni-beszakadás neveken. A Kuriszláni víznyelő-barlang Jósvafőn található és egyéb elnevezései Kuriszláni-víznyelő, Kuriszláni-barlang, Kuriszlán-völgyi víznyelő-barlang és Kuriszláni-beszakadás.

A 270 méter tengerszint feletti magasságban lévő barlang UTM-kódja DU67D4 és 5440/22 a közhiteles barlangnyilvántartási azonosítója. Jósvafőtől 2 kilométerre kelet–északkeletre elhelyezkedő aktív víznyelőbarlang, amely 30 méter hosszú és 16 méter mély. Járatai középső triász wettersteini mészkőben jöttek létre, de bejáratánál perm agyagpala is található. Bejárata 2 m mélységig négyszögletes betonaknával, 4 m mélységig betonozott és rakott fallal van megerősítve. Omlásveszélyes alsóbb szakasza. Adottságai miatt nem kedvező denevérszállás a víznyelőbarlang. Szén-dioxid feldúsulás fordulhat elő az üreg alján. Irodalmi adatok alapján, azaz Boldogh Sándor 2006-os tanulmánya alapján egy kis patkósdenevér és egy közönséges denevér volt megfigyelve benne. Nagyon ritkán keresik fel a barlangot emberek és emiatt nem veszélyeztetett szálláshely.

A Kuriszláni-beszakadás Jósvafőn található és egyéb elnevezései Kuriszlán-völgyi-víznyelőbarlang, Kuriszláni-víznyelő és Kuriszláni-barlang. A 315 m tengerszint feletti magasságban lévő barlang UTM-kódja DU67D4 és 5440/22 a közhiteles barlangnyilvántartási azonosítója. Jósvafőtől KÉK-re, 2 km-re elhelyezkedő időszakos víznyelőbarlang, amely körülbelül 30 m hosszú, 16 m mély és középső triász wettersteini mészkőben keletkezett. Bejárata 2 m mélységig négyszögletes betonaknával, 4 m mélységig betonozott és rakott fallal van megerősítve. Irodalmi adatok alapján, azaz Boldogh Sándor 2006-os tanulmánya alapján egy nagy patkósdenevér, egy kis patkósdenevér és egy közönséges denevér volt megfigyelve benne.

Irodalom 

 Berhidai Tamás – Cser Ferenc – Holl Balázs: A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 154. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Boldogh Sándor: The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings (Hungary). Vespertilio, 2006. (9–10. évf.) 38., 40. old.
 Boldogh Sándor: Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 167–168., 177. old.
 György Péter: Jelentés az ÉKME Barlangkutató Csoport 1965. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1966. 21. old.
 György Péter: Jelentés az Építőipari és Közlekedési Műszaki Egyetem Barlangkutató Csoportjának 1966. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1967. 11. old.
 Kérdő Péter: Jelentés a VITUKI Barlangkutató Csoport 1972. évi tevékenységéről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1972. 7. füz. 36. old.
 Kérdő Péter: Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport 1988. évi tevékenységéről. Kézirat. Budapest, 1989. február 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 125., 276., 282. old.
 Radó Denise: A Magyar Hidrológiai Társaság Karszthidrológiai és Barlangkutató Bizottságának 1956. I. 12-én tartott választmányi ülésén... Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1956. március–június. 32. old.
 Szablyár Péter: A Társulat központi kutatótáborát 1988. július 1–16. között rendezte meg Jósvafőn. MKBT Műsorfüzet, 1988. október. 4. old.
 Szablyár Péter: Társulati központi kutatótábor. Karszt és Barlang, 1988. 1. félév. 66. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 122. old.
 –: Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával... MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 10. old.
 –: Kuriszláni-beszakadás leírás. Ismeretlen készítőjű és készítési idejű kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További irodalom 

 Eszterhás István: A Szilicei fennsík barlangjai. Gépirat 4 fényképpel. Szuhogy, 1966. 13 old.
 Jelentés az MKBT 1988. évi központi kutatótáboráról. 14. old.
 Tábori tájékoztató. 1988. 16. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok az Aggteleki-karszton
A Kuriszláni-beszakadás az Aggteleki Nemzeti Park területén található egyik barlang . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része . Denevérek is előfordulnak benne . Leírás A Kuriszlánfői-beszakadásban nyílik a barlang . A Kuriszlánfői-zsombolytól néhány száz méterre található . A Kuriszláni-beszakadás bejárata kútszerűen ki van építve.m mélységig négyszögletes betonaknával,m mélységig pedig betonozott és rakott fallal van a bejárat megerősítve . A Kuriszlán-kút vizét elnyelő időszakosan aktív víznyelőbarlang . Középső triász mészkőben alakult ki , de bejáratánál permi agyagpala is található . Fejlett cseppkövek figyelhetők meg járataiban . Egyik jelentősége az , hogy a Kossuth-barlang Reménytelen-szifon utáni részébe innen valószínűleg könnyű lenne bejutni . 1972-ben volt először Kuriszláni-beszakadásnak nevezve a barlang az irodalmában ( Kérdő Előfordul a barlang az irodalmában Kuriszláni-barlang ( Boldogh Kuriszláni beszakadás ( Bertalan Kuriszláni-víznyelő ( Boldogh Kuriszláni víznyelő-barlang ( Boldogh Kuriszlánvölgyi beszakadás ( Radó Kuriszlán-völgyi-víznyelőbarlang ( Boldogh Kuriszlán-völgyi víznyelő-barlang ( Boldoghés Kurizsláni-barlang ( Berhidai , Cser , Hollneveken is . Kutatástörténet 1951 májusában a Kuriszlán-völgyben , amely a Nagytohonya-forrás feletti területen van , beszakadt a föld és a környékre lehullott csapadék itt nyelődött el.ban a Budapesti Műszaki Egyetem Ásvány- és Földtani Tanszék Barlangkutató Csoportjának munkaterülete volt a Kuriszlánvölgyi beszakadás.ben tárta fel a barlangot az ÉKME Barlangkutató Csoport bontással.benm hosszú ésm mély volt a Kuriszláni-beszakadás . Ekkor állandó vizű vízfolyás haladt rajta át , amely a barlang végpontján lévő szifonban tűnt el . 1966-ban az ÉKME Barlangkutató Csoport a Jósvafő határában lévő kuriszlán-fői számú beszakadás kibontásakor talált barlangban a sok csapadék miatt nem tudott nagyon haladni a feltáró munkával . A csoporttagok felszíni terepbejárásaik során több , bontásra érdemes beszakadást , zsombolyt , barlangnyílást találtak , például a számú kuriszlán-fői beszakadást . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban publikálva lett a csoport évi munkájáról szóló beszámoló.ben a Budapesti Műszaki Egyetem Ásvány- és Földtani Tanszék Barlangkutató Csoportjának tagjai végeztek a barlangban feltáró munkát , amelynek során robbantani is kellett . 1972-ben a VITUKI Barlangkutató Csoport tagjai vízfestéssel kimutatták az összefüggést a Kuriszláni-beszakadás és a Nagytohonya-forrás között . Rövid volt a jelzőanyag átjutási ideje . Ekkor kisebb bontást végeztek a beszakadásban . Az évi MKBT Meghívóban közölt lista alapjánban a Papp Ferenc Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye az Észak-Borsodi-karszton lévő Kuriszláni-beszakadás kutatásához . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az van írva , hogy Jósvafőn , a kuriszláni pajta mellett helyezkedik el a Kuriszláni beszakadás . A barlang bejárata tölcséralakú beszakadás . A kb.m mély barlang régi víznyelőbarlang , amely beszakadt . A bejárat körül van kerítve , hogy ne hulljanak bele az állatok . A kézirat barlangot ismertető részetanulmány alapján lett írva . A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi jelentésében be van jelölve helye egy helyszínrajzon , amelyen a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport kutatási területének ÉNy-i részén található barlangok elhelyezkedése látható . Kurizsláni-barlang néven van feltüntetve a Kuriszláni zsombolytól DNy-ra . Az évi MKBT Beszámolóban publikálva lett ez a helyszínrajz . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyvben lehet olvasni a Kuriszlán-völgybenben történt beszakadásról . A kiadvány országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Kuriszláni-beszakadás néven . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat évi központi kutatótáborának egyik bontási helye volt , de nem sikerült elérni belőle a Kossuth-barlang Reménytelen-szifon utáni részét . A tábor során elkészült a bejárati nyelőtölcsért megtisztítva a barlang bejáratának vasbetonnal történt kiépítése és a barlang szűkületeinél szelvénybővítő robbantásokat végeztek . A kutatótáborról szóló beszámoló szerint a kuriszláni beszakadás azas években megnyílt felszakadás , amely azóta is aktív víznyelőként működik . A Kossuth-barlang rendszeréhez tartozik hidrológiailag bizonyítottan . A munka eredményeként megteremtődött a barlang továbbkutatásának lehetősége , amelyet azonnal kihasznált a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport a tábor befejezésekor . A tábori jelentéshez mellékelve lett Borzsák Péter fényképe , amelyen a Kuriszláni-beszakadás omlásveszélyes bejáratát biztosító vasbeton szerkezet figyelhető meg . 1988. júliusán meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe és É–D irányú hosszmetszet térképe . A térképeket Holl Balázs és Marton Ádám készítették . A felmérés szerint a barlangm mély . Az évi Karszt és Barlangban szó van arról , hogy a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport folytattaban a Kuriszláni-beszakadás bontó és járatbiztosító munkáit . A Kuriszláni-beszakadás közelében található a Bobby-barlang.óta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a Kuriszláni-beszakadás a világörökség része . 2005. márciusjén Boldogh Sándor egy nagy patkósdenevért figyelt meg a Kuriszláni víznyelő-barlangban . A évi Vespertilioban napvilágot látott tanulmány szerint egy kis patkósdenevért és egy közönséges denevért észleltek februárán a jósvafői Kuriszláni víznyelő cave nevű helyen Boldogh Sándor , Štefan Matis és Peter Pjenčák . Boldogh Sándores publikációjában két külön barlangként van leírva a barlang , Kuriszláni víznyelő-barlang és Kuriszláni-beszakadás neveken . A Kuriszláni víznyelő-barlang Jósvafőn található és egyéb elnevezései Kuriszláni-víznyelő , Kuriszláni-barlang , Kuriszlán-völgyi víznyelő-barlang és Kuriszláni-beszakadás . Améter tengerszint feletti magasságban lévő barlang UTM-kódja DU67D4 és22 a közhiteles barlangnyilvántartási azonosítója . Jósvafőtőlkilométerre kelet–északkeletre elhelyezkedő aktív víznyelőbarlang , amelyméter hosszú ésméter mély . Járatai középső triász wettersteini mészkőben jöttek létre , de bejáratánál perm agyagpala is található . Bejáratam mélységig négyszögletes betonaknával,m mélységig betonozott és rakott fallal van megerősítve . Omlásveszélyes alsóbb szakasza . Adottságai miatt nem kedvező denevérszállás a víznyelőbarlang . Szén-dioxid feldúsulás fordulhat elő az üreg alján . Irodalmi adatok alapján , azaz Boldogh Sándoros tanulmánya alapján egy kis patkósdenevér és egy közönséges denevér volt megfigyelve benne . Nagyon ritkán keresik fel a barlangot emberek és emiatt nem veszélyeztetett szálláshely . A Kuriszláni-beszakadás Jósvafőn található és egyéb elnevezései Kuriszlán-völgyi-víznyelőbarlang , Kuriszláni-víznyelő és Kuriszláni-barlang . Am tengerszint feletti magasságban lévő barlang UTM-kódja DU67D4 és22 a közhiteles barlangnyilvántartási azonosítója . Jósvafőtől KÉK-re,km-re elhelyezkedő időszakos víznyelőbarlang , amely körülbelülm hosszú,m mély és középső triász wettersteini mészkőben keletkezett . Bejáratam mélységig négyszögletes betonaknával,m mélységig betonozott és rakott fallal van megerősítve . Irodalmi adatok alapján , azaz Boldogh Sándoros tanulmánya alapján egy nagy patkósdenevér , egy kis patkósdenevér és egy közönséges denevér volt megfigyelve benne . Irodalom Berhidai Tamás – Cser Ferenc – Holl Balázs : A Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Boldogh Sándor : The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings ( Hungary ) . Vespertilio, 10. évf. ) , old . Boldogh Sándor : Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén . ANP füzetek , sz.168. , old . György Péter : Jelentés az ÉKME Barlangkutató Csoport évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . György Péter : Jelentés az Építőipari és Közlekedési Műszaki Egyetem Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Kérdő Péter : Jelentés a VITUKI Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Kérdő Péter : Jelentés a Papp Ferenc Barlangkutató Csoport évi tevékenységéről . Kézirat . Budapest , február ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , , old . Radó Denise : A Magyar Hidrológiai Társaság Karszthidrológiai és Barlangkutató Bizottságának I.én tartott választmányi ülésén . . . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , március–június. old . Szablyár Péter : A Társulat központi kutatótáborát július16. között rendezte meg Jósvafőn . MKBT Műsorfüzet , október. old . Szablyár Péter : Társulati központi kutatótábor . Karszt és Barlang , félév. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang , félév. old. – : Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával. . . MKBT Meghívó , július–szeptember. old. – : Kuriszláni-beszakadás leírás . Ismeretlen készítőjű és készítési idejű kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További irodalom Eszterhás István : A Szilicei fennsík barlangjai . Gépiratfényképpel . Szuhogy,old . Jelentés az MKBT évi központi kutatótáboráról. old . Tábori tájékoztató. old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok az Aggteleki-karszton