Csuty Gáspár (katona)
Csuty Gáspár (? –1571 körül) végvári katona. Személye ihlethette Lengyel Balázs történelmi regényének egyik figuráját, illetve Szántai Gábor is említi dramatizált történeti írásában a palásti csatáról.

Élete
Először 1529-ben tűnik fel a felsőrönöki és csornaházi Hermáni birtokok ügyében. 1544-1545-ben testvérével szentmártoni birtokukon is pereskedett. 1546-ban becsületbeli ügyben idézték meg.

Későbbi forrás szerint Buda eleste (1541) után apjával és testvérével elhagyták családi fészküket.

Valószínűleg Krusich János főkapitány beosztottja, esetleg familiárisa is volt, Koháry Imrének Korpona alkapitányának katonatársa lehetett. 1543-ban a neve szerepel azok között akik a horvát kapitányokkal kötött egyezség értelmében nyilatkoztak a katonaállításról. 1552-ben a Léván gyülekező hadhoz egy lovas századdal érkezett Korponáról, mint Krusich János hadnagya. A gyülekező hadakat végül számbeli fölényük ellenére, Hádim Ali budai pasa 1552 augusztus 10-11-én Palást mellett szétverte és a környező vidéket feldúlta. Minden bizonnyal Tata várában is szolgálhatott. 1556-ban 10 lovassal, Chuty Ambrus 5 lovassal szolgált Korponán. Az 1561-es birtokszerzésekor már mint korponai alkapitány szerepel. 1562-ben megegyezett Lüley Istvánnal 100 arany fájdalomdíjban, amiért megtámadta és megverte. 1562-ben a szécsényi ütközetben mint korponai lovas százados erdődi Pálffy Tamás várpalotai főkapitánnyal és poltári Soós István lovas kapitánnyal együtt fogságba esett, de valószínűleg hamar kiváltották. Krusich fogsága idején Korpona parancsnoka volt. 1564-ben Dersffy István kassai főparancsnoknak írnak levelet a korponai katonaság helyzetéről, melynek egyik aláírója. 1565-1566-ban bozóki, 1566-ban ismét korponai királyi kapitányként említik, ahol még 1568 márciusában is a vár egyik helyettes kapitánya.

1556-ban I. Ferdinándtól kapott birtokadományt Bokorra, Nógrádkövesdre, Pösténypusztára (Szécsény) és Tarnakra. 1560-ban ismét Nógrádkövesdre és Zerdahelyre kapott adományt, amibe 1561-ben iktatták be. 1567-ben Píry családbeliek Hont vármegyében lévő szalatnyai kúriájukat és szőlőjüket 30 forintért "örökösen bevallják" neki. 1569-ben Baloghy Sebestyén Nógrád vármegyében 3 mohorai nemesi telkét (kúriáját) 42 forintért zálogba adja Koháry Imrének és neki. Az 1571-es végrendeletéből további birtokairól is tudomást szerzünk. Felesége után Leszenyén és Újfalun volt érdekeltsége, melyeket 34 forinton váltott meg. Ezen kívül kiscsalomjai jószágát 20 forinton, a Bolykit 25 forinton váltotta meg, valamint Betyken 7 jobbágytelket, Nógrádkövesden két részt, Szalatnyán pedig egy nemesi birtokot vallott magáénak. Ezeket Koháry Imrére és saját családtagjaira hagyta, mint ahogy minden más ingóságát is.

Egy kivételtől eltekintve, a következő majdnem 30 évből nem ismertek rá vonatkoztatható források. A neve 1573-ban még Nyitra vármegye közgyűlésének jegyzőkönyvében is szerepel.

Jegyzetek

Források
Családban marad 2011 III/1, 48-62
életrajzi vázlata
Kozicz János 2015: A török elleni harcok vitézi hagyománya a Koháry családban. In: Koháry István emlékkönyv. Százhalombatta.
2020 Zborník Múzea vo Svätom Antone XXIV.

Irodalom
Hajzer-Módli Éva 2018: Szerepek és imázsépítés - Koháry István, egy XVII. századi főúr társadalmi reprezentációs szerepe és politikai gondolkodásmódja. Doktori Disszertáció, Budapest.
Gizella Nemeth – Adriano Papo 2016: L’offensiva ottomana nella valle dell’Ipoly. 1552. Studia historica adriatica ac danubiana ix/1-2, 14-52.
Pavel Dvořák 2016: Stopy dávnej minulosti 8. Budmerice.
Mária Ďurianová 2014: Postavenie rodu Koháriovcov v Uhorskom kráľovstve a účasť jeho členov v protitureckých vojnách. Diplomamunka. Banská Bystrica.
Keresteš, P. – Čisárik, L. 2010: Lexikón erbov šľachty na Slovensku IV – Nitrianska stolica. Bratislava.
Bilkei Irén 2008: A zalavári és kapornaki konventek hiteleshelyi levéltárainak oklevélregesztái 1545-1548. Zalaegerszeg.
Erdélyi Gabriella 2005: Egy kolostorper története. Budapest.
Pongrácz, Denis et al. 2004: Šľachta Bratislavskej stolice. Bratislava.
Kőszeghy Péter 2008: Balassi Bálint: Magyar Alkibiadész. Budapest.
Benits, P. 2003: Istvánffy Miklós magyarok dolgairól írt históriája, Tállyai Pál XVII. századi fordításában I/2 (13-24. könyv). Budapest.
Koltai András 2001 (szerk.): Magyar udvari rendtartás. Budapest.
Kóta, P. 1997: Regeszták a vasvári káptalan levéltárának okleveleiről (1130) 1212-1525. Szombathely.
Szántó Imre 1985: Küzdelem a török terjeszkedés ellen Magyarországon. Budapest.
Varjas Béla (szerk.): Balassi Bálint és a 16. század költői 1. - Magyar Remekírók. Budapest.
Szántó Imre 1978: Ali budai pasa hadjárata 1552 nyarán a Hont-Nógrád megyei várak ellen. Történelmi Szemle 1977.
Takáts, S. – Karatay, S. 1958: Macaristan Türk âleminden çizgiler (Rajzok a török világból). Ankara.
Ila Bálint 1934: A Thurzó levéltár protestáns egyháztörténeti iratai. Magyar protestáns egyháztörténeti adattár 15. Budapest.
Haiczl Kálmán 1932: Érsekujvár multjából. Érsekujvár.
Bánlaky József 1928–1942: A magyar nemzet hadtörténelme. Budapest.
Demkó Kálmán 1916: Magyarország hadi ereje a XVI. században. Hadtörténelmi Közlemények 17.
Takáts Sándor 1915: Rajzok a török világból I. Budapest.
Matunák Mihály 1910: A palásti csata (1552 augusztus 9-10.). Hadtörténelmi Közlemények 1910.
Jedlicska Pál 1910: Eredeti részletek gróf Pálffy-család okmánytárához (1401-1653) s gróf Pálffyak életrajzi vázlatai. Budapest.
Reiszig Ede 1906: A Koháryak. In: Borovszky, S. (szerk.): Magyarország vármegyéi és városai IV. Nyitra vármegye. Budapest.
Reiszig Ede 1904: A Pálffyak. In: Borovszky, S. (szerk.): Pozsony vármegye.
Margalits Ede 1902: Lopasics Radoszláv: Adatok Horvátország XVI. és XVII-ik századbeli történetéhez a stájer országos levéltárból Grácban. Starine. XVII. 1885. 151-231. lap és XIX. 1887. 1-80. lap. (Prilozi za poviest Hrvatske XVI. i XVII. vieka iz štajerskoga zemaljskoga arhiva u Gradcu.). In: Horvát történelmi repertórium 2. Budapest.
Matunák Mihály 1902: A palásti csata. Budapesti Hírlap 22/217, 3-4. (1902. augusztus 9.)
Matunák Mihály 1901b: Korpona várkapitányai. Ipolyság.
Matunák Mihály 1901a: Drégely és Palánk katonai szerepe a törökök alatt 1552-1593. Korpona.
Matunák, M. 1899: Török-magyar harczok az északnyugati Magyarországon. Katholikus Szemle 13.
Jedlicska, P. 1897: Adatok erdődi báró Pálffy Miklós a győri hősnek életrajza és korához 1552-1600. Eger.
Fabó, A. (Garády) 1867: Forgách Ferencz históriája I. Budapesti Szemle VII/XXIII-XXIV.
Majer, F. 1866: Ghymesi Forgách Ferencz nagyváradi püspök magyar históriája 1540-1572, Monumenta Hungariae Historica – Magyar Történelmi Emlékek II/ 16. Pest.
Csery József 1862: Korpona városának ismertetése III. Magyar Tudományos Értekező 1862/2.
Nagy Iván 1857-1868: Magyarország családai czímerekkel és nemzékrendi táblákkal. Pest.
Pálkövi Antal 1854: Magyarország története az olvasó közönség számára II. Sárospatak.
Lanz, K. 1846: Correspondenz des Kaisers Karl V. III. 1550-1556. Leipzig.
Joseph von Hormayr 1828: Taschenbuch für die vaterländische Geschichte IX. Wien.
Fessler, J. A. 1823: Die Geschichten der Ungern und ihrer Landsassen VI. Ungarns Fall. Leipzig.
Budai Ferenc 1805: Magyar ország polgári históriájára való lexicon a XVI. század végéig II. Nagyvárad.
Andreas Lehoczky 1796: Stemmatographia nobilium familiarum regni Hungariae. Posonii.
1758: Historia Regni Hungariae, post obitum gloriosissimi Matthiae Corvini... Nicolao Isthvanfio... Viennae/ Pragae/ Tergesti.
Johann Jacob Ketteler 1724: Regni Hungarici historia, post obitum gloriosissimi Matthiae Corvini... Nicolao Isthuanffio... (Historia Regni Hungarici). Coloniae Agrippinae.
Isthvanfi, N. 1622: Historiarum de rebus Ungaricis XXI. Coloniae Agrippinae.

Gáspár
Korponaiak
Magyar katonák
16. századi katonák
1571-ben elhunyt személyek
Csuty Gáspár ( ? –1571 körül ) végvári katona . Személye ihlethette Lengyel Balázs történelmi regényének egyik figuráját , illetve Szántai Gábor is említi dramatizált történeti írásában a palásti csatáról . Élete Előszörben tűnik fel a felsőrönöki és csornaházi Hermáni birtokok ügyében.ben testvérével szentmártoni birtokukon is pereskedett.ban becsületbeli ügyben idézték meg . Későbbi forrás szerint Buda elesteután apjával és testvérével elhagyták családi fészküket . Valószínűleg Krusich János főkapitány beosztottja , esetleg familiárisa is volt , Koháry Imrének Korpona alkapitányának katonatársa lehetett.ban a neve szerepel azok között akik a horvát kapitányokkal kötött egyezség értelmében nyilatkoztak a katonaállításról.ben a Léván gyülekező hadhoz egy lovas századdal érkezett Korponáról , mint Krusich János hadnagya . A gyülekező hadakat végül számbeli fölényük ellenére , Hádim Ali budai pasaaugusztusén Palást mellett szétverte és a környező vidéket feldúlta . Minden bizonnyal Tata várában is szolgálhatott.banlovassal , Chuty Ambruslovassal szolgált Korponán . Azes birtokszerzésekor már mint korponai alkapitány szerepel.ben megegyezett Lüley Istvánnalarany fájdalomdíjban , amiért megtámadta és megverte.ben a szécsényi ütközetben mint korponai lovas százados erdődi Pálffy Tamás várpalotai főkapitánnyal és poltári Soós István lovas kapitánnyal együtt fogságba esett , de valószínűleg hamar kiváltották . Krusich fogsága idején Korpona parancsnoka volt.ben Dersffy István kassai főparancsnoknak írnak levelet a korponai katonaság helyzetéről , melynek egyik aláírója.ban bozóki, ban ismét korponai királyi kapitányként említik , ahol mégmárciusában is a vár egyik helyettes kapitánya . 1556-ban I. Ferdinándtól kapott birtokadományt Bokorra , Nógrádkövesdre , Pösténypusztára ( Szécsény ) és Tarnakra.ban ismét Nógrádkövesdre és Zerdahelyre kapott adományt , amibeben iktatták be.ben Píry családbeliek Hont vármegyében lévő szalatnyai kúriájukat és szőlőjüketforintért " örökösen bevallják " neki.ben Baloghy Sebestyén Nógrád vármegyébenmohorai nemesi telkét ( kúriáját ) forintért zálogba adja Koháry Imrének és neki . Azes végrendeletéből további birtokairól is tudomást szerzünk . Felesége után Leszenyén és Újfalun volt érdekeltsége , melyeketforinton váltott meg . Ezen kívül kiscsalomjai jószágátforinton , a Bolykitforinton váltotta meg , valamint Betykenjobbágytelket , Nógrádkövesden két részt , Szalatnyán pedig egy nemesi birtokot vallott magáénak . Ezeket Koháry Imrére és saját családtagjaira hagyta , mint ahogy minden más ingóságát is . Egy kivételtől eltekintve , a következő majdnemévből nem ismertek rá vonatkoztatható források . A neveban még Nyitra vármegye közgyűlésének jegyzőkönyvében is szerepel . Jegyzetek Források Családban maradIII/1 , életrajzi vázlata Kozicz János A török elleni harcok vitézi hagyománya a Koháry családban . In : Koháry István emlékkönyv . Százhalombatta . 2020 Zborník Múzea vo Svätom Antone XXIV . Irodalom Hajzer-Módli Éva Szerepek és imázsépítés - Koháry István , egy XVII. századi főúr társadalmi reprezentációs szerepe és politikai gondolkodásmódja . Doktori Disszertáció , Budapest . Gizella Nemeth – Adriano Papo L’offensiva ottomana nella valle dell’Ipoly . Studia historica adriatica ac danubiana ix/ 1-2 , Pavel Dvořák Stopy dávnej minulosti Budmerice . Mária Ďurianová Postavenie rodu Koháriovcov v Uhorskom kráľovstve a účasť jeho členov v protitureckých vojnách . Diplomamunka . Banská Bystrica . Keresteš , P. – Čisárik , L. Lexikón erbov šľachty na Slovensku IV – Nitrianska stolica . Bratislava . Bilkei Irén A zalavári és kapornaki konventek hiteleshelyi levéltárainak oklevélregesztái Zalaegerszeg . Erdélyi Gabriella Egy kolostorper története . Budapest . Pongrácz , Denis et al . Šľachta Bratislavskej stolice . Bratislava . Kőszeghy Péter Balassi Bálint : Magyar Alkibiadész . Budapest . Benits , P. Istvánffy Miklós magyarok dolgairól írt históriája , Tállyai Pál XVII. századi fordításában I/2 könyv) . Budapest . Koltai András( szerk . ) : Magyar udvari rendtartás . Budapest . Kóta , P. Regeszták a vasvári káptalan levéltárának okleveleiről1212-1525. Szombathely . Szántó Imre Küzdelem a török terjeszkedés ellen Magyarországon . Budapest . Varjas Béla ( szerk . ): Balassi Bálint és a század költői - Magyar Remekírók . Budapest . Szántó Imre Ali budai pasa hadjáratanyarán a Hont-Nógrád megyei várak ellen . Történelmi Szemle Takáts , S. – Karatay , S. Macaristan Türk âleminden çizgiler ( Rajzok a török világból ) . Ankara . Ila Bálint A Thurzó levéltár protestáns egyháztörténeti iratai . Magyar protestáns egyháztörténeti adattár Budapest . Haiczl Kálmán Érsekujvár multjából . Érsekujvár . Bánlaky József1942 : A magyar nemzet hadtörténelme . Budapest . Demkó Kálmán Magyarország hadi ereje a XVI. században . Hadtörténelmi Közlemények Takáts Sándor Rajzok a török világból I. Budapest . Matunák Mihály A palásti csataaugusztus ) . Hadtörténelmi Közlemények Jedlicska Pál Eredeti részletek gróf Pálffy-család okmánytáráhozs gróf Pálffyak életrajzi vázlatai . Budapest . Reiszig Ede A Koháryak . In : Borovszky , S. ( szerk . ) : Magyarország vármegyéi és városai IV . Nyitra vármegye . Budapest . Reiszig Ede A Pálffyak . In : Borovszky , S. ( szerk . ) : Pozsony vármegye . Margalits Ede Lopasics Radoszláv : Adatok Horvátország XVI. és XVII-ik századbeli történetéhez a stájer országos levéltárból Grácban . Starine. XVII. lap és XIX. lap . ( Prilozi za poviest Hrvatske XVI. i XVII. vieka iz štajerskoga zemaljskoga arhiva u Gradcu. ) . In : Horvát történelmi repertórium Budapest . Matunák Mihály A palásti csata . Budapesti Hírlap217 , augusztus ) Matunák Mihály : Korpona várkapitányai . Ipolyság . Matunák Mihály : Drégely és Palánk katonai szerepe a törökök alatt Korpona . Matunák , M. Török-magyar harczok az északnyugati Magyarországon . Katholikus Szemle Jedlicska , P. Adatok erdődi báró Pálffy Miklós a győri hősnek életrajza és korához Eger . Fabó , A . ( Garády ) Forgách Ferencz históriája I. Budapesti Szemle VII/XXIII-XXIV . Majer , F. Ghymesi Forgách Ferencz nagyváradi püspök magyar históriája Monumenta Hungariae Historica – Magyar Történelmi Emlékek II / Pest . Csery József Korpona városának ismertetése III. Magyar Tudományos Értekező2 . Nagy Iván Magyarország családai czímerekkel és nemzékrendi táblákkal . Pest . Pálkövi Antal Magyarország története az olvasó közönség számára II. Sárospatak . Lanz , K. Correspondenz des Kaisers Karl V . III. Leipzig . Joseph von Hormayr Taschenbuch für die vaterländische Geschichte IX . Wien . Fessler , J. A . Die Geschichten der Ungern und ihrer Landsassen VI. Ungarns Fall . Leipzig . Budai Ferenc Magyar ország polgári históriájára való lexicon a XVI. század végéig II. Nagyvárad . Andreas Lehoczky Stemmatographia nobilium familiarum regni Hungariae . Posonii . 1758 : Historia Regni Hungariae , post obitum gloriosissimi Matthiae Corvini. . . Nicolao Isthvanfio... Viennae / Pragae / Tergesti . Johann Jacob Ketteler Regni Hungarici historia , post obitum gloriosissimi Matthiae Corvini. . . Nicolao Isthuanffio. . . ( Historia Regni Hungarici ) . Coloniae Agrippinae . Isthvanfi , N. Historiarum de rebus Ungaricis XXI. Coloniae Agrippinae . Gáspár Korponaiak Magyar katonák 16. századi katonák 1571-ben elhunyt személyek