Marchtrenk
Marchtrenk osztrák város Felső-Ausztria Welsvidéki járásában. 2021 januárjában 14 334 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Marchtrenk a tartomány Hausruckviertel régiójában fekszik a Traun folyó bal partján. Területének 8,1%-a erdő, 56,1% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 12 települést és településrészt egyesít: Au an der Traun (1946 lakos 2020-ban),  Kappern (429), Leithen (382), Marchtrenk (8700), Mitterperwend (523), Niederperwend (383), Niederprisching (5), Oberneufahrn (177), Schafwiesen (597), Unterhaid (161), Unterhart (738) és Unterneufahrn (29). 

A környező önkormányzatok: délre Weißkirchen an der Traun, délnyugatra Schleißheim, nyugatra Wels, északnyugatra Buchkirchen és Holzhausen, északra Oftering, keletre Hörsching és Pucking.

Története
Marchtrenket 1205-ben említik először. Az Osztrák Hercegség 1490-es felosztásakor az Ennsentúli Ausztriához került. A felső-ausztriai parasztháborúban a felkelők itt, Leithen mellett vívták utolsó győztes csatájukat 1626. október 10-én. A 17. század végén a steyreggi uradalomhoz csatolták. A faluban 1702-ben készítették az ún. marchtrenki bölcsőt, amelybe a civakodó házastársakat fektették büntetésül (a bölcső ma a linzi vármúzeumban látható). 

A napóleoni háborúk során a franciák többször is megszállták a települést. 

Az első világháborúban hatalmas fogolytábort létesítettek Marchtrenkben, ahol egy ezerfős magyar zászlóalj mintegy 35 ezer hadifoglyot őrzött. Miután a Német Birodalom annektálta Ausztriát, Marchtrenket az Oberdonaui reichsgauba sorolták be; a második világháború után ismét Felső-Ausztria része lett. 

Gyors gyarapodásának köszönhetően a községet 1985-ben mezővárosi, 2000-ben pedig városi rangra emelték.

Lakosság
A marchtrenki önkormányzat területén 2020 januárjában 14 070 fő élt. A lakosságszám 1923 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2018-ban az ittlakók 84%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,8% a régi (2004 előtti), 7,7% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,9% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,6% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 67%-a római katolikusnak, 13,2% evangélikusnak, 1,7% ortodoxnak, 5,5% mohamedánnak, 10,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 35 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németeken (87,8%) kívül a horvátok (3,9%), a törökök (3,6%) és a szerbek (1,5%) alkották. 

A népesség változása:

Látnivalók
a Szt. István-plébániatemplom
az 1756-ban épült katolikus plébánia
a világháborús fogolytábor víztornya

Források
A település honlapja 
41812 – Marchtrenk Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Marchtrenk osztrák város Felső-Ausztria Welsvidéki járásában.januárjában334 lakosa volt . Elhelyezkedése Marchtrenk a tartomány Hausruckviertel régiójában fekszik a Traun folyó bal partján . Területének1%-a erdő,1 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülést és településrészt egyesít : Au an der Traunlakosban ) , Kappern Leithen Marchtrenk Mitterperwend Niederperwend Niederprisching Oberneufahrn Schafwiesen Unterhaid Unterhartés Unterneufahrn A környező önkormányzatok : délre Weißkirchen an der Traun , délnyugatra Schleißheim , nyugatra Wels , északnyugatra Buchkirchen és Holzhausen , északra Oftering , keletre Hörsching és Pucking . Története Marchtrenketben említik először . Az Osztrák Hercegséges felosztásakor az Ennsentúli Ausztriához került . A felső-ausztriai parasztháborúban a felkelők itt , Leithen mellett vívták utolsó győztes csatájukat októberén . A század végén a steyreggi uradalomhoz csatolták . A falubanben készítették az ún. marchtrenki bölcsőt , amelybe a civakodó házastársakat fektették büntetésül ( a bölcső ma a linzi vármúzeumban látható ) . A napóleoni háborúk során a franciák többször is megszállták a települést . Az első világháborúban hatalmas fogolytábort létesítettek Marchtrenkben , ahol egy ezerfős magyar zászlóalj mintegyezer hadifoglyot őrzött . Miután a Német Birodalom annektálta Ausztriát , Marchtrenket az Oberdonaui reichsgauba sorolták be ; a második világháború után ismét Felső-Ausztria része lett . Gyors gyarapodásának köszönhetően a községetben mezővárosi, ben pedig városi rangra emelték . Lakosság A marchtrenki önkormányzat területénjanuárjában070 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül8 % a régielőtti ) ,7 % az új EU-tagállamokból érkezett.9 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,6 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak,7 % ortodoxnak,5 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németeken8 % ) kívül a horvátok9 % ) , a törökök6 % ) és a szerbek5 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a Szt . István-plébániatemplom azban épült katolikus plébánia a világháborús fogolytábor víztornya Források A település honlapja 41812 – Marchtrenk Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Felső-Ausztria települései