Vallø kastély
A Vallø kastély (dánul: Vallø Slot) egy dániai udvarház, melyet az írott források 1256-ban említenek először. A Sjælland szigeti Stevns községhez tartozó Køge-től mintegy 7 kilométerre délen található. A vizesárokkal körülvett kastélyhoz park és tavak is tartoznak.

Története 

A korábban Walløk néven jegyzett udvarházról már 1256-ból vannak adatok, amikor Ingegerd af Regenstein, Skjalm Hvide vezér unokája a roskildei Assisi Szent Klára-kolostornak adományozta a birtokot. 1318-ban Waleue néven jegyzik, ami a Wali régi dán személynévből és a -lev helynévképzőből ered.

Az évszázadok során számos alkalommal tulajdonost cserélt a birtok, így többek között I. Keresztély, János, II. Keresztély dán királyok, Kirsten Munk, Ellen Marsvin és Christian Siegfried von Plessen udvari marsall is rendelkezett a terület felett.

1554–1651 között a birtokot egy keleti és egy nyugati részre osztották, amelyeket különböző személyek birtokoltak.

Ma is látható formáját részben a 16. században nyerte el, amikor 1580–1586 között Mette Rosenkrantz megépíttette a főépületet, majd 1610–1640 között azt kibővítették.

1708-ban IV. Frigyes dán király szerezte meg a birtokot, majd feleségének, Anne Sophie Reventlow-nak adományozta azt. 1721-ben Johan Cornelius Krieger, majd 1735–1738 között Laurids de Thurah tervei alapján építették át a létesítményt. 1731-ben VI. Keresztély feleségének, Brandenburg-Kulmbachi Zsófia Magdolnának adta, aki 1737-ben itt megalapította a nemesi származású hajadonok alapítványát (Det Adelige Stift Vallø for ugifte døtre). 1765-ben Georg David Anthon építész bővíttette ki, 1863–1866 között pedig Theodor Zeltner építész renoválta.

1893-ban az épület leégett. A kastélyban tartózkodók közül senki sem sérült meg, azonban a berendezés egy része, közte mintegy 20 000 könyv odaveszett. 1894-1904 között Hans Jørgen Holm tervei alapján, a korábban felhasznált mészkő helyett égetett téglából építették újjá. Mivel a külső falak többsége épen maradt, az épület külseje a korábbi századok során elnyert formában maradt fenn. A kastélybelsőt átrendezték: a korábban létező kápolna, bálterem, zene- és királyi szobák helyett kilenc lakrészt alakítottak ki az ott élő nőknek, illetve egy tornácot és egy kertszobát is berendeztek. A mészkőből készült kapukeretek és a homlokzatot díszítő mészkődomborművek egy része ugyancsak átvészelte a tűzesetet, így azokat újra beépítették a falakba. A munkálatok lezárultával, 1904 nyarán újra megnyitotta kapuit a létesítmény, és kilenc lakó költözhetett be az épületbe.

Napjainkban a Vallø Alapítvány (Vallø Stift) birtokolja az épületet és a hozzá tartozó 4109 hektár területet, melynek nagy részét erdők alkotják. A mezőgazdaság és a fakitermelés mellett a turizmus biztosít további bevételeket. Kiadó szobák, vendégfogadó, vadászati- és horgászati lehetőség, illetve egy közeli kemping várja az érdeklődőket.

A kastély továbbra is otthont biztosít a dán nemesség köreiből származó hajadonoknak, életkortól függetlenül.

Kastélypark 
A turisták által nem látogatható kastélyhoz egy 15 hektáros nyilvános park is tartozik, amelyet angol stílusban alakítottak ki 1830-ban, azonban az 1720-as évekbeli franciakert egyes részei is megmaradtak. A zöldövezetben többek között kis- és nagylevelű hársfák, tulipánfák, nyárfák, tölgyek, bükkfák, tiszafák, közönséges- és szerb lucfenyők, páfrányfenyők, szárnyasdiófák, vadgesztenyefák, kaliforniai gyantásciprusok, magas- és virágos kőrisfák, galambfák, platánfák, duglászfenyők, csertölgyek és cserszömörcék is találhatóak. 1960 és 1968 között egy kiterjedt virágos park is működött a területen, melyet évente mintegy egymillió tulipán és más hagymás virág díszített. A kastély és a park mellett futó Vallø-kastély utca mentén néhány régi ház található. Itt működik a vendégfogadó is, amely 1784-ben királyi privilégiumokat kapott. A birtokhoz más épületek is tartoznak, melyek a környéken szétszórva különböző funkcióval bírnak.

A kastélyparkból gondozott ösvényeken lehet eljutni a közeli vadasparkba, illetve a tölgyerdőbe, ahol érintetlen természet várja a kirándulókat. Az erdős részek állatai között baglyok, seregélyek és csuszkafélék is találhatóak.

Érdekességek 
 1964-ben a német–francia koprodukcióban készült Zimmer 13 krimi egyik külső forgatási helyszíne volt a kastély. A film Edgar Wallace, A 13-as szoba című műve alapján készült, és az épület „Marney-kastély” néven szerepel benne.
 1976-ban a kastély és környéke volt az Olsen-banda vígjátéksorozat 8. filmjének központi helyszíne. Az Olsen-banda bosszúja című filmben „Borreholm-kastély” néven említették az épületet.
 A kastélyt fenntartó alapítvány védnöke II. Margit dán királynő.

Galéria

Jegyzetek

Források 
 A kastély története (valloe-stift.dk) 
 Vallø-kastély (Den Store Danske)

További információk 

 A kastélyt működtető alapítvány honlapja 
 Ismertető füzet a kastélyról és a parkról  (valloe-stift.dk) 
 A kemping honlapja

Kapcsolódó szócikkek 
 Dánia történelme
 Az Olsen-banda bosszúja

Dánia kastélyai, palotái
Reneszánsz kastélyok, paloták
A Vallø kastély ( dánul : Vallø Slot ) egy dániai udvarház , melyet az írott forrásokban említenek először . A Sjælland szigeti Stevns községhez tartozó Køge-től mintegykilométerre délen található . A vizesárokkal körülvett kastélyhoz park és tavak is tartoznak . Története A korábban Walløk néven jegyzett udvarházról márból vannak adatok , amikor Ingegerd af Regenstein , Skjalm Hvide vezér unokája a roskildei Assisi Szent Klára-kolostornak adományozta a birtokot.ban Waleue néven jegyzik , ami a Wali régi dán személynévből és a -lev helynévképzőből ered . Az évszázadok során számos alkalommal tulajdonost cserélt a birtok , így többek között I. Keresztély , János , II. Keresztély dán királyok , Kirsten Munk , Ellen Marsvin és Christian Siegfried von Plessen udvari marsall is rendelkezett a terület felett . 1554–1651 között a birtokot egy keleti és egy nyugati részre osztották , amelyeket különböző személyek birtokoltak . Ma is látható formáját részben a században nyerte el , amikor1586 között Mette Rosenkrantz megépíttette a főépületet , majd1640 között azt kibővítették . 1708-ban IV . Frigyes dán király szerezte meg a birtokot , majd feleségének , Anne Sophie Reventlow-nak adományozta azt.ben Johan Cornelius Krieger , majd1738 között Laurids de Thurah tervei alapján építették át a létesítményt. ben VI. Keresztély feleségének , Brandenburg-Kulmbachi Zsófia Magdolnának adta , akiben itt megalapította a nemesi származású hajadonok alapítványát ( Det Adelige Stift Vallø for ugifte døtre) .ben Georg David Anthon építész bővíttette ki,1866 között pedig Theodor Zeltner építész renoválta . 1893-ban az épület leégett . A kastélyban tartózkodók közül senki sem sérült meg , azonban a berendezés egy része , közte mintegy000 könyv odaveszett.között Hans Jørgen Holm tervei alapján , a korábban felhasznált mészkő helyett égetett téglából építették újjá . Mivel a külső falak többsége épen maradt , az épület külseje a korábbi századok során elnyert formában maradt fenn . A kastélybelsőt átrendezték : a korábban létező kápolna , bálterem , zene- és királyi szobák helyett kilenc lakrészt alakítottak ki az ott élő nőknek , illetve egy tornácot és egy kertszobát is berendeztek . A mészkőből készült kapukeretek és a homlokzatot díszítő mészkődomborművek egy része ugyancsak átvészelte a tűzesetet , így azokat újra beépítették a falakba . A munkálatok lezárultával, nyarán újra megnyitotta kapuit a létesítmény , és kilenc lakó költözhetett be az épületbe . Napjainkban a Vallø Alapítvány ( Vallø Stift ) birtokolja az épületet és a hozzá tartozóhektár területet , melynek nagy részét erdők alkotják . A mezőgazdaság és a fakitermelés mellett a turizmus biztosít további bevételeket . Kiadó szobák , vendégfogadó , vadászati- és horgászati lehetőség , illetve egy közeli kemping várja az érdeklődőket . A kastély továbbra is otthont biztosít a dán nemesség köreiből származó hajadonoknak , életkortól függetlenül . Kastélypark A turisták által nem látogatható kastélyhoz egyhektáros nyilvános park is tartozik , amelyet angol stílusban alakítottak kiban , azonban azas évekbeli franciakert egyes részei is megmaradtak . A zöldövezetben többek között kis- és nagylevelű hársfák , tulipánfák , nyárfák , tölgyek , bükkfák , tiszafák , közönséges- és szerb lucfenyők , páfrányfenyők , szárnyasdiófák , vadgesztenyefák , kaliforniai gyantásciprusok , magas- és virágos kőrisfák , galambfák , platánfák , duglászfenyők , csertölgyek és cserszömörcék is találhatóak.ésközött egy kiterjedt virágos park is működött a területen , melyet évente mintegy egymillió tulipán és más hagymás virág díszített . A kastély és a park mellett futó Vallø-kastély utca mentén néhány régi ház található . Itt működik a vendégfogadó is , amelyben királyi privilégiumokat kapott . A birtokhoz más épületek is tartoznak , melyek a környéken szétszórva különböző funkcióval bírnak . A kastélyparkból gondozott ösvényeken lehet eljutni a közeli vadasparkba , illetve a tölgyerdőbe , ahol érintetlen természet várja a kirándulókat . Az erdős részek állatai között baglyok , seregélyek és csuszkafélék is találhatóak . Érdekességek ben a német–francia koprodukcióban készült Zimmerkrimi egyik külső forgatási helyszíne volt a kastély . A film Edgar Wallace , Aas szoba című műve alapján készült , és az épület „ Marney-kastély” néven szerepel benne. ban a kastély és környéke volt az Olsen-banda vígjátéksorozat filmjének központi helyszíne . Az Olsen-banda bosszúja című filmben „ Borreholm-kastély” néven említették az épületet . A kastélyt fenntartó alapítvány védnöke II. Margit dán királynő . Galéria Jegyzetek Források A kastély története ( valloe-stift.dk ) Vallø-kastély ( Den Store Danske ) További információk A kastélyt működtető alapítvány honlapja Ismertető füzet a kastélyról és a parkról ( valloe-stift.dk ) A kemping honlapja Kapcsolódó szócikkek Dánia történelme Az Olsen-banda bosszúja Dánia kastélyai , palotái Reneszánsz kastélyok , paloták