Kovács István (színművész, 1839–1919)
Nábrádi Kovács István (Pest, 1839. január 1. – Budapest, Terézváros, 1919. április 13.) színész, színigazgató, színészegyesületi főkönyvelő.

Élete

Kovács József asztalosmester és Balázs Katalin fia. Alsóbb iskoláit a gimnázium IV. osztályáig a fővárosban az evangélikusoknál az 1850-es években végezte és miután apja mesterségét tanulta, egyszersmind a Landauer rajziskolába 1854-től 1859-ig járt a régi német színház épületébe és megtanulta az építészeti rajzolást és a tájképfestést. Gyakran járt a színházba és megkedvelvén a színészetet, 1860. február 27-én Csornán Kőszeghy Endre társulatába lépett; azután igazgatói voltak: Balogh Alajos, Pázmán Mihály, Nyiry György és Fejér Károly. 1864-ben maga is igazgató lett és vidéki színtársulatával bejárta Felső-Magyarország egy részét (Abaúj, Bereg, Borsod, Ung, Máramaros, Közép-Szolnok sat. megyéket). 1870. március 28-án mint vendég fellépett a pesti Nemzeti Színházban a Szigetvári vértanúkban Tóth József intrikus szerepében, április 13-án a Szegény ifjú történetében Laroque szerepében és Béldi Pálban mint Székely postamester. Működött Molnár György alatt is Budán. Azután egy ideig ismét igazgató volt. 1875. november 2-án a budapesti Népszínháznál mint szerződött tag lépett fel először a Molnár és gyermekében és a többek közt a Falu rosszában Feledy Gáspár bíró szerepét 78-szor játszotta; ugyanott 1883-ig működött mint apaszínész és intrikus. Szabadidejében (1876-78) a rajkai Friebeisz István színházi ügynökségében és lapjában, a Színházba, a vidéki színészet rendezése ügyében dolgozott. 1878. januárban a színészegyesület jegyzője, 1879. december 16-tól titkára, 1881. december 16-tól könyvelője volt. Mindezen hivatalait színházi működése mellett végezte. 1883-ban az állam 5000 forintot adott az egyesület irodájának fenntartására; ekkor megválasztatott rendes könyvelőnek. 1895. április 1-jén nyugdíjba lépett évi 600 forint fizetéssel. Azután egy évig adminisztrátor volt a Képes Családi Lapoknál. Halálát szervi szívbaj okozta.

Felesége Vörös Jusztina (Hódmezővásárhely, 1844. március 10. – Budapest, 1908. november 15.) színésznő volt, akivel 1890. június 10-én Budapesten, a Kálvin téri református templomban kötött házasságot. Leányuk Kovács Margit (szül. Budapest, 1885. aug. 30. – ?) színésznő.

Írásai

Németből fordította Kotzebue, Holt unokaöcs c. vígjátékot, melyet 1862. decemberben Rimaszombatban adtak elő először; a Szabó mint természet költő bohózatot 1863-ban, melyet a vidéken gyakran előadtak, így Kaposvárt 1875. aug. 12-ig; 1866-ban fordította: Az apródcsiny című 5 felv. bohózatot (előadták Gálszécsen szept. 13.); 1885. Soleil Klára 3 felv. vigjátékot Capendu Ernő után franciából, A darasak 5 felv. vígj, és A sziv áldozata c. drámát szintén franciából, vidéken több helyt adták.

Eredeti színművei: Rózsa Sándor, a hires alföldi haramia, szinmű 3 felv. dalokkal és tánccal, először Kassán 1873. ápr. 14. adták elő, azután Szatmárt, Nagy-Károlyban, Marosvásárhelyt, Miskolcon és másutt is; Farkas Béni, népszinmű, először Marosvásárhelyt adták Nyéki János igazgatása alatt.

Költeményei és kisebb beszélyei is jelentek meg a lapokban többnyire a színészéletből. Az egyesület Szinészeti Lapjának rendes munkatársa volt; lefordította Bodenstedt Othello-tanulmányát (1883) és cikksorozatot írt a görög mitológiából (1885.)

Cikkei a Fővárosi Lapokban (1869. A vidéki szinészet rendezéséről), a Marosban, Zemplénben, Ungban, a Független Polgárban (1875. 538. sz. Létok nélkül! Szomoru reminiscentiák); a Szinpadban (1878. Az amerikai szinházakról, A magyar szinészet bölcsőkora) és a Kis Ujságban (1898. rajzok a szinészéletből.) Írt még a Képes Családi Lapokba. 1898. július 6-tól az Előkelő Világ c. szépirodalmi hetilap segédszerkesztője és munkatársa volt Budai Uboly álnév alatt.

Jegyzetek

Források
 
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. III. köt. 27. old.

Magyar színészek
Színigazgatók
Pestiek
1839-ben született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Nábrádi Kovács István ( Pest , január – Budapest , Terézváros , április ) színész , színigazgató , színészegyesületi főkönyvelő . Élete Kovács József asztalosmester és Balázs Katalin fia . Alsóbb iskoláit a gimnázium IV. osztályáig a fővárosban az evangélikusoknál azes években végezte és miután apja mesterségét tanulta , egyszersmind a Landauer rajziskolábatőlig járt a régi német színház épületébe és megtanulta az építészeti rajzolást és a tájképfestést . Gyakran járt a színházba és megkedvelvén a színészetet , februárén Csornán Kőszeghy Endre társulatába lépett ; azután igazgatói voltak : Balogh Alajos , Pázmán Mihály , Nyiry György és Fejér Károly.ben maga is igazgató lett és vidéki színtársulatával bejárta Felső-Magyarország egy részét ( Abaúj , Bereg , Borsod , Ung , Máramaros , Közép-Szolnok sat. megyéket ) . márciusán mint vendég fellépett a pesti Nemzeti Színházban a Szigetvári vértanúkban Tóth József intrikus szerepében , áprilisán a Szegény ifjú történetében Laroque szerepében és Béldi Pálban mint Székely postamester . Működött Molnár György alatt is Budán . Azután egy ideig ismét igazgató volt. novemberán a budapesti Népszínháznál mint szerződött tag lépett fel először a Molnár és gyermekében és a többek közt a Falu rosszában Feledy Gáspár bíró szerepétszor játszotta ; ugyanottig működött mint apaszínész és intrikus . Szabadidejébena rajkai Friebeisz István színházi ügynökségében és lapjában , a Színházba , a vidéki színészet rendezése ügyében dolgozott. januárban a színészegyesület jegyzője , decembertól titkára , decembertól könyvelője volt . Mindezen hivatalait színházi működése mellett végezte.ban az államforintot adott az egyesület irodájának fenntartására ; ekkor megválasztatott rendes könyvelőnek. áprilisjén nyugdíjba lépett éviforint fizetéssel . Azután egy évig adminisztrátor volt a Képes Családi Lapoknál . Halálát szervi szívbaj okozta . Felesége Vörös Jusztina ( Hódmezővásárhely , március – Budapest , november ) színésznő volt , akivel júniusén Budapesten , a Kálvin téri református templomban kötött házasságot . Leányuk Kovács Margit ( szül . Budapest , aug. – ? ) színésznő . Írásai Németből fordította Kotzebue , Holt unokaöcs c. vígjátékot , melyet decemberben Rimaszombatban adtak elő először ; a Szabó mint természet költő bohózatotban , melyet a vidéken gyakran előadtak , így Kaposvárt aug.ig ;ban fordította : Az apródcsiny címűfelv. bohózatot ( előadták Gálszécsen szept . ) ; Soleil Klárafelv. vigjátékot Capendu Ernő után franciából , A darasakfelv. vígj , és A sziv áldozata c. drámát szintén franciából , vidéken több helyt adták . Eredeti színművei : Rózsa Sándor , a hires alföldi haramia , szinműfelv. dalokkal és tánccal , először Kassán ápr. adták elő , azután Szatmárt , Nagy-Károlyban , Marosvásárhelyt , Miskolcon és másutt is ; Farkas Béni , népszinmű , először Marosvásárhelyt adták Nyéki János igazgatása alatt . Költeményei és kisebb beszélyei is jelentek meg a lapokban többnyire a színészéletből . Az egyesület Szinészeti Lapjának rendes munkatársa volt ; lefordította Bodenstedt Othello-tanulmányátés cikksorozatot írt a görög mitológiából ) Cikkei a Fővárosi Lapokban A vidéki szinészet rendezéséről ) , a Marosban , Zemplénben , Ungban , a Független Polgárban sz . Létok nélkül ! Szomoru reminiscentiák ) ; a Szinpadban Az amerikai szinházakról , A magyar szinészet bölcsőkora ) és a Kis Ujságban rajzok a szinészéletből . ) Írt még a Képes Családi Lapokba. júliustól az Előkelő Világ c. szépirodalmi hetilap segédszerkesztője és munkatársa volt Budai Uboly álnév alatt . Jegyzetek Források Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . III. köt. old . Magyar színészek Színigazgatók Pestiek 1839-ben született személyek 1919-ben elhunyt személyek