Kiss Iván (színművész)
Kiss Iván (János) (Röjtök, 1807 körül – Pest, 1841. február 25.) színész, súgó, hírlapíró és fordító.

Élete

Szegény szülők gyermeke. Fiatalsága korát a magyar szinészetnek szentelte. 1831. január 1-jén már a Komlóssy Ferenc igazgatása alatti Dunántúli Színjátszó Társaság súgója volt és ezen minőségben bebarangolta a dunántúli városokat, volt többször Balatonfüreden, Győrben, Keszthelyen, Kaposváron, Komáromban, Kiscellben, Székesfehérvárt, Szombathelyen, Veszprémben, Zalaegerszegen; megfordult Baján, Halason, sőt egy-két előadásra Budán és Pesten is. Amikor Budán a magyar szinészet állandó hajlékot nyert, őt is meghívták és 1833. október 1-től, elhagyván a vándortársaságot, Budán működött szintén mint súgó; de csak egy évig. E mellett a magyar és külföldi irodalomban szorgalmasan gyűjtötte ismereteit. Az 1830-as években és azután is halálaig a Regélő és Honművésznek volt segédszerkesztője; a pest-budai hangászegyesület igazgatása alatt szervezet nyilvános énekiskolája-társulatnak részvényes tagja és pénztárnoka. A liberális kritikával vitába keveredett, s Vörösmarty Mihály epigrammát írt ellene (Sikináv, 1839), ez kedvezőtlenül befolyásolta hírnevét. 1838-ban felszólalt a Honművészetben (65-ik szám), hogy nevét a színlapokon nem mindig közlik híven Ivánnak; ezt pedig azért kivánja, hogy megkülönböztesse magát az egyidejűleg az irodalomban szereplő másik két Kiss Jánostól. Meghalt tüdővészben 1841. február 26-án Pesten 34. évében. "Egyike volt a legbecsületesebb embereknek", írja a Regélő (1841. 18. szám) "és példát mutatott, mennyire haladhat szegény ifjú is vas szorgalom által, milyennel ő igazán dicsekedhetett, a tanulmányban és hasznos ismeretekben".

Cikkei, eredeti és fordított beszélyei a Regélőben és Hoművészben (neve alatt, v. Röjtöki és Parlagi álnévvel.)

Munkái

 Nemzeti játékszini zsebkönyv 1832-re. Székesfehérvár.
 Nemzeti játékszini zsebkönyv 1833-ra. Pozsony. (Ebben: Semele, töredék két jelenésben. Schiller Fridrik után Kiss János.)

Eredeti és fordított színművei

 Aline, golkondai királyné vagy Budapest a világ más részében, tündéres vígj. 3. felv. Treitschke G. Fr. utánford., dalai Pály Elektől (előadatott először Budán, 1834; máj. 27., jún. 15., Kolozsvárt 1836. jan. 29., Debreczenben 1836. ápr. 12.); 
 Az ajánló levél, vígj. 4 felv. Töpfer után (Pest, 1839. szept. 13., 1840. jan. 29.); 
 Angelo, Padua zsarnoka, Hugo Victor után németre Seybold Fridrik, szomj. 4. felv. (Debreczenben, 1836. febr. 4., 6., máj. 1.). 
 Alpesi rózsácska, Patens és Shawl színj. 3 felv., Holbein Fr. Ig. (Budán 1833. aug. 6., 1834-36.) 
 A havasi rózsa, Pátens és zsál c. is (Komárom 1833. jún. 1.); 
 Amsterdami hóhér, érz. j. 3 felv. Birch-Pfeier K. (Budán 1833. október 10., 1835.); 
 Áruló kesztyű vagy álarczos kaland. vígjáték 5 felvonásban. 
 Bauernfeld (Debreczenben 1838. máj. 8.); 
 Belizár, szomj. 5. felv. Schenk E. (Debreczen 1835. nov. 21., Budán 1836. okt. 31. Pest decz. 30. 1837. aug. 22. 1839. nov. 3., decz. 9., 1840. márcz. 11.); 
 Borzasztó éj a Paluzzi kastélyban, színj. 3 felv. Mellesville-Genlis (Budán 1833. aug. 14., 1835-36.); 
 Csalódások... (Debreczen 1835. okt. 18., 1836. júl. 28.);
 Fekete Fritz szomj. 5 felv. b. Auffenberg után (először Budán 1834. jan. 24., Debreczen 1836. júl. 9.); 
 Gyűlölség és szerelem harcza, vagy a lázadó zsidók, reg. szomj. 5 felv. Bechstein Lajos (Debreczen 1835. nov. 28. Pest, 1838. márcz. 10. Nagyvárad 1839. ápr. 13.); 
 Hangzatka, Raupach; Hauser Gáspár, Bartschner; A hazafi erény, vagy a hála és hívség diadalma, Kotzebue Jegyzőkönyv cz. dr. után magyarítota (Pozsony 1833. ápr. 19.) 
 Hinkó a hóhér legény, reg. j. 5 felv., Birch-Pfeifer K. (Budán 1834. jún. 9., 1835-36., Kassa 1835. jan. 22., Debreczen 1836. jan. 16., Pest 1839. decz. 15., Szatmár-Németi 1847. május 2.); 
 Huszárok és dámák, vígj. 4 felv., Fredro-Zimmermann (Budán 1835. szept. 3. 20., 30., Pest 1837. nov. 7.); 
 Idegen nő, W. Franul J.; 
 Könnyelműség, vígj. 4 felv., Bauernfeld (Budán 1835. szept. 15. Kassán 1837. decz. 6., Pest 1838. febr. 17. és 1841. jan. 14.); 
 Lepecsételt polgármester, Marsano; 
 Móri vásár. vígj. 3 felv., Blum Károly Markt zu Ellenbrunnja után magyarította (Pesen 1840. nov. 15. és 19. 1841. márcz. 10.); 
 Mátkanézés, vagy a lepke, vígj. 5 felv. Marsano után a m. tud. társ. költségén (Pest, 1838. aug. 9. 1839. febr. 20., 1840. nov. 23.); 
 A notredamei toronyőr, reg. dr. 6 képben Hugo Victor után Birch-Pfaiffer K. után ford. a m. tudós t. költs. (Pest 1837. nov. 11.); 
 Ördög Róbert, reg szomj. 5 felv., Raupach (Budán 1834. november 6., decz. 1., 1835., Kassa február 21., ápril 30., Nagyvárad június 20., Deczember október 5. 1836., Pest, 1839. június 29. július 22., október 3.); 
 Semiramis az ég leánya (Levegőég leánya) myth. harczj. 5 felv. Raupach (Pozsony 1833. máj. 9., Buda 1834. febr. 27.); 
 Szegfű és kesztyű, Nestroy; 
 Szerelem jegyzőkönyve, vígj. 3 felv. Bauernfeld; 
 Tigris Róbert, reg. j. 3 felv. (Buda 1834. júl. 9., 1835. máj. 11.); 
 Tudor Mária, Hugo Victornak három napra osztott dr. németül Seybold Fridrik, ford. ... (Debreczenben 1836. szept. 10.); 
 Utolsó kaland, vígj. 3 felv. Bauernfeld (Pest 1839. aug. 29.); 
 Utolsó segédeszköz, vígj. 3 felv., Weissenthurm Franul J., (Budán 1834. ápr. 6., július 25.); 
 Valpurg éjszakája, tünd. j. 2 felv., Birch-Pfeifer K. (Budán 1834. július 21.); 
 Vassziklai Fridolin; Villi táncz, harczj. 5 felv., Birch-Pfeifer K. (Budán 1834. júl. 4., aug. 4., Kassa 1835. márcz. 5.)

Jegyzetek

Források

 
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

További információk

 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

Magyar színészek
Magyar műfordítók
Magyar újságírók
1841-ben elhunyt személyek
Kiss Iván ( János ) ( Röjtök,körül – Pest , február ) színész , súgó , hírlapíró és fordító . Élete Szegény szülők gyermeke . Fiatalsága korát a magyar szinészetnek szentelte. januárjén már a Komlóssy Ferenc igazgatása alatti Dunántúli Színjátszó Társaság súgója volt és ezen minőségben bebarangolta a dunántúli városokat , volt többször Balatonfüreden , Győrben , Keszthelyen , Kaposváron , Komáromban , Kiscellben , Székesfehérvárt , Szombathelyen , Veszprémben , Zalaegerszegen ; megfordult Baján , Halason , sőt egy-két előadásra Budán és Pesten is . Amikor Budán a magyar szinészet állandó hajlékot nyert , őt is meghívták és októbertől , elhagyván a vándortársaságot , Budán működött szintén mint súgó ; de csak egy évig . E mellett a magyar és külföldi irodalomban szorgalmasan gyűjtötte ismereteit . Azas években és azután is halálaig a Regélő és Honművésznek volt segédszerkesztője ; a pest-budai hangászegyesület igazgatása alatt szervezet nyilvános énekiskolája-társulatnak részvényes tagja és pénztárnoka . A liberális kritikával vitába keveredett , s Vörösmarty Mihály epigrammát írt ellene ( Sikináv , ez kedvezőtlenül befolyásolta hírnevét.ban felszólalt a Honművészetbenik szám ) , hogy nevét a színlapokon nem mindig közlik híven Ivánnak ; ezt pedig azért kivánja , hogy megkülönböztesse magát az egyidejűleg az irodalomban szereplő másik két Kiss Jánostól . Meghalt tüdővészben februárán Pesten évében . " Egyike volt a legbecsületesebb embereknek " , írja a Regélő szám ) " és példát mutatott , mennyire haladhat szegény ifjú is vas szorgalom által , milyennel ő igazán dicsekedhetett , a tanulmányban és hasznos ismeretekben " . Cikkei , eredeti és fordított beszélyei a Regélőben és Hoművészben ( neve alatt , v . Röjtöki és Parlagi álnévvel . ) Munkái Nemzeti játékszini zsebkönyvre . Székesfehérvár . Nemzeti játékszini zsebkönyvra . Pozsony . ( Ebben : Semele , töredék két jelenésben . Schiller Fridrik után Kiss János . ) Eredeti és fordított színművei Aline , golkondai királyné vagy Budapest a világ más részében , tündéres vígj. felv . Treitschke G. Fr. utánford . , dalai Pály Elektől ( előadatott először Budán , máj. , jún . , Kolozsvárt jan . , Debreczenben ápr. ) ; Az ajánló levél , vígj.felv . Töpfer után ( Pest , szept . , jan . ) ; Angelo , Padua zsarnoka , Hugo Victor után németre Seybold Fridrik , szomj. felv . ( Debreczenben , febr. , , máj. ) . Alpesi rózsácska , Patens és Shawl színj.felv . , Holbein Fr. Ig . ( Budán aug . , ) A havasi rózsa , Pátens és zsál c. is ( Komárom jún . ) ; Amsterdami hóhér , érz. j.felv . Birch-Pfeier K. ( Budán október , ) ; Áruló kesztyű vagy álarczos kaland. vígjátékfelvonásban . Bauernfeld ( Debreczenben máj. ) ; Belizár , szomj. felv . Schenk E. ( Debreczen nov . , Budán okt . Pest decz. aug . nov . , decz . , márcz . ) ; Borzasztó éj a Paluzzi kastélyban , színj.felv . Mellesville-Genlis ( Budán aug . , ) ; Csalódások . . . ( Debreczen okt . , júl . ) ; Fekete Fritz szomj.felv . b . Auffenberg után ( először Budán jan . , Debreczen júl . ) ; Gyűlölség és szerelem harcza , vagy a lázadó zsidók , reg. szomj.felv . Bechstein Lajos ( Debreczen nov . Pest , márcz . Nagyvárad ápr. ) ; Hangzatka , Raupach ; Hauser Gáspár, Bartschner ; A hazafi erény , vagy a hála és hívség diadalma , Kotzebue Jegyzőkönyv cz. dr. után magyarítota ( Pozsony ápr . ) Hinkó a hóhér legény , reg. j.felv . , Birch-Pfeifer K. ( Budán jún . , , Kassa jan . , Debreczen jan . , Pest decz . , Szatmár-Németi május ) ; Huszárok és dámák , vígj.felv . , Fredro-Zimmermann ( Budán szept . , , Pest nov . ) ; Idegen nő , W. Franul J. ; Könnyelműség , vígj.felv . , Bauernfeld ( Budán szept . Kassán decz . , Pest febr. és jan . ) ; Lepecsételt polgármester , Marsano ; Móri vásár. vígj.felv . , Blum Károly Markt zu Ellenbrunnja után magyarította ( Pesen nov. és márcz . ) ; Mátkanézés , vagy a lepke , vígj.felv . Marsano után a m. tud. társ. költségén ( Pest , aug . febr. , nov . ) ; A notredamei toronyőr , reg. dr.képben Hugo Victor után Birch-Pfaiffer K. után ford. a m. tudós t. költs . ( Pest nov . ) ; Ördög Róbert , reg szomj.felv . , Raupach ( Budán november , decz . , , Kassa február , ápril , Nagyvárad június , Deczember október , Pest , június július , október ) ; Semiramis az ég leánya ( Levegőég leánya ) myth. harczj.felv . Raupach ( Pozsony máj. , Buda febr. ) ; Szegfű és kesztyű , Nestroy ; Szerelem jegyzőkönyve , vígj.felv . Bauernfeld ; Tigris Róbert , reg. j.felv . ( Buda júl . , máj. ) ; Tudor Mária , Hugo Victornak három napra osztott dr. németül Seybold Fridrik , ford. \ . . . ( Debreczenben szept . ) ; Utolsó kaland , vígj.felv . Bauernfeld ( Pest aug . ) ; Utolsó segédeszköz , vígj.felv . , Weissenthurm Franul J. , ( Budán ápr. , július ) ; Valpurg éjszakája , tünd. j.felv . , Birch-Pfeifer K. ( Budán július ) ; Vassziklai Fridolin ; Villi táncz , harczj.felv . , Birch-Pfeifer K. ( Budán júl . , aug . , Kassa márcz . ) Jegyzetek Források Magyar színházművészeti lexikon . Főszerk . Székely György . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar színészek Magyar műfordítók Magyar újságírók 1841-ben elhunyt személyek