Somogyi László (jogász)
Somogyi László (Miskolc, 1815. augusztus 16. – Szuhogy, 1890. március 15.) földbirtokos, királyi törvényszéki elnök, ügyvéd, költő, alispán, országgyűlési képviselő.

Élete

Elszegényedett nemes szülők fia; a gimnáziumot szülőhelyén végezte. 1832-ben a pesti egyetemre ment a bölcseletet hallgatni. Horvát István rendkívüli óráira is eljárt. Imre János bölcseleti tanárnak kedvelt tanítványa volt. 1834-ben Egerben hallgatta a bölcselet II. évét és ott kezdett a költészettel foglalkozni. 1835-ben mint első éves joghallgató Kassára ment és 1836-ban a jogi pályát ott végezte. 1837-ben kezdte használni a Ladár keresztnevet László helyett. Ez évben hívta meg báró Maithényi Antal liptói főispáni helyettes, titkárának és hozzá ment Pestre, ahol április 15-én esküdött fel Végh István itélőmester mellé jurátusnak. 1839. november 18-án ügyvédi vizsgát tett. 

1840-ben a pozsonyi országgyűlésen volt Maithényi báróval. 1841-ben Maithényi Antalnak, ekkor már liptói főispánnak uradalmi ügyésze, Liptó- és Hont megyék táblabírája lett. Letette a váltóügyvédi vizsgát. 1843-ban ismét a pozsonyi országgyűlésre ment; ott jobban kiképezte magát az ének-, hegedű-, fuvola-, festészet- és rézmetszésben, azon idő alatt míg az országgyűlés előtt a vizek szabályozására összeült országos küldöttség tollnokának alkalmazták. 1844-ben öröksége átvételére Miskolcra visszaköltözött. 1846-ban Borsod megye aljegyzője lett. 

1848-49-ben mint a borsodmegyei önkéntes vadászcsapat tagja részt vett a hadjáratban. 1850-ben megnősült és Nemesbükre tette át lakását. 1861-ben Borsod megye törvényszéki bírójává választották, de e tisztségről az összes tisztikarral együtt leköszönvén, 1865-ben báró Vay Miklós főispán által másod alispánná neveztetett ki. 1867-ben az edelényi kerület Deák-párti programmal országgyűlési képviselővé választotta. 1872-ben a miskolci királyi törvényszék elnökévé neveztetett ki; 1876-ban megbetegedése miatt nyugalomba helyezték és szuhogyi (Borsod megye) birtokára vonult.

Költeményeket, beszélyeket, cikkeket írt a Hasznos Mulatságokba (1832. költ.); a Kovacsóczy Szemlélőjébe (1836. Sírvirágok, beszély); a Részvét Gyöngyeibe (1838. elb.); a Kovacsóczy Közlemények c. divatlapjába (1839. költ., 1841. két beszély); a Világba és a Nemzeti Ujságba (1842. megyei tudósítások és cikkek németből ford.); a Pálffy Albert szerkesztette Közvéleménybe (1868. egy pár cikket, különösen a királyi tábla decentralizálásáról).

Munkája

 Bimbó Füzér. 1836. Kass

Kassán joghallgató korában (1836-ban) Szerelem koszorúja címmel vígjátékot írt Komlósy színtársulata számára, mely megbukott. 1846-ban elbeszéléseit sajtó alá rendezte, melyek azonban kiadatlanok maradtak.

Álnevei és jegye

Somogyi Ladár, Sierra Leone, Sas Leo és S. L. (a Hasznos Mulatságokban, Szemlélőben, Honderűben, Kunoss Részvétgyöngyeiben, Bajza Almanachjában, a Közleményekben és a Közvéleményben).

Források

További információk

 Hadobás Pál: Edelény és környéke az irodalomban. Edelény, Művelődési Központ, Könyvtár és Múzeum, 2005. 
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.

Magyar jogászok
Miskolciak
1815-ben született személyek
1890-ben elhunyt személyek
Somogyi László ( Miskolc , augusztus – Szuhogy , március ) földbirtokos , királyi törvényszéki elnök , ügyvéd , költő , alispán , országgyűlési képviselő . Élete Elszegényedett nemes szülők fia ; a gimnáziumot szülőhelyén végezte.ben a pesti egyetemre ment a bölcseletet hallgatni . Horvát István rendkívüli óráira is eljárt . Imre János bölcseleti tanárnak kedvelt tanítványa volt.ben Egerben hallgatta a bölcselet II. évét és ott kezdett a költészettel foglalkozni.ben mint első éves joghallgató Kassára ment ésban a jogi pályát ott végezte.ben kezdte használni a Ladár keresztnevet László helyett . Ez évben hívta meg báró Maithényi Antal liptói főispáni helyettes , titkárának és hozzá ment Pestre , ahol áprilisén esküdött fel Végh István itélőmester mellé jurátusnak. novemberán ügyvédi vizsgát tett . 1840-ben a pozsonyi országgyűlésen volt Maithényi báróval.ben Maithényi Antalnak , ekkor már liptói főispánnak uradalmi ügyésze , Liptó- és Hont megyék táblabírája lett . Letette a váltóügyvédi vizsgát.ban ismét a pozsonyi országgyűlésre ment ; ott jobban kiképezte magát az ének- , hegedű- , fuvola- , festészet- és rézmetszésben , azon idő alatt míg az országgyűlés előtt a vizek szabályozására összeült országos küldöttség tollnokának alkalmazták.ben öröksége átvételére Miskolcra visszaköltözött.ban Borsod megye aljegyzője lett . 1848-49-ben mint a borsodmegyei önkéntes vadászcsapat tagja részt vett a hadjáratban.ben megnősült és Nemesbükre tette át lakását.ben Borsod megye törvényszéki bírójává választották , de e tisztségről az összes tisztikarral együtt leköszönvén, ben báró Vay Miklós főispán által másod alispánná neveztetett ki.ben az edelényi kerület Deák-párti programmal országgyűlési képviselővé választotta.ben a miskolci királyi törvényszék elnökévé neveztetett ki;ban megbetegedése miatt nyugalomba helyezték és szuhogyi ( Borsod megye ) birtokára vonult . Költeményeket , beszélyeket , cikkeket írt a Hasznos Mulatságokba költ . ) ; a Kovacsóczy Szemlélőjébe Sírvirágok , beszély ) ; a Részvét Gyöngyeibe elb. ) ; a Kovacsóczy Közlemények c. divatlapjába költ . , két beszély ) ; a Világba és a Nemzeti Ujságba megyei tudósítások és cikkek németből ford . ) ; a Pálffy Albert szerkesztette Közvéleménybe egy pár cikket , különösen a királyi tábla decentralizálásáról ) . Munkája Bimbó Füzér . Kass Kassán joghallgató korábanban ) Szerelem koszorúja címmel vígjátékot írt Komlósy színtársulata számára , mely megbukott.ban elbeszéléseit sajtó alá rendezte , melyek azonban kiadatlanok maradtak . Álnevei és jegye Somogyi Ladár , Sierra Leone , Sas Leo és S. L. ( a Hasznos Mulatságokban , Szemlélőben , Honderűben , Kunoss Részvétgyöngyeiben , Bajza Almanachjában , a Közleményekben és a Közvéleményben ) . Források További információk Hadobás Pál : Edelény és környéke az irodalomban . Edelény , Művelődési Központ , Könyvtár és Múzeum , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Budapest , Akadémiai Kiadó , Magyar jogászok Miskolciak 1815-ben született személyek 1890-ben elhunyt személyek