Simon-teszt


A teszt 
A Simon-teszt egy egyszerű, fókuszált figyelmet mérő kognitív pszichológiai eljárás. A teszt fókuszált figyelmi teljesítményt mér, mégpedig különböző reakcióidő-mutatók formájában. A Stroop teszthez hasonlóan itt is mérhetőek a következő változók: 
összes helyes válasz átlagos reakcióideje
kongruens, illetve inkongruens feltételben produkált helyes válaszok átlagos reakcióideje.

A fókuszált figyelmi teljesítményt mérő ún. „Simon-hatás” a Stroop-hatáshoz hasonlóan az inkongruens és a kongruens ingerek reakcióidejének különbsége

A Simon-hatás 
 Azon alapszik, hogy a reakcióidők általában gyorsabbak, és a reakciók pontosabbak, ha az inger ugyanazon a helyen fordul elő, mint a válasz, még akkor is, ha az inger helye irreleváns a feladat szempontjából.  
 J. R. Simon publikálta először a hatást az 1960-as években.  
 Az információ feldolgozási modellhez hasonlóan, három része van a feldolgozási folyamatnak: inger azonosítás → válasz-szelekció → válasz végrehajtás.  
 A Simon-hatásról eredetileg úgy gondolták, hogy beavatkozik a válasz-szelekciós folyamatba, hasonlóan a Stroop-hatáshoz.

Az eredeti eljárás 
Kétféle hangmagasságú hang (alacsony, magas) lejátszása fejhallgatón keresztül hol az egyik, hol a másik fülbe. A kísérleti személynek azt kell jelezni, hogy hallotta-e a hangot, attól függetlenül, hogy melyik fülben.
Jobb gomb az alacsony hangmagasságú hang, bal gomb a magas hangmagasságú.

Eredmények: a vizsgált személyek nem tudták figyelmen kívül hagyni a hang forrásának helyét → gyorsabban válaszoltak, ha az inger helye és a megfelelő gomb ugyanazon az oldalon voltak.

Az eljárás 
 Egy ingerre adott reakcióidőt méri a feladat.
 Az inger helyét figyelmen kívül hagyva jelezniük kell: a bal gombot kell lenyomni, ha kék, a jobb gombot ha zöld kör tűnik fel.
 Eredmények: gyorsabb a reakcióidő, ha a gomb és a színes kör ugyanazon az oldalon vannak => az emberek nem tudják figyelmen kívül hagyni az inger helyét!

Magyarázat 
 A reakcióidők között mért különbségeket a válaszszelekció és a döntéshozatal közötti interferencia okozza.
 Pl.:ha ugyanazon a helyen van a kör és a gomb, akkor ezen nem kell annyit gondolkodni.
 A folyamatban részt vesz a dorsolaterális prefrontális kéreg és az anterior cinguláris kéreg.

Észlelés
A teszt A Simon-teszt egy egyszerű , fókuszált figyelmet mérő kognitív pszichológiai eljárás . A teszt fókuszált figyelmi teljesítményt mér , mégpedig különböző reakcióidő-mutatók formájában . A Stroop teszthez hasonlóan itt is mérhetőek a következő változók : összes helyes válasz átlagos reakcióideje kongruens , illetve inkongruens feltételben produkált helyes válaszok átlagos reakcióideje . A fókuszált figyelmi teljesítményt mérő ún . „ Simon-hatás” a Stroop-hatáshoz hasonlóan az inkongruens és a kongruens ingerek reakcióidejének különbsége A Simon-hatás Azon alapszik , hogy a reakcióidők általában gyorsabbak , és a reakciók pontosabbak , ha az inger ugyanazon a helyen fordul elő , mint a válasz , még akkor is , ha az inger helye irreleváns a feladat szempontjából . J. R. Simon publikálta először a hatást azas években . Az információ feldolgozási modellhez hasonlóan , három része van a feldolgozási folyamatnak : inger azonosítás → válasz-szelekció → válasz végrehajtás . A Simon-hatásról eredetileg úgy gondolták , hogy beavatkozik a válasz-szelekciós folyamatba , hasonlóan a Stroop-hatáshoz . Az eredeti eljárás Kétféle hangmagasságú hang ( alacsony , magas ) lejátszása fejhallgatón keresztül hol az egyik , hol a másik fülbe . A kísérleti személynek azt kell jelezni , hogy hallotta-e a hangot , attól függetlenül , hogy melyik fülben . Jobb gomb az alacsony hangmagasságú hang , bal gomb a magas hangmagasságú . Eredmények : a vizsgált személyek nem tudták figyelmen kívül hagyni a hang forrásának helyét → gyorsabban válaszoltak , ha az inger helye és a megfelelő gomb ugyanazon az oldalon voltak . Az eljárás Egy ingerre adott reakcióidőt méri a feladat . Az inger helyét figyelmen kívül hagyva jelezniük kell : a bal gombot kell lenyomni , ha kék , a jobb gombot ha zöld kör tűnik fel . Eredmények : gyorsabb a reakcióidő , ha a gomb és a színes kör ugyanazon az oldalon vannak => az emberek nem tudják figyelmen kívül hagyni az inger helyét ! Magyarázat A reakcióidők között mért különbségeket a válaszszelekció és a döntéshozatal közötti interferencia okozza . Pl.: ha ugyanazon a helyen van a kör és a gomb , akkor ezen nem kell annyit gondolkodni . A folyamatban részt vesz a dorsolaterális prefrontális kéreg és az anterior cinguláris kéreg . Észlelés