Magyarország éghajlata
Magyarország éghajlatát közvetlen természeti környezete, a Kárpát-medence keretében célszerű vizsgálni. Ennek a térségnek az éghajlatát az határozza meg, hogy három nagy európai éghajlati terület – a kontinentális, az óceáni és a mediterrán – ütközőterületén helyezkedik el. Az ország éghajlata leginkább nedves kontinentálisként jellemezhető.

Általános jellemzők 
Magyarország a szoláris éghajlati felosztás szerint a mérsékelt övben helyezkedik el a 45°45' és a 48°35' északi szélességek között, amely nagyjából az Egyenlítő és az Északi-sark közötti középhelyzetnek felel meg. A Föld éghajlati képének áttekintése során hazánkat a hűvös éghajlatok tartományába sorolhatjuk, azon belül a kontinentális éghajlat hosszabb meleg évszakkal megjelölésű altípusban helyezhetjük el. Erre az éghajlati típusra globálisan az jellemző, hogy az évi hőmérsékletingás jelentős, elkülönül a négy évszak.

Az éghajlat igen változékony, ahol a szélsőséges hőmérsékletű, kevés csapadékú kontinentális éghajlatra módosítólag hat az óceáni és a mediterrán hatás. Ennek előnye – az európai viszonylatban – sok napsütés és magas évi középhőmérséklet, hátránya a gyakori aszály, a relatív kevés csapadék és a késő tavaszi fagyok. 

A kontinentális hatást jelzi az egyes teleken tapasztalható kemény hideg. Az óceáni hatások elsősorban a nyugati peremvidékek kiegyenlítettebb hőmérsékletében, bőséges csapadékában jelennek meg, de ez okozza azt is, hogy a térségben 2,5 °C-os pozitív hőmérsékleti anomália mutatkozik a szélességi fok alapján várható átlaghőmérséklettől.

Nyugatról keletre fokozatosan növekednek az évi közepes hőingás értékei (Sopron 19–20 °C, Gyergyószentmiklós 26 °C), ami az óceáni hatás gyengülését és a kontinentális hatás erősödését jelzi.

A földközi-tengeri, mediterrán hatás elsősorban a délnyugati területek őszi, másodlagos csapadékmaximumában érzékelhetőek. A három nagy éghajlati hatás keveredése révén a medence időjárására jellemző a változékonyság, és gyakran alakulnak ki szélsőséges időjárási viszonyok.

Hőmérséklet 
Magyarország évi középhőmérséklete 10 °C körüli, ez megközelítőleg 2,5 °C-kal magasabb, mint ami az Egyenlítőtől való távolságból következne. A leghidegebb hónap a január, a legmelegebb a július. Az évi közepes hőingás mindenhol magasabb 20 °C-nál. 

A hőmérséklet évi alakulásában három sajátosság figyelhető meg : 
 Fagyosszentek – májusban. Az ország fölé érkező hideg sarki légtömegek derült éjszakákat, de emiatt erős lehűlést, hajnali fagyokat okoznak.
 Medárd-nap – június 8-a körül a nyugatról jövő hűvös, óceáni eredetű levegő hosszan tartó esőzést, tartós lehűlést okozhat.
 Vénasszonyok nyara vagy indián nyár – szeptember végén, de inkább október elején tapasztalható csendes, derült, meleg idő, melynek oka a mediterrán hatás.

Éghajlatformáló tényezők 
Az éghajlati feltételek Magyarországon is, mint általában, a napsugárzás, a földfelszín és a légkörzés kölcsönhatásának eredményeként formálódnak. Mindegyik tényezőnek a szerepe különböző, de kölcsönös hatásuk állandó.

Napsugárzás
Az országban a csillagászatilag lehetséges napsütéses órák 45%-ban süt a Nap. A napsütéses órák száma kb.  és  óra között alakul. Jelentős a napfénytartam évi ingadozása, közel 800 óra is lehet a különbség. A legnaposabb hónap a július, a legborúsabb a december. Télen a hegyekben több a napsütés, mivel kiemelkednek az alsó ködös légrétegekből.

Magyarország legészakibb és legdélibb területeinek északi szélessége között 3°-os a különbség, ennek megfelelően a napsugárzás beesési szöge közötti szezonális különbség is 3°. A földfelszín évi teljes besugárzása, inszolációja Magyarországon 80-110 kcal/cm² között váltakozik.

Domborzat
Az ország több mint a fele 200 méter tengerszint feletti magasságnál alacsonyabb síkság, a 400 méter tsz. feletti területek aránya pedig kevesebb, mint 2 százalék. Az éghajlatformáló tényezőknél a domborzatban a Kárpátok hatását kell kiemelni.

A domborzati viszonyok jól megmutatkoznak a különböző magasságú területek hőmérsékleti értékeiben. Az Alföld évi középhőmérséklete 10 °C körüli, a Dunántúli-középhegység hegytetőin 5 °C-ot mérnek. A Kárpát-medencét övező hegyvidékeken az 1500 méteres magasságban az évi középhőmérséklet már csak 2,5 °C.

Csapadék
A csapadék területi eloszlásában is elsősorban a domborzat, illetve a medencehelyzet (tengertávolság) hatása tükröződik. Nyugatról kelet felé haladva jelentősen csökken a csapadék, s ezért van az, hogy legmagasabb hegységein, a Mátra és a Bükk keletebbi fekvésük miatt kevesebb csapadékot kapnak, mint az alacsonyabb, de nyugatabbra levő Bakony. A medence nyugati peremei kapják a legbőségesebb, 800–1400 mm/éves csapadékot, a legszárazabbak pedig a medence központi területei (500–600 mm/év). Hazánk hegyvidéki tájain a csapadék átlagos évi összegének 100 m-es magasságnövekedésére kb. 35 mm-es gyarapodása jut. Az Alföld északkeleti peremén ismét növekszik a csapadék mennyisége, ez azonban az Északkeleti-Kárpátok közelségének hatása.
 
Az egész medencében érvényesülő nyári csapadékmaximum az erősödő kontinentalitás jeleként kelet felé egyre határozottabbá válik: a Dunántúlon még csak az évi csapadék 28%-a, az Alföldön 30%-a, az Erdélyi-medencében viszont már 40%-a hullik nyáron.

Tavasztól őszig a csapadékhullást gyakran kísérik zivatarok. Az országban évi átlagban 25-40 zivataros nap fordul elő, legnagyobb gyakorisággal május-július között. A legtöbb zivatar az Északi-középhegység térségében, a legkevesebb az Alföld középső területein észlelhető.

Éghajlatunkon a csapadék egy része hó alakjában hull le. 20. század végi adatok alapján az alacsonyabb fekvésű területeken évente átlagosan 20-30 napon havazik, magasabb hegyeinken 50-60 havazásos nap volt.

Szél 
A medencejelleg az uralkodó nyugati szeleket is erősen befolyásolja. A szelek általában az úgynevezett szélkapuk felől fújnak a medence belseje felé.

A Dunántúlon az északi, északnyugati, a Tiszántúlon az északi, északkeleti szél az uralkodó. A legszelesebb vidék a Kisalföld. 

Az országban évente 60-70 alkalommal fordul elő vihar. Legismertebb helyi szél a bakonyi szél, a Balaton-felvidék hegyein átbukó szél, amely hirtelen érkezik, ezért veszélyes a Balaton vizében tartózkodókra.

Éghajlati jellemzők a nagyvárosokban

A klímaváltozás hatása Magyarország éghajlatára 
A klímaváltozás nyomán a közelmúltban felgyorsuló tendencia eredményeként érezhetően mediterrán típusúvá kezd válni hazánk időjárása: hosszú, forró és száraz nyarak, rövid, enyhe valamint hóban szegény telek, a tavasz és az ősz lerövidülése, a növekvő évi átlaghőmérséklet és napfénytartam mellett a gyakori aszályos időszakok között ritkán lehulló, néha azonban nagy mennyiségű – következményeként egyes térségekben akár villámárvizeket is okozó – eső jellemzik.

Érdekességek 
A januári havi középhőmérséklet átlagosan −1 °C, de 2017-ben ez −5,9 °C volt. A márciusi havi középhőmérséklet átlagosan 5–6 °C közt alakul, míg az áprilisi havi középhőmérséklet 11 fok szokott lenni átlagban. 2018 márciusában +3,3 fok volt a havi átlaghőmérséklet, míg áprilisban a havi középhőmérséklet 15,63 °C volt, amely 1901 óta a legmelegebb áprilisnak számít Magyarországon. A májusi legmagasabb átlaghőmérsékletet 2003-ban észlelték, 19,17 fok volt. 2018-ban 19,13 fok volt a májusi átlaghőmérséklet. 2017 átlaghőmérséklete 14,1 fok volt, amely az iparosodás korszaka előtti átlagnál (+12,9 °C) 1,2 fokkal magasabb. 2017 éves középhőmérséklete +11,06 fok volt. 2017-ben átlagosan 605 mm csapadék hullt le Magyarországon.

Hazánkban az országos minimumhőmérséklet átlaga október elején 9 fok körül alakul.

Legkorábbi havazások

Legkésőbbi havazások 
 Magyarországon a valaha feljegyzett legkésőbbi havazás időpontja június 18-a volt 1918-ban. Ekkor országszerte havazott.
 2017. május 9-én délután havazott Bánkúton.

A Nógrád vármegyei Zabar és környéke az ország egyik leghidegebb téli középhőmérsékletű területe. 2020. októberi adatok szerint az év 365 napjából 55-nél Zabar tartja a napi minimumhőmérsékleti rekordot. A település két részből áll: Külső- és Belső-Zabar; a hidegrekordok az utóbbira jellemzők, mivel dombok között, völgyben fekszik, míg Külső-Zabar nyíltabb területen helyezkedik el.

Országos hőmérsékleti rekordok

Lásd még 
 Magyarország csapadékrekordjainak listája
 Magyarországi hórekordok listája

Jegyzetek

Források 
 Information Hungary, pp 12–14. (angol nyelven) Szerkesztette Erdei Ferenc, az MTA alelnöke. Pergamon Press (Oxford - London - Edinburgh - New York - Toronto - Sydney - Párizs - Braunschweig), 1968.

Országok éghajlata
Magyarország éghajlata
Magyarország éghajlatát közvetlen természeti környezete , a Kárpát-medence keretében célszerű vizsgálni . Ennek a térségnek az éghajlatát az határozza meg , hogy három nagy európai éghajlati terület – a kontinentális , az óceáni és a mediterrán – ütközőterületén helyezkedik el . Az ország éghajlata leginkább nedves kontinentálisként jellemezhető . Általános jellemzők Magyarország a szoláris éghajlati felosztás szerint a mérsékelt övben helyezkedik el a45' és a35' északi szélességek között , amely nagyjából az Egyenlítő és az Északi-sark közötti középhelyzetnek felel meg . A Föld éghajlati képének áttekintése során hazánkat a hűvös éghajlatok tartományába sorolhatjuk , azon belül a kontinentális éghajlat hosszabb meleg évszakkal megjelölésű altípusban helyezhetjük el . Erre az éghajlati típusra globálisan az jellemző , hogy az évi hőmérsékletingás jelentős , elkülönül a négy évszak . Az éghajlat igen változékony , ahol a szélsőséges hőmérsékletű , kevés csapadékú kontinentális éghajlatra módosítólag hat az óceáni és a mediterrán hatás . Ennek előnye – az európai viszonylatban – sok napsütés és magas évi középhőmérséklet , hátránya a gyakori aszály , a relatív kevés csapadék és a késő tavaszi fagyok . A kontinentális hatást jelzi az egyes teleken tapasztalható kemény hideg . Az óceáni hatások elsősorban a nyugati peremvidékek kiegyenlítettebb hőmérsékletében , bőséges csapadékában jelennek meg , de ez okozza azt is , hogy a térségben5 °C-os pozitív hőmérsékleti anomália mutatkozik a szélességi fok alapján várható átlaghőmérséklettől . Nyugatról keletre fokozatosan növekednek az évi közepes hőingás értékei ( Sopron20 °C , Gyergyószentmiklós°C ) , ami az óceáni hatás gyengülését és a kontinentális hatás erősödését jelzi . A földközi-tengeri , mediterrán hatás elsősorban a délnyugati területek őszi , másodlagos csapadékmaximumában érzékelhetőek . A három nagy éghajlati hatás keveredése révén a medence időjárására jellemző a változékonyság , és gyakran alakulnak ki szélsőséges időjárási viszonyok . Hőmérséklet Magyarország évi középhőmérséklete°C körüli , ez megközelítőleg5 °C-kal magasabb , mint ami az Egyenlítőtől való távolságból következne . A leghidegebb hónap a január , a legmelegebb a július . Az évi közepes hőingás mindenhol magasabb°C-nál . A hőmérséklet évi alakulásában három sajátosság figyelhető meg \ : Fagyosszentek – májusban . Az ország fölé érkező hideg sarki légtömegek derült éjszakákat , de emiatt erős lehűlést , hajnali fagyokat okoznak . Medárd-nap – júniusa körül a nyugatról jövő hűvös , óceáni eredetű levegő hosszan tartó esőzést , tartós lehűlést okozhat . Vénasszonyok nyara vagy indián nyár – szeptember végén , de inkább október elején tapasztalható csendes , derült , meleg idő , melynek oka a mediterrán hatás . Éghajlatformáló tényezők Az éghajlati feltételek Magyarországon is , mint általában , a napsugárzás , a földfelszín és a légkörzés kölcsönhatásának eredményeként formálódnak . Mindegyik tényezőnek a szerepe különböző , de kölcsönös hatásuk állandó . Napsugárzás Az országban a csillagászatilag lehetséges napsütéses órák-ban süt a Nap . A napsütéses órák száma kb. és óra között alakul . Jelentős a napfénytartam évi ingadozása , közelóra is lehet a különbség . A legnaposabb hónap a július , a legborúsabb a december . Télen a hegyekben több a napsütés , mivel kiemelkednek az alsó ködös légrétegekből . Magyarország legészakibb és legdélibb területeinek északi szélessége között-os a különbség , ennek megfelelően a napsugárzás beesési szöge közötti szezonális különbség is . A földfelszín évi teljes besugárzása , inszolációja Magyarországonkcal/ cm² között váltakozik . Domborzat Az ország több mint a feleméter tengerszint feletti magasságnál alacsonyabb síkság , améter tsz . feletti területek aránya pedig kevesebb , mintszázalék . Az éghajlatformáló tényezőknél a domborzatban a Kárpátok hatását kell kiemelni . A domborzati viszonyok jól megmutatkoznak a különböző magasságú területek hőmérsékleti értékeiben . Az Alföld évi középhőmérséklete°C körüli , a Dunántúli-középhegység hegytetőin°C-ot mérnek . A Kárpát-medencét övező hegyvidékeken azméteres magasságban az évi középhőmérséklet már csak5 °C. Csapadék A csapadék területi eloszlásában is elsősorban a domborzat , illetve a medencehelyzet ( tengertávolság ) hatása tükröződik . Nyugatról kelet felé haladva jelentősen csökken a csapadék , s ezért van az , hogy legmagasabb hegységein , a Mátra és a Bükk keletebbi fekvésük miatt kevesebb csapadékot kapnak , mint az alacsonyabb , de nyugatabbra levő Bakony . A medence nyugati peremei kapják a legbőségesebb,1400 mm/éves csapadékot , a legszárazabbak pedig a medence központi területei600 mm/év ) . Hazánk hegyvidéki tájain a csapadék átlagos évi összegénekm-es magasságnövekedésére kb.mm -es gyarapodása jut . Az Alföld északkeleti peremén ismét növekszik a csapadék mennyisége , ez azonban az Északkeleti-Kárpátok közelségének hatása . Az egész medencében érvényesülő nyári csapadékmaximum az erősödő kontinentalitás jeleként kelet felé egyre határozottabbá válik : a Dunántúlon még csak az évi csapadék-a , az Alföldön-a , az Erdélyi-medencében viszont már-a hullik nyáron . Tavasztól őszig a csapadékhullást gyakran kísérik zivatarok . Az országban évi átlagbanzivataros nap fordul elő , legnagyobb gyakorisággal május-július között . A legtöbb zivatar az Északi-középhegység térségében , a legkevesebb az Alföld középső területein észlelhető . Éghajlatunkon a csapadék egy része hó alakjában hull le. század végi adatok alapján az alacsonyabb fekvésű területeken évente átlagosannapon havazik , magasabb hegyeinkenhavazásos nap volt . Szél A medencejelleg az uralkodó nyugati szeleket is erősen befolyásolja . A szelek általában az úgynevezett szélkapuk felől fújnak a medence belseje felé . A Dunántúlon az északi , északnyugati , a Tiszántúlon az északi , északkeleti szél az uralkodó . A legszelesebb vidék a Kisalföld . Az országban éventealkalommal fordul elő vihar . Legismertebb helyi szél a bakonyi szél , a Balaton-felvidék hegyein átbukó szél , amely hirtelen érkezik , ezért veszélyes a Balaton vizében tartózkodókra . Éghajlati jellemzők a nagyvárosokban A klímaváltozás hatása Magyarország éghajlatára A klímaváltozás nyomán a közelmúltban felgyorsuló tendencia eredményeként érezhetően mediterrán típusúvá kezd válni hazánk időjárása : hosszú , forró és száraz nyarak , rövid , enyhe valamint hóban szegény telek , a tavasz és az ősz lerövidülése , a növekvő évi átlaghőmérséklet és napfénytartam mellett a gyakori aszályos időszakok között ritkán lehulló , néha azonban nagy mennyiségű – következményeként egyes térségekben akár villámárvizeket is okozó – eső jellemzik . Érdekességek A januári havi középhőmérséklet átlagosan −1 °C , deben ez −5,9 °C volt . A márciusi havi középhőmérséklet átlagosan6 °C közt alakul , míg az áprilisi havi középhőmérsékletfok szokott lenni átlagban.márciusában +3,3 fok volt a havi átlaghőmérséklet , míg áprilisban a havi középhőmérséklet63 °C volt , amelyóta a legmelegebb áprilisnak számít Magyarországon . A májusi legmagasabb átlaghőmérsékletetban észlelték , 17 fok volt.ban 13 fok volt a májusi átlaghőmérséklet.átlaghőmérséklete1 fok volt , amely az iparosodás korszaka előtti átlagnál ( +12,9 °C) 2 fokkal magasabb.éves középhőmérséklete +11,06 fok volt.ben átlagosanmm csapadék hullt le Magyarországon . Hazánkban az országos minimumhőmérséklet átlaga október elejénfok körül alakul . Legkorábbi havazások Legkésőbbi havazások Magyarországon a valaha feljegyzett legkésőbbi havazás időpontja júniusa voltban . Ekkor országszerte havazott. májusén délután havazott Bánkúton . A Nógrád vármegyei Zabar és környéke az ország egyik leghidegebb téli középhőmérsékletű területe. októberi adatok szerint az évnapjábólnél Zabar tartja a napi minimumhőmérsékleti rekordot . A település két részből áll : Külső- és Belső-Zabar ; a hidegrekordok az utóbbira jellemzők , mivel dombok között , völgyben fekszik , míg Külső-Zabar nyíltabb területen helyezkedik el . Országos hőmérsékleti rekordok Lásd még Magyarország csapadékrekordjainak listája Magyarországi hórekordok listája Jegyzetek Források Information Hungary , pp14. ( angol nyelven ) Szerkesztette Erdei Ferenc , az MTA alelnöke . Pergamon Press ( Oxford - London - Edinburgh - New York - Toronto - Sydney - Párizs - Braunschweig ) , Országok éghajlata Magyarország éghajlata