Hénótikon
A Hénótikon vagy egyéb átírásokban Henotikon, Hénotikon, Hénótikón (görög: ἑνωτικόν, jelentése: egységhit) Zénón bizánci császár 482-ben kiadott ediktumának címe.

Az egységformula 
A hitvallást a császár megbízásából Akakiosz konstantinápolyi pátriárka dolgozta ki a monofizita viszályok megszüntetése céljából. Az iratban elítélte Nesztorioszt, továbbá Eutükhészt egyaránt, és elfogadta a nikaiai, konstantinápolyi és efezusi (epheszoszi) zsinatok döntéseit, ugyanakkor elvetette a monofizitizmust elvető khalkédóni zsinat végzését.

Határozottan elismerte Alexandriai Kürillosz tizenkét tételét (anatémáját), kinyilvánította hogy a "Szentháromság egyik személye megtestesült", nem tett említést sem egy, sem két természetről, és végül elítélt mindenfajta, "akár Khalkédónban, akár más zsinaton támogatott" eretnekséget.

Utána 
Az egységformulát a császár tekintélye alapján léptették érvénybe. Alexandria monofizita pápája írta alá, s a görög kelet egyházai újra összhangban és egyetértésben voltak egymással.

Ezután 484-ben III. Félix római pápa kiátkozta Akakiosz pátriárkát, többek közt mivel az közösségre lépett a monofizita III. Péter (Petrus Mongus) alexandriai pápával. Kiközösítette a bizánci császárt is. Ennek következtében szakadás keletkezett a keleti (Konstantinápoly) és nyugati egyház (Róma) között. Ezt nevezték Akakiosz-féle skizma (egyházszakadás) néven.

A Hénotikon keleten hivatalos hitvallás maradt mindaddig, míg 519-ben I. Iusztinosz császár helyre nem állította az egységet a nyugati (római) egyházzal. Ekkor aláírták a Regula fidei-t és elfogadták a római hitvallást.

Később más civódó felek kibékítésére célzó iratokat is gyakran Hénótikonnak mondták.

Hivatkozások

Források 
 Szántó Konrád: A katolikus egyház története I–III. (A katolikus egyház története alapításától a reformációig – A katolikus egyház története a reformációtól napjainkig – Az egyháztörténet forrásai: Szöveggyűjtemény), Ecclesia Könyvkiadó, Budapest, 1987, , 710+935+1245 p
 Henry Chadwick: A korai egyház, 1999, Osiris Kiadó, Budapest, 2003, 

Kereszténység
A Hénótikon vagy egyéb átírásokban Henotikon , Hénotikon , Hénótikón ( görög : ἑνωτικόν , jelentése : egységhit ) Zénón bizánci császárben kiadott ediktumának címe . Az egységformula A hitvallást a császár megbízásából Akakiosz konstantinápolyi pátriárka dolgozta ki a monofizita viszályok megszüntetése céljából . Az iratban elítélte Nesztorioszt , továbbá Eutükhészt egyaránt , és elfogadta a nikaiai , konstantinápolyi és efezusi ( epheszoszi ) zsinatok döntéseit , ugyanakkor elvetette a monofizitizmust elvető khalkédóni zsinat végzését . Határozottan elismerte Alexandriai Kürillosz tizenkét tételét ( anatémáját ) , kinyilvánította hogy a " Szentháromság egyik személye megtestesült " , nem tett említést sem egy , sem két természetről , és végül elítélt mindenfajta , " akár Khalkédónban , akár más zsinaton támogatott " eretnekséget . Utána Az egységformulát a császár tekintélye alapján léptették érvénybe . Alexandria monofizita pápája írta alá , s a görög kelet egyházai újra összhangban és egyetértésben voltak egymással . Ezutánben III. Félix római pápa kiátkozta Akakiosz pátriárkát , többek közt mivel az közösségre lépett a monofizita III. Péter ( Petrus Mongus ) alexandriai pápával . Kiközösítette a bizánci császárt is . Ennek következtében szakadás keletkezett a keleti ( Konstantinápoly ) és nyugati egyház ( Róma ) között . Ezt nevezték Akakiosz-féle skizma ( egyházszakadás ) néven . A Hénotikon keleten hivatalos hitvallás maradt mindaddig , mígben I. Iusztinosz császár helyre nem állította az egységet a nyugati ( római ) egyházzal . Ekkor aláírták a Regula fidei-t és elfogadták a római hitvallást . Később más civódó felek kibékítésére célzó iratokat is gyakran Hénótikonnak mondták . Hivatkozások Források Szántó Konrád : A katolikus egyház története I–III. ( A katolikus egyház története alapításától a reformációig – A katolikus egyház története a reformációtól napjainkig – Az egyháztörténet forrásai : Szöveggyűjtemény ) , Ecclesia Könyvkiadó , Budapest,,935+1245 p Henry Chadwick : A korai egyház , Osiris Kiadó, Budapest , Kereszténység