Bad Vöslau
Bad Vöslau osztrák város Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 12 424 lakosa volt. A Thermenlinie régió része, termálvizéről ismert.

Elhelyezkedése

Bad Vöslau a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence határán, 35 km-re délre Bécstől. Területének 57,7%-a erdő, 22,3% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 3 települést és településrészt egyesít: Bad Vöslaun (8073 lakos 2022-ben), Gainfarn (3819 lakos) és Großau (532 lakos). 

A környező önkormányzatok: északra Sooß, északkeletre Baden bei Wien, délkeletre Kottingbrunn, délre Leobersdorf, délnyugatra Berndorf, nyugatra Pottenstein és Weissenbach an der Triesting, északnyugatra Alland.

Története
Vöslau 1136-ban említik először; a klosterneuburgi apátság egyik oklevelében szerepel egy bizonyos Adoldus de Veselove. Neve szláv eredetű, "vidámat" jelent. Árokkal körülvett várát 1483-ban Mátyás magyar király elpusztította, de újjáépítették és a 16. században urai a reformáció támogatói közé tartoztak. Az ellenreformáció során a települést Gainfarm egyházközsége alá rendelték. 

1773-ban a császári udvarban jó kapcsolatokkal rendelkező Vries család vásárolta meg Vöslaut és a várat Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenberg udvari építész tervei lapján kastéllyá alakították át. Miután a Vriesek csődbe mentek, 1826-ban eladták a birtokot Georg Simon von Sinának, aki a következő évben továbbadta Johann von Geymüller bárónak, aki fonóüzemet alapított a településen. Vöslau a 19. században alapvetően a textiliparból élt, illetve a szőlőművelésből és a termálfürdőjét és a Bécsi-erdőt látogató turisták is kezdtek jelentős bevételt hozni. Az első fürdő 1822-ben nyílt meg, amelyet 1837-ben kibővítettek. 1904-ben Vöslaut hivatalosan is gyógyfürdővé nyilvánították. A mai fürdőt 1926-ban nyitotta meg Michael Hainisch köztársasági elnök. 

1928-ban a település nevét Bad Vöslaura változtatták. 1954-ben megkapta a városi rangot. A kastélyt 1974-ben felújították, azóta városházaként funkcionál.

Lakosság
A Bad Vöslau-i önkormányzat területén 2022 januárjában 12 424 fő élt. A lakosságszám 1951 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 83,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,4% a régi (2004 előtti), 4,8% az új EU-tagállamokból érkezett. 6,3% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 3,1% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 60,1%-a római katolikusnak, 9,9% evangélikusnak, 3,9% ortodoxnak, 8% mohamedánnak, 15,3% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (83%) mellett a törökök (6,1%), a szerbek (4%), a horvátok (2,2%) és a magyarok (1,1%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók

a Bad Vöslau-i termálfürdő
a vöslaui kastély
a Szt. Jakab-plébániatemplom
a gainfarni Keresztelő Szt. János-plébániatemplom
a jubileumi kilátót a 466 m-es Harzberg tetején Ferenc József trónra lépésének 50. évfordulóján építették
a merkensteini kastély
Merkenstein várának romjai
a helytörténeti múzeum
a repülőmúzeum

Testvértelepülések
 Neu-Isenburg (Németország)

Híres Bad Vöslau-iak 
Felix Auböck (1996-) világbajnok úszó

Jegyzetek

Fordítás

Források 
A település honlapja 
30603 – Bad Vöslau Statistik Austria

Alsó-Ausztria települései
Bad Vöslau osztrák város Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjában424 lakosa volt . A Thermenlinie régió része , termálvizéről ismert . Elhelyezkedése Bad Vöslau a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence határán,km-re délre Bécstől . Területének7%-a erdő,3 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülést és településrészt egyesít : Bad Vöslaunlakosben ) , Gainfarnlakos ) és Großaulakos ) . A környező önkormányzatok : északra Sooß , északkeletre Baden bei Wien , délkeletre Kottingbrunn , délre Leobersdorf , délnyugatra Berndorf , nyugatra Pottenstein és Weissenbach an der Triesting , északnyugatra Alland . Története Vöslauban említik először ; a klosterneuburgi apátság egyik oklevelében szerepel egy bizonyos Adoldus de Veselove . Neve szláv eredetű , " vidámat " jelent . Árokkal körülvett várátban Mátyás magyar király elpusztította , de újjáépítették és a században urai a reformáció támogatói közé tartoztak . Az ellenreformáció során a települést Gainfarm egyházközsége alá rendelték . 1773-ban a császári udvarban jó kapcsolatokkal rendelkező Vries család vásárolta meg Vöslaut és a várat Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenberg udvari építész tervei lapján kastéllyá alakították át . Miután a Vriesek csődbe mentek, ban eladták a birtokot Georg Simon von Sinának , aki a következő évben továbbadta Johann von Geymüller bárónak , aki fonóüzemet alapított a településen . Vöslau a században alapvetően a textiliparból élt , illetve a szőlőművelésből és a termálfürdőjét és a Bécsi-erdőt látogató turisták is kezdtek jelentős bevételt hozni . Az első fürdőben nyílt meg , amelyetben kibővítettek.ben Vöslaut hivatalosan is gyógyfürdővé nyilvánították . A mai fürdőtban nyitotta meg Michael Hainisch köztársasági elnök . 1928-ban a település nevét Bad Vöslaura változtatták.ben megkapta a városi rangot . A kastélytben felújították , azóta városházaként funkcionál . Lakosság A Bad Vöslau-i önkormányzat területénjanuárjában424 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül4 % a régielőtti ) ,8 % az új EU-tagállamokból érkezett.3 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,1 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok1%-a római katolikusnak,9 % evangélikusnak,9 % ortodoxnak , mohamedánnak,3 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek ) mellett a törökök1 % ) , a szerbek ) , a horvátok2 % ) és a magyarok1 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a Bad Vöslau-i termálfürdő a vöslaui kastély a Szt . Jakab-plébániatemplom a gainfarni Keresztelő Szt . János-plébániatemplom a jubileumi kilátót am-es Harzberg tetején Ferenc József trónra lépésének évfordulóján építették a merkensteini kastély Merkenstein várának romjai a helytörténeti múzeum a repülőmúzeum Testvértelepülések Neu-Isenburg ( Németország ) Híres Bad Vöslau-iak Felix Auböck ) világbajnok úszó Jegyzetek Fordítás Források A település honlapja 30603 – Bad Vöslau Statistik Austria Alsó-Ausztria települései