Les-hegy
A Les-hegy a Budai-hegység hármashatár-hegyi tömbjének legnyugatibb magaslata. Csúcsa Budapest és Solymár közigazgatási határán magasodik, nyugat és észak felé néző, a Jegenye-völgy felé leszakadó, helyenként igen meredek lejtői solymári területen helyezkednek el, déli és keleti része pedig a II. kerületben.

Leírása 
Magassága 320 méter, alapkőzete a hegylánc szomszédos hegyeihez hasonlóan dolomit, amit jobbára hárshegyi homokkő fed. A hegy és a tőle alig elkülönülő északkeleti szomszédja, a Felső-patak-hegy lábainál kialakult szurdokvölgyben a homokkő néhány helyen igen kemény anyagú gátat képez, a legnagyobb ilyen gátnál alakult ki, a Les-hegy csúcsától légvonalban néhány száz méterre, a Jegenye-völgyi vízesés.

A hegy egész területe sűrűn beerdősült, így tavasztól őszig nemigen biztosít kilátást. A csúcsa közvetlen közelében emelkedő, helyben Szószék néven is emlegetett sziklatömbcsoporttól lombhullás utáni időszakban, a fák ágai közti réseken leginkább Solymár délkeleti részére és a kerekhegyi településrészre, a Zsíros-hegy, a Kerek-hegy és a Kakukk-hegy magaslataira lehet mozaikosan kilátni. A Les-hegy nevet a magaslat fátlanabb időszakában kaphatta, hiszen ha fák nem takarnák el a csúcsot, akkor közel másfél kilométeres hosszban belátható lenne – illetve a múltban nyilvánvalóan belátható is volt – a solymári Rózsika utca, mint a Pesthidegkútról Solymárra vezető egyetlen útvonal.

A Les-hegyet borító erdők nagy része a környékre jellemző elegyes tölgyerdő, de a nyugati lejtőjét egy foltban feketefenyves borítja, amelynek ráadásul az az érdekessége, hogy nyugat felől, solymári irányból nézve egy madárra, leginkább hattyúra emlékeztet (a „madár” feje a csúcs közelében, teste attól észak felé a hegyoldalban ismerhető fel). Idős helyiek tudni vélik, hogy az erdőfoltot tudatosan ültették ilyen alakúra, feltehetőleg az 1930-as évek környékén (egyesek tudomása szerint eredetileg még „csibéi” is voltak a madárnak), de erre nincs egyértelmű bizonyíték. Az ilyen alakban történő, szándékos, tudatos erdőtelepítés ellen látszik szólni az a tény, hogy ez az erdőfolt két különálló erdőrész, a 23/A és 23/B jelzésű erdőtagok határán található, úgy, hogy a határvonal kettévágja a madáralakot. Inkább a szándékosság mellett szól viszont, hogy az erdőtérkép topográfiai nézete szerint a fenyves folt nagyjából egyenletes lejtésű hegyoldalon nő, ahol komolyabb domborzati eltérések nemigen fedezhetők fel.

Turizmus 

A Les-hegy csúcsa csak (néhol nehezen járható) erdei ösvényeken közelíthető meg, jelzett turistaút nem érinti, a lábainál, az Alsó-Jegenye-völgyben csörgedező Paprikás-patakot azonban Budapest határától kezdve több kilométer hosszban végigkíséri egy, a kirándulók között népszerű, könnyen járható, szinte szintkülönbség nélküli, jelzett turistaút.

Gazdasági hasznosítása 
A Les-hegy kőzetét néhány helyen bányászták a múltban, a kitermelt ásványi anyagokat festékgyártási célra hasznosították a közelben az 1800-as évek végén létesített festékgyárban. A festékbányászat nyomai ásványokban gazdag, vegyes anyagú (oligocén kori homokkő, márga és agyag, valamint triász korú mészkő-, illetve dolomit) feltárásokként, lassan regenerálódó tájsebekként jelennek meg a Jegenye-völgyben. A hegy lábánál, a patakvölgyben 1929-től a második világháború végéig strandfürdő is működött.

A hegy az irodalomban 
 Rozványi Dávid solymári író a hegy kitalált legendájáról írta A Les-hegy titka című kisregényét.
 A hattyú alakú erdőfoltról szól Grátzerné Bogdán Andrea: A solymári hattyú című meséje (megjelent a Solymári Magazin II. évf. 9. számában (2012. szeptember), a 28-29. oldalon).
 Az előbbivel azonos témában született Morvai Cézár: Hegy-völgyi mese című írása is (megjelent ugyanott, a Solymári Magazin II. évf. 9. számában (2012. szeptember), a 28-29. oldalon).

Források 

A Budai-hegység hegyei
Budapest II. kerülete
Solymár
A Les-hegy a Budai-hegység hármashatár-hegyi tömbjének legnyugatibb magaslata . Csúcsa Budapest és Solymár közigazgatási határán magasodik , nyugat és észak felé néző , a Jegenye-völgy felé leszakadó , helyenként igen meredek lejtői solymári területen helyezkednek el , déli és keleti része pedig a II. kerületben . Leírása Magasságaméter , alapkőzete a hegylánc szomszédos hegyeihez hasonlóan dolomit , amit jobbára hárshegyi homokkő fed . A hegy és a tőle alig elkülönülő északkeleti szomszédja , a Felső-patak-hegy lábainál kialakult szurdokvölgyben a homokkő néhány helyen igen kemény anyagú gátat képez , a legnagyobb ilyen gátnál alakult ki , a Les-hegy csúcsától légvonalban néhány száz méterre , a Jegenye-völgyi vízesés . A hegy egész területe sűrűn beerdősült , így tavasztól őszig nemigen biztosít kilátást . A csúcsa közvetlen közelében emelkedő , helyben Szószék néven is emlegetett sziklatömbcsoporttól lombhullás utáni időszakban , a fák ágai közti réseken leginkább Solymár délkeleti részére és a kerekhegyi településrészre , a Zsíros-hegy , a Kerek-hegy és a Kakukk-hegy magaslataira lehet mozaikosan kilátni . A Les-hegy nevet a magaslat fátlanabb időszakában kaphatta , hiszen ha fák nem takarnák el a csúcsot , akkor közel másfél kilométeres hosszban belátható lenne – illetve a múltban nyilvánvalóan belátható is volt – a solymári Rózsika utca , mint a Pesthidegkútról Solymárra vezető egyetlen útvonal . A Les-hegyet borító erdők nagy része a környékre jellemző elegyes tölgyerdő , de a nyugati lejtőjét egy foltban feketefenyves borítja , amelynek ráadásul az az érdekessége , hogy nyugat felől , solymári irányból nézve egy madárra , leginkább hattyúra emlékeztet ( a „ madár” feje a csúcs közelében , teste attól észak felé a hegyoldalban ismerhető fel ) . Idős helyiek tudni vélik , hogy az erdőfoltot tudatosan ültették ilyen alakúra , feltehetőleg azas évek környékén ( egyesek tudomása szerint eredetileg még „ csibéi” is voltak a madárnak ) , de erre nincs egyértelmű bizonyíték . Az ilyen alakban történő , szándékos , tudatos erdőtelepítés ellen látszik szólni az a tény , hogy ez az erdőfolt két különálló erdőrész , aA ésB jelzésű erdőtagok határán található , úgy , hogy a határvonal kettévágja a madáralakot . Inkább a szándékosság mellett szól viszont , hogy az erdőtérkép topográfiai nézete szerint a fenyves folt nagyjából egyenletes lejtésű hegyoldalon nő , ahol komolyabb domborzati eltérések nemigen fedezhetők fel . Turizmus A Les-hegy csúcsa csak ( néhol nehezen járható ) erdei ösvényeken közelíthető meg , jelzett turistaút nem érinti , a lábainál , az Alsó-Jegenye-völgyben csörgedező Paprikás-patakot azonban Budapest határától kezdve több kilométer hosszban végigkíséri egy , a kirándulók között népszerű , könnyen járható , szinte szintkülönbség nélküli , jelzett turistaút . Gazdasági hasznosítása A Les-hegy kőzetét néhány helyen bányászták a múltban , a kitermelt ásványi anyagokat festékgyártási célra hasznosították a közelben azas évek végén létesített festékgyárban . A festékbányászat nyomai ásványokban gazdag , vegyes anyagú ( oligocén kori homokkő , márga és agyag , valamint triász korú mészkő- , illetve dolomit ) feltárásokként , lassan regenerálódó tájsebekként jelennek meg a Jegenye-völgyben . A hegy lábánál , a patakvölgybentől a második világháború végéig strandfürdő is működött . A hegy az irodalomban Rozványi Dávid solymári író a hegy kitalált legendájáról írta A Les-hegy titka című kisregényét . A hattyú alakú erdőfoltról szól Grátzerné Bogdán Andrea : A solymári hattyú című meséje ( megjelent a Solymári Magazin II. évf. számában szeptember ) , a oldalon ) . Az előbbivel azonos témában született Morvai Cézár : Hegy-völgyi mese című írása is ( megjelent ugyanott , a Solymári Magazin II. évf. számában szeptember ) , a oldalon ) . Források A Budai-hegység hegyei Budapest II. kerülete Solymár