Gyönyör József
Gyönyör József (Szalatnya, 1920. október 25. – Ipolyság, 2003. január 13.) jogász, jogtörténész, politológus, közíró.

Élete
Hároméves korában családja Egegre költözött, majd kivándoroltak Franciaországba. Francia iskolában kezdte tanulmányait, majd
1939-ben érettségizett az ipolysági reálgimnáziumban. Felvették az egri érseki jogakadémia rendes hallgatói közé, ahol 1939. szeptember 30-tól 1943. június 7-ig elvégezte a jog- és államtudománykari tanfolyamot. A budapesti Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karán tett államtudományi szigorlatot, melynek eredményeként 1943. december 11-én doktorrá avatták. Ekkor Budapesten élt, és 1939. november 16-tól 1947. január 7-ig havidíjas hivatalnokként a Központi Városházán dolgozott.

A második világháborúban Budapesten szovjet hadifogságba került. Édesanyja kérésére nem távozott nyugatra, bár rokonainak nagy része Kanadában élt. A népbíróság perbe fogta. Az enyhülés időszakában sem kapta meg a csehszlovák állampolgárságot. Közel tíz esztendőn át tartózkodási engedéllyel élhetett szülőföldjén és vállalhatott fizikai munkát, mialatt további zaklatásoknak volt kitéve.

Az 1948. év végén a Korponai Járási Hivatalba került, majd húsz éven át a kerületi nemzeti bizottság alkalmazottja volt, s 1969-től a kormány nemzetiségi főosztályán dolgozott. Mint közíró 1968 márciusában már írt az Új Szóba a második világháború után a csehszlovákiai magyarságot ért megpróbáltatásokról.

A csehszlovák állampolgárságot 1955-ben kapta meg újra, majd az államigazgatás különböző szintjein betöltött tisztségek után 1969-től a Szlovák Köztársaság kormányhivatala nemzetiségi főosztályának munkatársaként dolgozott. A szlovákiai magyarság jogtörténetével, történelmével és jogi helyzetével foglalkozott.

Elismerései
1990 Madách Könyvkiadó Nívódíja
1990 Fábry-díj
2000 Kemény Zsigmond-díj, de az elismerést visszautasítja
Szlovák Köztársaság Ezüstplakettje

Művei
1989 Államalkotó nemzetiségek. Tények és adatok a Csehszlovákiai nemzetiségekről.
1990 Mi lesz velünk, magyarokkal? Fejezetek a csehszlovákiai magyarság történetéből 1918-tól napjainkig.
1992 Határok születtek. A csehszlovák állam megalakulása és első törvénye
1993 Közel a jog asztalához. A csehszlovák állam kezdeti nehézségei, területi gyarapodása, ideiglenes alkotmánya, alkotmánylevele és annak sorsa.
Terhes örökség. A magyarság lélekszámának és sorsának alakulása Csehszlovákiában; Madách-Posonium, Pozsony, 1994

Jegyzetek

Források
Fórum Társadalomtudományi Szemle 5/1 (2003)

További információk
Bibliográfiája
Hagyatéka
Gyönyör József-emlékkötet. "Lesz-e végre igazi hazánk?"; szerk. Gyurcsík Iván; Méry Ratio–Kisebbségekért – Pro Minoritate Alapítvány, Budapest, 2022 (Pro minoritate könyvek)

Magyar jogtörténészek
Szlovákiai magyarok
Ipolyságiak
Egegiek
1920-ban született személyek
2003-ban elhunyt személyek
Gyönyör József ( Szalatnya , október – Ipolyság , január ) jogász , jogtörténész , politológus , közíró . Élete Hároméves korában családja Egegre költözött , majd kivándoroltak Franciaországba . Francia iskolában kezdte tanulmányait , majd 1939-ben érettségizett az ipolysági reálgimnáziumban . Felvették az egri érseki jogakadémia rendes hallgatói közé , ahol szeptembertól júniusig elvégezte a jog- és államtudománykari tanfolyamot . A budapesti Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karán tett államtudományi szigorlatot , melynek eredményeként decemberén doktorrá avatták . Ekkor Budapesten élt , és novembertól januárig havidíjas hivatalnokként a Központi Városházán dolgozott . A második világháborúban Budapesten szovjet hadifogságba került . Édesanyja kérésére nem távozott nyugatra , bár rokonainak nagy része Kanadában élt . A népbíróság perbe fogta . Az enyhülés időszakában sem kapta meg a csehszlovák állampolgárságot . Közel tíz esztendőn át tartózkodási engedéllyel élhetett szülőföldjén és vállalhatott fizikai munkát , mialatt további zaklatásoknak volt kitéve . Az év végén a Korponai Járási Hivatalba került , majd húsz éven át a kerületi nemzeti bizottság alkalmazottja volt , stől a kormány nemzetiségi főosztályán dolgozott . Mint közírómárciusában már írt az Új Szóba a második világháború után a csehszlovákiai magyarságot ért megpróbáltatásokról . A csehszlovák állampolgárságotben kapta meg újra , majd az államigazgatás különböző szintjein betöltött tisztségek utántől a Szlovák Köztársaság kormányhivatala nemzetiségi főosztályának munkatársaként dolgozott . A szlovákiai magyarság jogtörténetével , történelmével és jogi helyzetével foglalkozott . Elismerései 1990 Madách Könyvkiadó Nívódíja 1990 Fábry-díj 2000 Kemény Zsigmond-díj , de az elismerést visszautasítja Szlovák Köztársaság Ezüstplakettje Művei 1989 Államalkotó nemzetiségek . Tények és adatok a Csehszlovákiai nemzetiségekről . 1990 Mi lesz velünk , magyarokkal ? Fejezetek a csehszlovákiai magyarság történetébőltól napjainkig . 1992 Határok születtek . A csehszlovák állam megalakulása és első törvénye 1993 Közel a jog asztalához . A csehszlovák állam kezdeti nehézségei , területi gyarapodása , ideiglenes alkotmánya , alkotmánylevele és annak sorsa . Terhes örökség . A magyarság lélekszámának és sorsának alakulása Csehszlovákiában ; Madách-Posonium , Pozsony , Jegyzetek Források Fórum Társadalomtudományi Szemle1 További információk Bibliográfiája Hagyatéka Gyönyör József-emlékkötet . " Lesz-e végre igazi hazánk ? " ; szerk . Gyurcsík Iván ; Méry Ratio–Kisebbségekért – Pro Minoritate Alapítvány, Budapest,( Pro minoritate könyvek ) Magyar jogtörténészek Szlovákiai magyarok Ipolyságiak Egegiek 1920-ban született személyek 2003-ban elhunyt személyek