A beszédprodukció és a beszédfeldolgozás zavarai
A pszicholingvisztika megalakulásától kezdve fontos kutatási terület a nyelv és a beszéd zavarai, mert a beszédfolyamatok pontosabb leírásához segítséget nyújt a normálistól eltérő működések tanulmányozása. A normális kognitív struktúra valamilyen módon felbomlik, ez vezet a változáshoz. A zavarok felléphetnek a beszédprodukcióban, a beszédpercepcióban vagy akár mind a kettőben egyszerre.

Fontos elkülöníteni a beszédzavarokat a nyelvi zavaroktól. A nyelvi zavarok megjelenési formája mindig valamiféle beszédzavar, de nyelvi zavaroktól függetlenül is létrejöhet beszédzavar.

A folyamatok működése szerint a következő helyen keletkezhetnek a zavarok:

zöngeképzés zavarai,
a beszédprodukció (ill. részfolyamatainak) zavarai,
a beszédészlelés (ill. részfolyamatainak) zavarai,
a beszédmegértés (ill. részfolyamatainak) zavarai.

Beszédprodukciót és beszédpercepciót egyszerre érintő zavarok 
 diszfázia

 afázia különböző fajtái

 halláskárosodás hatásai

 értelmi fogyatékosság hatása

 autizmus

Nyelvi zavarok
A következőek csak a nyelvfeldolgozást és a produkciót érintik, a beszédértést nem.
 megkésett beszédfejlődés

 specifikus nyelvi zavar

 mutizmus

Beszédprodukciót érintő zavarok 
 zöngeképzés zavarai

 hangszínezet zavarai

Beszédhangképzési zavarok 

 pöszeség vagy dyslalia, dysglossia

 selypesség

 raccsolás vagy rotacizmus

 dysarthria

 apraxia

 agrammatizmus

Beszédfolyamat zavarai 
 dadogás

 hadarás

 pattogás – a beszélő a közlésfolyamatban a szótagokat hasonló, rövid időtartamban ejti ki, ezzel megbontva a beszéd normális ritmusát. A beszéde ilyenkor nehezen követhető, és gyakoriak a nyelvbotlások. Gyermekkorban még viszonylag könnyen korrigálható.

 leppegés – a beszélő a közlésfolyamatban a szótagokat hasonló, relatíve hosszú időtartamban ejti ki. Ejtéshiba és a beszédritmus zavarát jelzi, rendszerint hosszabb szünetek, lassabb beszédtempó társul hozzá.

Beszédészlelést és beszédmegértést érintő zavarok 
Általában gyermekkorban, az anyanyelv-elsajátításhoz kötődnek, de előfordul, hogy felnőttkorára is megmarad a zavar a beszélőnél.
 beszédészlelés zavara akusztikai, fonetikai és fonológiai szinten jelentkezhet

 beszédritmus észlelési zavara

 mondatértés zavara

 szövegértés zavara

Vizsgálati módszerek a zavarok felismerésére 
 Illinois Pszicholingvisztikai Próba

 PPL vizsgálat

 Token-teszt

 LAPP szókincsvizsgálat

 GMP-diagnosztika

Források 
Gósy Mária: Pszicholingvisztika

Beszédzavarok
Halláskárosodás
A pszicholingvisztika megalakulásától kezdve fontos kutatási terület a nyelv és a beszéd zavarai , mert a beszédfolyamatok pontosabb leírásához segítséget nyújt a normálistól eltérő működések tanulmányozása . A normális kognitív struktúra valamilyen módon felbomlik , ez vezet a változáshoz . A zavarok felléphetnek a beszédprodukcióban , a beszédpercepcióban vagy akár mind a kettőben egyszerre . Fontos elkülöníteni a beszédzavarokat a nyelvi zavaroktól . A nyelvi zavarok megjelenési formája mindig valamiféle beszédzavar , de nyelvi zavaroktól függetlenül is létrejöhet beszédzavar . A folyamatok működése szerint a következő helyen keletkezhetnek a zavarok : zöngeképzés zavarai , a beszédprodukció ( ill . részfolyamatainak ) zavarai , a beszédészlelés ( ill . részfolyamatainak ) zavarai , a beszédmegértés ( ill . részfolyamatainak ) zavarai . Beszédprodukciót és beszédpercepciót egyszerre érintő zavarok diszfázia afázia különböző fajtái halláskárosodás hatásai értelmi fogyatékosság hatása autizmus Nyelvi zavarok A következőek csak a nyelvfeldolgozást és a produkciót érintik , a beszédértést nem. megkésett beszédfejlődés specifikus nyelvi zavar mutizmus Beszédprodukciót érintő zavarok zöngeképzés zavarai hangszínezet zavarai Beszédhangképzési zavarok pöszeség vagy dyslalia , dysglossia selypesség raccsolás vagy rotacizmus dysarthria apraxia agrammatizmus Beszédfolyamat zavarai dadogás hadarás pattogás – a beszélő a közlésfolyamatban a szótagokat hasonló , rövid időtartamban ejti ki , ezzel megbontva a beszéd normális ritmusát . A beszéde ilyenkor nehezen követhető , és gyakoriak a nyelvbotlások . Gyermekkorban még viszonylag könnyen korrigálható. leppegés – a beszélő a közlésfolyamatban a szótagokat hasonló , relatíve hosszú időtartamban ejti ki . Ejtéshiba és a beszédritmus zavarát jelzi , rendszerint hosszabb szünetek , lassabb beszédtempó társul hozzá . Beszédészlelést és beszédmegértést érintő zavarok Általában gyermekkorban , az anyanyelv-elsajátításhoz kötődnek , de előfordul , hogy felnőttkorára is megmarad a zavar a beszélőnél. beszédészlelés zavara akusztikai , fonetikai és fonológiai szinten jelentkezhet beszédritmus észlelési zavara mondatértés zavara szövegértés zavara Vizsgálati módszerek a zavarok felismerésére Illinois Pszicholingvisztikai Próba PPL vizsgálat Token-teszt LAPP szókincsvizsgálat GMP-diagnosztika Források Gósy Mária : Pszicholingvisztika Beszédzavarok Halláskárosodás