Budapesti elővárosi vonatok
A budapesti elővárosi vonatok a főváros környéki vasútvonalakon a MÁV, illetve a MÁV-HÉV kizárólagos üzemeltetésében közlekednek. Működési elvében a fejlett európai nagyvárosok Light rail és S-Bahn hálózataihoz hasonló.

Története 

2013-ban a német és osztrák elővárosi vasutak mintájára újjászervezett és azóta is folyamatosan bővülő főváros környéki elővárosi vasúti hálózat óriási forgalmat bonyolít le és nem csak a főváros, hanem a vonalak mentén található más nagyvárosok, mint például Székesfehérvár és Győr felé ingázók is rendkívül nagy számban veszik igénybe ezt a szolgáltatást. A 2013 augusztusában a Székesfehérvárról induló és az addig a Déli helyett kísérleti jelleggel Kelenföldön keresztül Kőbánya-Kispestre érkező első próbajárat óta a hálózat jelentősen bővült és kivétel nélkül összehangolt ütemes menetrendet kapott.

Fejlesztések 

A 2020-ban megalakult Budapest Fejlesztési Központ egyik nagyszabású projektjének eltökélt célja hosszú távon az agglomerációs településekről a fővárosba jelenleg autóval bejárók átcsábítása az egységes koncepció alapján korszerűsített vasúti hálózatra a fővárosi közutak túlterheltségének csökkentése érdekében. A Budapesti Agglomerációs Vasúti Stratégia megvalósításának első lépése Összekötő vasúti híd rekonstrukciója és bővítése.

Vonalak 
Jelenleg 36, egységes koncepció mentén elnevezett viszonylaton üzemel. A szerelvények Budapest agglomerációjában 14 vonalon közlekednek, ebből három vonal a budapesti helyiérdekű vasút része, de tervek vannak a HÉV-vonalak elővárosi vasúttá alakítására, mely a csepeli HÉV-et is érintené.

Számozási rendszer
A HÉV-vonalak jelzése egy H betűből, illetve egy számból áll. Az 5-ös Szentendre, a 6-os Ráckeve, a 8-as Gödöllő, a 9-es pedig Csömör felé közlekedik. A 7-es HÉV nem lépi át Budapest közigazgatási határát. A számozást 2011-ben vezette be a BKV, az akkor már épülő M4-es metróvonal számozásától folytatólagosan.

2013. december 15-étől kísérleti jelleggel viszonylatszámokat kaptak a Déli pályaudvarról induló elővárosi vonatok, 2014. december 14-étől pedig az összes elővárosi vonat viszonylatszámot kapott a könnyebb tájékozódás miatt. A mindenhol megálló vonatok S (személyvonat), a kevesebb megállóhelyen megálló személyvonatok a G (gyorsított személy), a csak egy bizonyos zónában megálló vonatok pedig a Z (zónázó) betűt kapták. Az új viszonylatszámoknál minden vonat kétjegyű számot kap, így az egyjegyű fővonal száma egy 0-val egészül ki (például S1 helyett S10). A kétjegyű fővonal száma változatlan maradt és bekerült a megállási rendet jelző betű mögé (például: S70, S71, S80). A háromjegyű vonalszámoknál a kettővel osztott értékeket használják (például: S100 helyett S50, vagy S120 helyett S60). Három esetben az utolsó két számjegy értékének a fele lett a viszonylatszám (S140 helyett S20, S142 helyett S21 és S150 helyett S25). A számozások kialakítása alatt az  éppen pályarekonstrukciós munkálatok zajlottak, így csak ezek befejezése után kaptak számot a vonalon közlekedő vonatok. Az eredeti tervek szerint a 20-as jelzést kapta volna az 1-es vonali S10-es mintájára, de az végül a Szeged felé közlekedő napi egy személyvonat száma lett, így a 72-est kapta, amiben a 7-es a Rákosrendezőig azonos útvonalon közlekedő váci/szobi és vácrátóti járatokra utal, a 2-es pedig a vonal számára. A kiegészítő vonatok első számjegye a fővonalra utal (például: S34, S35, S36, G43, S51). Az elővárosi vonatok folytatásai háromjegyű számot kapnak, amely visszautal az elővárosi vonat számozására. Például a Lajosmizséig közlekedő S21-es vonat folytatása, a Lajosmizse és Kecskemét között közlekedő vonat az S210-es jelzést kapta. Kivétel a  összekötő S12-es vonat, mely az S10-es mellékága, és szintén kétjegyű. Érdekes a G43-as viszonylat, amely részben a , részben pedig a on közlekedik, az Érd felső utáni elágazásnál az érdi összekötő vágányon megy át a 30a-ra, erre utal a viszonylatjelölésben a 43-as szám.

Járatok
A HÉV-vonalak esetén megadott követési idők a Budapest közigazgatási határát átlépő vonatokra érvényesek. A városhatárig további szerelvények közlekednek, lényegesen gyakoribb követéssel.

( ) = ezen a szakaszon nem jár minden vonat
→ = a nyíllal jelölt állomásnevek arra utalnak, hogy azon a viszonylaton a járatok csak egy irányba közlekednek

Lásd még 
 Budapest vasútállomásai
 Körvasút
 Budapesti helyiérdekű vasút
 Budapesti fogaskerekű vasút
 Budapesti iparvágányok listája

Jegyzetek

További információk 
 A MÁV csoport honlapja
 Legát Tibor: Hévkönyv; MÁV-HÉV Zrt., Bp., 2017
 Kertész Z. István: Az elővárosi vasút. A budapesti HÉV története; Kornétás, Bp., 2017

Elővárosi
A budapesti elővárosi vonatok a főváros környéki vasútvonalakon a MÁV , illetve a MÁV-HÉV kizárólagos üzemeltetésében közlekednek . Működési elvében a fejlett európai nagyvárosok Light rail és S-Bahn hálózataihoz hasonló . Története 2013-ban a német és osztrák elővárosi vasutak mintájára újjászervezett és azóta is folyamatosan bővülő főváros környéki elővárosi vasúti hálózat óriási forgalmat bonyolít le és nem csak a főváros , hanem a vonalak mentén található más nagyvárosok , mint például Székesfehérvár és Győr felé ingázók is rendkívül nagy számban veszik igénybe ezt a szolgáltatást . Aaugusztusában a Székesfehérvárról induló és az addig a Déli helyett kísérleti jelleggel Kelenföldön keresztül Kőbánya-Kispestre érkező első próbajárat óta a hálózat jelentősen bővült és kivétel nélkül összehangolt ütemes menetrendet kapott . Fejlesztések Aban megalakult Budapest Fejlesztési Központ egyik nagyszabású projektjének eltökélt célja hosszú távon az agglomerációs településekről a fővárosba jelenleg autóval bejárók átcsábítása az egységes koncepció alapján korszerűsített vasúti hálózatra a fővárosi közutak túlterheltségének csökkentése érdekében . A Budapesti Agglomerációs Vasúti Stratégia megvalósításának első lépése Összekötő vasúti híd rekonstrukciója és bővítése . Vonalak Jelenleg egységes koncepció mentén elnevezett viszonylaton üzemel . A szerelvények Budapest agglomerációjábanvonalon közlekednek , ebből három vonal a budapesti helyiérdekű vasút része , de tervek vannak a HÉV-vonalak elővárosi vasúttá alakítására , mely a csepeli HÉV-et is érintené . Számozási rendszer A HÉV-vonalak jelzése egy H betűből , illetve egy számból áll . Azös Szentendre , aos Ráckeve , aas Gödöllő , aes pedig Csömör felé közlekedik . Aes HÉV nem lépi át Budapest közigazgatási határát . A számozástben vezette be a BKV , az akkor már épülő M4-es metróvonal számozásától folytatólagosan . 2013. decemberétől kísérleti jelleggel viszonylatszámokat kaptak a Déli pályaudvarról induló elővárosi vonatok , decemberétől pedig az összes elővárosi vonat viszonylatszámot kapott a könnyebb tájékozódás miatt . A mindenhol megálló vonatok S ( személyvonat ) , a kevesebb megállóhelyen megálló személyvonatok a G ( gyorsított személy ) , a csak egy bizonyos zónában megálló vonatok pedig a Z ( zónázó ) betűt kapták . Az új viszonylatszámoknál minden vonat kétjegyű számot kap , így az egyjegyű fővonal száma egyval egészül ki ( például S1 helyett S10 ) . A kétjegyű fővonal száma változatlan maradt és bekerült a megállási rendet jelző betű mögé ( például : S70 , S71 , S80 ) . A háromjegyű vonalszámoknál a kettővel osztott értékeket használják ( például : S100 helyett S50 , vagy S120 helyett S60 ) . Három esetben az utolsó két számjegy értékének a fele lett a viszonylatszám ( S140 helyett S20 , S142 helyett S21 és S150 helyett S25 ) . A számozások kialakítása alatt az éppen pályarekonstrukciós munkálatok zajlottak , így csak ezek befejezése után kaptak számot a vonalon közlekedő vonatok . Az eredeti tervek szerint aas jelzést kapta volna azes vonali S10-es mintájára , de az végül a Szeged felé közlekedő napi egy személyvonat száma lett , így aest kapta , amiben aes a Rákosrendezőig azonos útvonalon közlekedő váci/ szobi és vácrátóti járatokra utal , aes pedig a vonal számára . A kiegészítő vonatok első számjegye a fővonalra utal ( például : S34 , S35 , S36 , G43 , S51 ) . Az elővárosi vonatok folytatásai háromjegyű számot kapnak , amely visszautal az elővárosi vonat számozására . Például a Lajosmizséig közlekedő S21-es vonat folytatása , a Lajosmizse és Kecskemét között közlekedő vonat az S210-es jelzést kapta . Kivétel a összekötő S12-es vonat , mely az S10-es mellékága , és szintén kétjegyű . Érdekes a G43-as viszonylat , amely részben a , részben pedig a on közlekedik , az Érd felső utáni elágazásnál az érdi összekötő vágányon megy át a-ra , erre utal a viszonylatjelölésben aas szám . Járatok A HÉV-vonalak esetén megadott követési idők a Budapest közigazgatási határát átlépő vonatokra érvényesek . A városhatárig további szerelvények közlekednek , lényegesen gyakoribb követéssel . ( ) = ezen a szakaszon nem jár minden vonat → = a nyíllal jelölt állomásnevek arra utalnak , hogy azon a viszonylaton a járatok csak egy irányba közlekednek Lásd még Budapest vasútállomásai Körvasút Budapesti helyiérdekű vasút Budapesti fogaskerekű vasút Budapesti iparvágányok listája Jegyzetek További információk A MÁV csoport honlapja Legát Tibor : Hévkönyv ; MÁV-HÉV Zrt . , Bp. , Kertész Z . István : Az elővárosi vasút . A budapesti HÉV története ; Kornétás , Bp. , Elővárosi