Psalmus Hungaricus (Kodály)
Kodály Zoltán Psalmus Hungaricus (magyarul: Magyar zsoltár) című művét Budapest Székesfőváros Tanácsa felkérésére komponálta Pest, Buda és Óbuda egyesítésének 50. évfordulójára. A mű szövegét Kecskeméti Vég Mihály Könyörgés hamis atyafiak ellen. Vigasztalódás Istenben. című zsoltárfordítása képezi, mely a zsoltárok könyvében szereplő 55. zsoltár (a héber számozásban az 54.) szabad fordítása. A mű egyszerre reflektál a Dávid korabeli eseményekre, a Kecskeméti Vég Mihály idejében zajló háborúkra, illetve az első világháború elvesztésére és a trianoni békeszerződésre.

Bemutatása 

A mű bemutatójára 1923. november 19-én került sor a Pesti Vigadóban Pest, Buda és Óbuda 1873-as egyesítésének 50. évfordulója alkalmából. A koncerten a Psalmus Hungaricus mellett bemutatták Dohnányi Ernő Ünnepi nyitányát (Op. 31.) és Bartók Béla táncszvitjét (Sz. 77., BB 86a), de felcsendült Liszt Ferenc XIV. magyar ábrándja és Hector Berlioz Rákóczi-indulója is. A Palestrina Kórust Dohnányi Ernő vezényelte.

Szerkezete 

A zsoltárfordítás 22 versszakából Kodály csak 17-et használ fel. Az első versszakot többször, egyfajta refrénként alkalmazza. Bár a műfaj oratórium, az egész mű egy nagy rondótémára épül.

Az első tétel elején egy rövid zenekari előjátékot követően a kórusos bevezetője következik. A tenor monológját, ahogy a görög drámákból ismerős lehet, időnként megszakítják a kórus megjegyzései. Amikor a próféta az ártatlanok bukásáról énekel, akkor a női kar egy szokatlan lamentációval reagál. A drámai monológ, amelyet a tenor énekel, folytatódik majdnem a tétel fináléjáig, amikor a kórus kitör egy monumentális lezárásra.

A második tétel szünet nélkül (attacca) követi az elsőt, egy ellentétes, elmélkedő hangulattal, melyet klarinét és hegedű hosszú szólói, a hárfa és a vonósok csillogó pizzicato háttérzenéje jellemez. A tenor egy lírai, vágyakozó szólóval tér vissza, amely ötvözi a lelkesedést és a gyengédséget.

A záró tétel elsősorban a kórus harcias fellengzősségéről és dacolásáról szól. A mű egy csendes imával fejeződik be.

Bár Kodály soha nem idézi pontosan a magyar népdalokat a Psalmusban, a népi pentatonikus motívumokat plágális kadenciákkal ötvözi, mely ezt zeneművet intenzív nemzeti élménnyé teszi a magyarok nemzedékeinek számára. Kodály valódi mesterművét, a Psalmus Hungaricust ritkán adták elő vagy rögzítették Magyarországon kívül.

Hatása 

 Kecskeméten a Kossuth téren a zeneszerző születésének 125. évfordulója alkalmából felavatták Szemők Zsuzsa Psalmus Hungaricus című szobrát.
Az M4-es metró Kálvin téri állomásán a mű kottájának és szövegének egy-egy részletét ábrázoló hatalmas mozaikborításokat alkottak.

Hangszerelése 

1 tenor, vegyes kar, gyermekkórus (tetszés szerint), orgona, 3 fuvola, 2 oboa, 2 klarinét, 2 fagott, 4 kürt, 3 trombita, 3 harsona, üstdob, hárfa és vonós hangszerek.

Előadása – a tempóválasztástól függően – körülbelül 23 percet vesz igénybe.

Szövege

Kotta 

Più tranquillo

Források

További információk 

Haiman György: Kner Imre és a Psalmus Hungaricus; Kner Ny., Békéscsaba–Gyoma, 1976

Kodály művei
1923 a zenében
Kodály Zoltán Psalmus Hungaricus ( magyarul : Magyar zsoltár ) című művét Budapest Székesfőváros Tanácsa felkérésére komponálta Pest , Buda és Óbuda egyesítésének évfordulójára . A mű szövegét Kecskeméti Vég Mihály Könyörgés hamis atyafiak ellen . Vigasztalódás Istenben. című zsoltárfordítása képezi , mely a zsoltárok könyvében szereplő zsoltár ( a héber számozásban az ) szabad fordítása . A mű egyszerre reflektál a Dávid korabeli eseményekre , a Kecskeméti Vég Mihály idejében zajló háborúkra , illetve az első világháború elvesztésére és a trianoni békeszerződésre . Bemutatása A mű bemutatójára novemberén került sor a Pesti Vigadóban Pest , Buda és Óbudaas egyesítésének évfordulója alkalmából . A koncerten a Psalmus Hungaricus mellett bemutatták Dohnányi Ernő Ünnepi nyitányát ( Op. ) és Bartók Béla táncszvitjét ( Sz . , BB ) , de felcsendült Liszt Ferenc XIV. magyar ábrándja és Hector Berlioz Rákóczi-indulója is . A Palestrina Kórust Dohnányi Ernő vezényelte . Szerkezete A zsoltárfordításversszakából Kodály csaket használ fel . Az első versszakot többször , egyfajta refrénként alkalmazza . Bár a műfaj oratórium , az egész mű egy nagy rondótémára épül . Az első tétel elején egy rövid zenekari előjátékot követően a kórusos bevezetője következik . A tenor monológját , ahogy a görög drámákból ismerős lehet , időnként megszakítják a kórus megjegyzései . Amikor a próféta az ártatlanok bukásáról énekel , akkor a női kar egy szokatlan lamentációval reagál . A drámai monológ , amelyet a tenor énekel , folytatódik majdnem a tétel fináléjáig , amikor a kórus kitör egy monumentális lezárásra . A második tétel szünet nélkül ( attacca ) követi az elsőt , egy ellentétes , elmélkedő hangulattal , melyet klarinét és hegedű hosszú szólói , a hárfa és a vonósok csillogó pizzicato háttérzenéje jellemez . A tenor egy lírai , vágyakozó szólóval tér vissza , amely ötvözi a lelkesedést és a gyengédséget . A záró tétel elsősorban a kórus harcias fellengzősségéről és dacolásáról szól . A mű egy csendes imával fejeződik be . Bár Kodály soha nem idézi pontosan a magyar népdalokat a Psalmusban , a népi pentatonikus motívumokat plágális kadenciákkal ötvözi , mely ezt zeneművet intenzív nemzeti élménnyé teszi a magyarok nemzedékeinek számára . Kodály valódi mesterművét , a Psalmus Hungaricust ritkán adták elő vagy rögzítették Magyarországon kívül . Hatása Kecskeméten a Kossuth téren a zeneszerző születésének évfordulója alkalmából felavatták Szemők Zsuzsa Psalmus Hungaricus című szobrát . Az M4-es metró Kálvin téri állomásán a mű kottájának és szövegének egy-egy részletét ábrázoló hatalmas mozaikborításokat alkottak . Hangszerelése 1 tenor , vegyes kar , gyermekkórus ( tetszés szerint ) , orgona, fuvola, oboa,klarinét , fagott , kürt,trombita, harsona , üstdob , hárfa és vonós hangszerek . Előadása – a tempóválasztástól függően – körülbelülpercet vesz igénybe . Szövege Kotta Più tranquillo Források További információk Haiman György : Kner Imre és a Psalmus Hungaricus ; Kner Ny. , Békéscsaba–Gyoma , Kodály művei 1923 a zenében