Willebrord Snel van Royen
Willebrord Snel van Royen (latin nevén Willebrord Snellius, angol nyelvterületen Snell, német nyelvterületen Willebrord van Roijen Snell; Leiden, 1580. június 13. – Leiden, 1626. október 30.) holland csillagász és matematikus, aki először adott részletes matematikai magyarázatot a fénytörés jelenségére, ami most Snellius–Descartes-törvényként ismert.
Előtte ugyanezt a törvényt vizsgálta már Ptolemaiosz és a középkorban Witelo is, de megfelelő matematikai eszközök (trigonometrikus függvények) hiányában csak táblázatokat tudtak összeállítani, a matematikai egyenletet nem ismerték fel. A háromszögelés eljárásának kidolgozását is neki tulajdonítják.

Élete
Szülei a leideni matematikaprofesszor Rudolph Snel van Royen (Rudolph Snellius) és az Oudewaterből származó Machteld Cornelisdochter voltak. A leideni egyetemen tanult jogot, de a matematika jobban érdekelte. Magánórákat vett matematikából a leideni egyetemen tanító Ludolph van Ceulentől, és helyettesítette apját az egyetemi előadásain. 1600-tól több európai országban is élt és tanult, többek között a würzburgi Adrian van Roomen matematika- és orvosprofesszornál, aki bemutatta Prágában Tycho Brahe-nak. Segédkezett Brahe csillagászati megfigyeléseinél, és ott találkozott Johannes Keplerrel, aki Brahe segédje volt. Brahe 1601-ben elhunyt. Snel 1602-ben egy rövid időre visszatért Leidenbe, majd 1603-tól Párizsban tanult jogot, de csillagászattal és matematikával is foglalkozott. 1608-ban befejezte tanulmányait, és még abban az évben összeházasodott Maria de Langhe-val. Több mint hét gyermekük született, de közülük csak három érte el a felnőttkort. Apja segédje lett Leidenben, majd annak halála után 1613-ban Snel vette át apja helyét mint matematikaprofesszor, bár csak 1615-től lett formálisan is teljes jogú professzor. 1626-ban halt meg kólikában. A leideni Pieterskerk templomban helyezték végső nyugalomra.

Munkássága
Ő volt a kiadója, fordítója és magyarázója Petrus Ramus, Ludolph von Ceulen és Simon Stevin munkáinak és a pergai Apollóniosz elveszett, de általa helyreállított műveinek.
1615-ben kidolgozta a háromszögelés módszerét a földmérés számára. Ebben a kérdésben elsőségét gyakran vitatják, és Gemma Frisius vagy Christoph Bühler neve is felmerül. Módszerével a Föld sugarát is meghatározta, ahogyan azt az 1617-ben megjelent Eratosthenes Batavus című művében leírta.
Szerkesztőként kiadta IV. Vilmos hessen-kasseli tartománygróf csillagászati feljegyzéseit, amiben az egész arisztotelészi világképet kritizálta, de nem volt a kopernikuszi heliocentrikus világkép követője sem. A világot úgy látta inkább, mint Petrus Ramus vagy Tycho Brahe, akik szerint a Föld a világegyetem központja.
Az 1621-ben megjelent Cyclometricus, de circuli dimensione című könyvében pontosította Arkhimédész sokszögmódszerével megadott π értékét 7 tizedesjegyre.

Emlékezete
Egy holdkráter róla kapta a nevét.
A Holland Királyi Haditengerészet három hajója viseli, illetve viselte a nevét (beleértve a jelenleg is ezen a néven szolgáló hajót).

Fordítás

Jegyzetek

Források

További információk 
Willebrord Snell az Archimedes to Hawking: Laws of Science and the Great Minds Behind Them (Clifford A. Pickover, 2008) c. műben 

1580-ban született személyek
1626-ban elhunyt személyek
Leideniek
Holland csillagászok
Holland matematikusok
A Leideni Egyetem oktatói
Willebrord Snel van Royen ( latin nevén Willebrord Snellius , angol nyelvterületen Snell , német nyelvterületen Willebrord van Roijen Snell ; Leiden , június – Leiden , október ) holland csillagász és matematikus , aki először adott részletes matematikai magyarázatot a fénytörés jelenségére , ami most Snellius–Descartes-törvényként ismert . Előtte ugyanezt a törvényt vizsgálta már Ptolemaiosz és a középkorban Witelo is , de megfelelő matematikai eszközök ( trigonometrikus függvények ) hiányában csak táblázatokat tudtak összeállítani , a matematikai egyenletet nem ismerték fel . A háromszögelés eljárásának kidolgozását is neki tulajdonítják . Élete Szülei a leideni matematikaprofesszor Rudolph Snel van Royen ( Rudolph Snellius ) és az Oudewaterből származó Machteld Cornelisdochter voltak . A leideni egyetemen tanult jogot , de a matematika jobban érdekelte . Magánórákat vett matematikából a leideni egyetemen tanító Ludolph van Ceulentől , és helyettesítette apját az egyetemi előadásain.tól több európai országban is élt és tanult , többek között a würzburgi Adrian van Roomen matematika- és orvosprofesszornál , aki bemutatta Prágában Tycho Brahe-nak . Segédkezett Brahe csillagászati megfigyeléseinél , és ott találkozott Johannes Keplerrel , aki Brahe segédje volt . Braheben elhunyt . Snelben egy rövid időre visszatért Leidenbe , majdtól Párizsban tanult jogot , de csillagászattal és matematikával is foglalkozott.ban befejezte tanulmányait , és még abban az évben összeházasodott Maria de Langhe-val . Több mint hét gyermekük született , de közülük csak három érte el a felnőttkort . Apja segédje lett Leidenben , majd annak halála utánban Snel vette át apja helyét mint matematikaprofesszor , bár csaktől lett formálisan is teljes jogú professzor.ban halt meg kólikában . A leideni Pieterskerk templomban helyezték végső nyugalomra . Munkássága Ő volt a kiadója , fordítója és magyarázója Petrus Ramus , Ludolph von Ceulen és Simon Stevin munkáinak és a pergai Apollóniosz elveszett , de általa helyreállított műveinek . 1615-ben kidolgozta a háromszögelés módszerét a földmérés számára . Ebben a kérdésben elsőségét gyakran vitatják , és Gemma Frisius vagy Christoph Bühler neve is felmerül . Módszerével a Föld sugarát is meghatározta , ahogyan azt azben megjelent Eratosthenes Batavus című művében leírta . Szerkesztőként kiadta IV . Vilmos hessen-kasseli tartománygróf csillagászati feljegyzéseit , amiben az egész arisztotelészi világképet kritizálta , de nem volt a kopernikuszi heliocentrikus világkép követője sem . A világot úgy látta inkább , mint Petrus Ramus vagy Tycho Brahe , akik szerint a Föld a világegyetem központja . Azben megjelent Cyclometricus , de circuli dimensione című könyvében pontosította Arkhimédész sokszögmódszerével megadott π értékéttizedesjegyre . Emlékezete Egy holdkráter róla kapta a nevét . A Holland Királyi Haditengerészet három hajója viseli , illetve viselte a nevét ( beleértve a jelenleg is ezen a néven szolgáló hajót ) . Fordítás Jegyzetek Források További információk Willebrord Snell az Archimedes to Hawking : Laws of Science and the Great Minds Behind Them ( Clifford A . Pickover,c. műben 1580-ban született személyek 1626-ban elhunyt személyek Leideniek Holland csillagászok Holland matematikusok A Leideni Egyetem oktatói