Tükörkép-gondolkodás
Akármi legyen a különbség köztük, a konfliktusban részt vevő két fél egy dologban általában megegyezik: egymás elfogult észlelésében és értelmezésében. Urie Bronfenbrenner (1961) nevezte el e kölcsönös "téves észleléseket" tükörkép-gondolkodásnak. Az oroszul beszélő Bronfenbrenner először 1961-ben, egy a Szovjetunióban tett utazásán észlelte ezt a jelenséget. Hétköznapi emberekkel beszélgetve azt tapasztalta, hogy a szovjet polgárokban ugyanolyan szélsőségesen negatív kép él az Egyesült Államokról, mint amilyen az amerikaiakban a Szovjetunióról. Mindkét fél hitte, hogy a másik katonai fölényre tör, és nem szabad benne megbízni.

Tükörkép-gondolkodás a kísérleti konfliktusvizsgálatokban
Hasonló jelenség a kísérleti konfliktusvizsgálatokban is fellép. Egy kísérletben a kutatók diákokkal játszatták el "Takonia" és "Navalia" – két konfliktusban álló, kitalált nemzet – polgárainak szerepét. A diákok azt a feladatot kapták, hogy becsüljék meg különböző – a konfliktus megoldása érdekében tervezett – cselekmények hatását (Rothbart és Hallmark, 1988). A kísérleti személyek úgy gondolták, a korlátozó cselekmények hatékonyabbak lesznek, mint a kiegyező akciók, ha azokat ők hajtják végre. Ám amikor a másik nemzet esetében kellett becslést végezni, a kísérleti személyek úgy hitték, a korlátozás sokkal kevésbé lesz hatékonyabb, mint a békülékeny tettek. Ezek az eredmények arra engednek következetni, hogy a valós csoportközi konfliktusban a csoportok éppen azon elvek alapján cselekszenek, melyeket nem fogadnak el, ha azok ellenük irányulnak.

Tükörkép-gondolkodás a nemzetközi konfliktusokban
A tükörkép-gondolkodás szerepet játszik a nemzetközi konfliktusokban, amint azt Ralph White (1977) feltárta a közel-kelet arab-izraeli konfliktus hátterét vizsgálva. Az 1956-os és 1967-es háborúkban az arabok úgy vélték, Izrael ok nélkül támadott, míg Izrael véleménye szerint az arab fenyegetés és provokáció kényszerítette támadásra őket. Az 1948-as és 1973-as háborúkban Izrael az arabok támadásait agresszió megnyilvánulásának tekintette, míg az arabok úgy érezték, válaszolni kénytelenek Izrael terjeszkedő politikájára. Hasonló torzult észlelést figyeltek meg a volt Jugoszláviában lezajlott konfliktus során. Mikor újságírók ecsetelték, mennyire embertelen körülmények uralkodnak a koncentrációs táborokban, ahová szerb erők ellenségeik ezreit börtönözték be, a szerbek erre azt válaszolták, hogy 6000 szerb pusztult el horvát és bosnyák táborokban (McAllister, 1992). És míg a muzulmánok általában a szerb "etnikai tisztogatás" áldozatainak tartják magukat, addig a szerbek is úgy érzik, hogy áldozatául estek a muzulmánok azon kísérletének, hogy ellenőrzésük alá vonjanak olyan területeket, ahol évszázadok óta szerbek élnek. Saját véleményük szerint a szerbek mindössze azt akarták, amivel mások is rendelkeztek: önkormányzatot egy egységes országban (Lane et al., 1993). Tehát a nemzetközi konfliktus valós világában, akárcsak a laboratóriumi vizsgálatokban, kölcsönös elfogultságok hoznak létre tükörkép-gondolkodást, mely igazolja és kiélezi a konfliktust.

Források
Bronfenbrenner, U. (1961). The mirror image in Soviet-Americal relations: A social psychologist's report. Journal of Social Issues, 17(3), 45-56.
Lane, C., Stanger, T., & Post, T. (1993 April 19). The ghosts of Serbia. Newsweek, pp. 30-31.
McAllister, J. F. O. (1992, August 17). Atrocity and outrage. Time, pp. 21-24.
Rothbart, M., & Hallmark, W. (1988). In-group-out-group differences in the percelved efficacy of coercion and conciliation in resolving social conflict. Journal of Personality and Social Psychology, 55, 248-257.
White, R. K. (1977). Misperception in the Arab-Israeli conflict. Journal of Social Issues, 33, 190-221.

Szociálpszichológia
Akármi legyen a különbség köztük , a konfliktusban részt vevő két fél egy dologban általában megegyezik : egymás elfogult észlelésében és értelmezésében . Urie Bronfenbrennernevezte el e kölcsönös " téves észleléseket " tükörkép-gondolkodásnak . Az oroszul beszélő Bronfenbrenner előszörben , egy a Szovjetunióban tett utazásán észlelte ezt a jelenséget . Hétköznapi emberekkel beszélgetve azt tapasztalta , hogy a szovjet polgárokban ugyanolyan szélsőségesen negatív kép él az Egyesült Államokról , mint amilyen az amerikaiakban a Szovjetunióról . Mindkét fél hitte , hogy a másik katonai fölényre tör , és nem szabad benne megbízni . Tükörkép-gondolkodás a kísérleti konfliktusvizsgálatokban Hasonló jelenség a kísérleti konfliktusvizsgálatokban is fellép . Egy kísérletben a kutatók diákokkal játszatták el " Takonia " és " Navalia " – két konfliktusban álló , kitalált nemzet – polgárainak szerepét . A diákok azt a feladatot kapták , hogy becsüljék meg különböző – a konfliktus megoldása érdekében tervezett – cselekmények hatását ( Rothbart és Hallmark , A kísérleti személyek úgy gondolták , a korlátozó cselekmények hatékonyabbak lesznek , mint a kiegyező akciók , ha azokat ők hajtják végre . Ám amikor a másik nemzet esetében kellett becslést végezni , a kísérleti személyek úgy hitték , a korlátozás sokkal kevésbé lesz hatékonyabb , mint a békülékeny tettek . Ezek az eredmények arra engednek következetni , hogy a valós csoportközi konfliktusban a csoportok éppen azon elvek alapján cselekszenek , melyeket nem fogadnak el , ha azok ellenük irányulnak . Tükörkép-gondolkodás a nemzetközi konfliktusokban A tükörkép-gondolkodás szerepet játszik a nemzetközi konfliktusokban , amint azt Ralph Whitefeltárta a közel-kelet arab-izraeli konfliktus hátterét vizsgálva . Azos éses háborúkban az arabok úgy vélték , Izrael ok nélkül támadott , míg Izrael véleménye szerint az arab fenyegetés és provokáció kényszerítette támadásra őket . Azas ésas háborúkban Izrael az arabok támadásait agresszió megnyilvánulásának tekintette , míg az arabok úgy érezték , válaszolni kénytelenek Izrael terjeszkedő politikájára . Hasonló torzult észlelést figyeltek meg a volt Jugoszláviában lezajlott konfliktus során . Mikor újságírók ecsetelték , mennyire embertelen körülmények uralkodnak a koncentrációs táborokban , ahová szerb erők ellenségeik ezreit börtönözték be , a szerbek erre azt válaszolták , hogyszerb pusztult el horvát és bosnyák táborokban ( McAllister , És míg a muzulmánok általában a szerb " etnikai tisztogatás " áldozatainak tartják magukat , addig a szerbek is úgy érzik , hogy áldozatául estek a muzulmánok azon kísérletének , hogy ellenőrzésük alá vonjanak olyan területeket , ahol évszázadok óta szerbek élnek . Saját véleményük szerint a szerbek mindössze azt akarták , amivel mások is rendelkeztek : önkormányzatot egy egységes országban ( Lane et al . , Tehát a nemzetközi konfliktus valós világában , akárcsak a laboratóriumi vizsgálatokban , kölcsönös elfogultságok hoznak létre tükörkép-gondolkodást , mely igazolja és kiélezi a konfliktust . Források Bronfenbrenner , U. The mirror image in Soviet-Americal relations : A social psychologist's report . Journal of Social Issues,3 ) , Lane , C. , Stanger , T. , & Post , T.April The ghosts of Serbia . Newsweek , pp. McAllister , J. F. O. August Atrocity and outrage . Time , pp. Rothbart , M. , & Hallmark , W. In-group-out-group differences in the percelved efficacy of coercion and conciliation in resolving social conflict . Journal of Personality and Social Psychology , White , R. K. Misperception in the Arab-Israeli conflict . Journal of Social Issues , Szociálpszichológia