Krivodol (Trilj)
Krivodol falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 33, közúton 51 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 15, közúton 22 km-re délkeletre, községközpontjától 10 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, a Sinj mező keleti szélén, a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál levő völgyben fekszik.

Története 
Neve kanyargós völgyet jelent, mely hűen tükrözi a település fekvését. Területe 1686-ban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól, de a karlócai béke ismét török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követően 1718-ban történt meg, mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg. A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1857-ben 164, 1910-ben 368 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett, de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. 1944. március 28-án a német megszállók bosszúból a falu és környéke 148 összefogdosott lakosát végezték ki itt. A háború alatti megtorlásoknak összesen 1500 a Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. Az 1960-as évektől lakossága tömegesen vándorolt ki, a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek mindössze 2 állandó lakosa volt, akik a grabi plébániához tartoztak.

Lakosság

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Krivodol falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , a Sinj mező keleti szélén , a Kamešnica-hegység délnyugati lábánál levő völgyben fekszik . Története Neve kanyargós völgyet jelent , mely hűen tükrözi a település fekvését . Területeban Trilj környékével együtt szabadult fel a török uralom alól , de a karlócai béke ismét török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követőenban történt meg , mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg . A velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett , de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. márciusán a német megszállók bosszúból a falu és környékeösszefogdosott lakosát végezték ki itt . A háború alatti megtorlásoknak összesena Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául . A háború után a szocialista Jugoszláviához került . Azas évektől lakossága tömegesen vándorolt ki , a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településnek mindösszeállandó lakosa volt , akik a grabi plébániához tartoztak . Lakosság Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései