Evangélikus templom (Kaposvár)
A kaposvári evangélikus templom a város egyik helyi építészeti védelem alatt álló épülete. Az 1929-ben elkészült építmény a település evangélikus hívőinek egyetlen temploma.

Története

Az első imaház
Az evangélikusok kis számban ugyan, de évszázadok óta jelen voltak Kaposváron. A 19. század elején még csak néhány tucat élt belőlük a településen, de számuk folyamatosan emelkedett, a 20. század elején pedig már megindult gyülekezeti életük is. 1902-ben a helyi reformátusokkal történt megállapodás alapján közös (de nem egyesült) gyülekezetet alkottak a két protestáns egyház kaposvári hívei, az evangélikusok a város református templomában tartották istentiszteleteiket.

Ez a helyzet egészen 1916-ig állt fenn, amikor az evangélikusok önálló gyülekezetet alapítottak, és saját imaházat béreltek. A háború miatti katonai lefoglalások következtében a városban nehéz volt szabad épületet találni, ezért végül a mai Teleki utcában álló, 1891-ben épült egykori tűzoltószertár épületét rendezték be imaháznak. A földszint nagy termében karzatot építettek és itt tartották az istentiszteleteket, az emeleten pedig a lelkészlakás kapott helyet. Az új imaház felavatására 1917. január 21-én került sor Kapi Béla püspök közreműködésével.

A jelenlegi templom
1925 májusában döntött úgy az evangélikusok közgyűlése, hogy saját templomot fognak építeni. A várostól és Somogy vármegyétől megkapták a Honvéd téren az éppen akkor kialakítandó új park (a mai Berzsenyi park) nyugati szomszédságában elterülő, 510 négyszögöles telket, és bár anyagi segítséget nyújtott az országos egyház, az egyházkerület és még a kultuszminisztérium is, mégis arra kényszerültek, hogy az egyházi adót megduplázzák, 50 000 pengős kölcsönt vegyenek fel, a hívektől pedig „téglajegyek” formájában önkéntes adományokat is gyűjtsenek. Végül összegyűlt az elegendő forrás, így elkezdődhetett az építkezés.

A templom a Sándy Gyula műegyetemi tanár által tervezett tizenkettedik templom volt. A munkálatokat Harsányi Géza vezette, a lakatosmunkákat Dausek Géza végezte, a kőfaragásokat Borovitz Imre készítette, az oltár és a szószék a Mihalovits testvérek alkotásai, míg az oltárképet Halvax Gyula későbbi festőművész (akkor még csak akadémiai hallgató) adományozta a templomnak. Az elkészült épület felavatására 1929. június 23-án került sor, a szertartást ismét Kapi Béla vezette.

Az 1990-es évekbben új lelkészlakást építettek az udvar felé, a régit pedig gyülekezeti házzá alakították. Ezt 1996-ban szentelte fel Harmati Béla püspök.

Az épület
A vörös téglákból épült templom hagymakupolás tornya, és az azon található bejárata keleti irányba, a park felé néz. A fő templomtest alaprajza görögkereszt: jobb oldalon található a szószék, középen az oltár, bal oldalon pedig a gyermekek keresztelőhelye van. Az épületen az eklektika és a szecesszió jegyei is megjelennek (különösen szembetűnőek a magyaros növényi díszítések), míg a bélletes főkapu és a legtöbb nyílásforma neoromanikus stílusú.

Források

Kaposvár vallási épületei
Kaposvár
Kaposvár 20. századi építményei
Magyarország szecessziós vallási építményei
Eklektikus építészet
A kaposvári evangélikus templom a város egyik helyi építészeti védelem alatt álló épülete . Azben elkészült építmény a település evangélikus hívőinek egyetlen temploma . Története Az első imaház Az evangélikusok kis számban ugyan , de évszázadok óta jelen voltak Kaposváron . A század elején még csak néhány tucat élt belőlük a településen , de számuk folyamatosan emelkedett , a század elején pedig már megindult gyülekezeti életük is.ben a helyi reformátusokkal történt megállapodás alapján közös ( de nem egyesült ) gyülekezetet alkottak a két protestáns egyház kaposvári hívei , az evangélikusok a város református templomában tartották istentiszteleteiket . Ez a helyzet egészenig állt fenn , amikor az evangélikusok önálló gyülekezetet alapítottak , és saját imaházat béreltek . A háború miatti katonai lefoglalások következtében a városban nehéz volt szabad épületet találni , ezért végül a mai Teleki utcában álló, ben épült egykori tűzoltószertár épületét rendezték be imaháznak . A földszint nagy termében karzatot építettek és itt tartották az istentiszteleteket , az emeleten pedig a lelkészlakás kapott helyet . Az új imaház felavatására januárén került sor Kapi Béla püspök közreműködésével . A jelenlegi templom 1925 májusában döntött úgy az evangélikusok közgyűlése , hogy saját templomot fognak építeni . A várostól és Somogy vármegyétől megkapták a Honvéd téren az éppen akkor kialakítandó új park ( a mai Berzsenyi park ) nyugati szomszédságában elterülő, négyszögöles telket , és bár anyagi segítséget nyújtott az országos egyház , az egyházkerület és még a kultuszminisztérium is , mégis arra kényszerültek , hogy az egyházi adót megduplázzák,000 pengős kölcsönt vegyenek fel , a hívektől pedig „ téglajegyek” formájában önkéntes adományokat is gyűjtsenek . Végül összegyűlt az elegendő forrás , így elkezdődhetett az építkezés . A templom a Sándy Gyula műegyetemi tanár által tervezett tizenkettedik templom volt . A munkálatokat Harsányi Géza vezette , a lakatosmunkákat Dausek Géza végezte , a kőfaragásokat Borovitz Imre készítette , az oltár és a szószék a Mihalovits testvérek alkotásai , míg az oltárképet Halvax Gyula későbbi festőművész ( akkor még csak akadémiai hallgató ) adományozta a templomnak . Az elkészült épület felavatására júniusán került sor , a szertartást ismét Kapi Béla vezette . Azes évekbben új lelkészlakást építettek az udvar felé , a régit pedig gyülekezeti házzá alakították . Eztban szentelte fel Harmati Béla püspök . Az épület A vörös téglákból épült templom hagymakupolás tornya , és az azon található bejárata keleti irányba , a park felé néz . A fő templomtest alaprajza görögkereszt : jobb oldalon található a szószék , középen az oltár , bal oldalon pedig a gyermekek keresztelőhelye van . Az épületen az eklektika és a szecesszió jegyei is megjelennek ( különösen szembetűnőek a magyaros növényi díszítések ) , míg a bélletes főkapu és a legtöbb nyílásforma neoromanikus stílusú . Források Kaposvár vallási épületei Kaposvár Kaposvár századi építményei Magyarország szecessziós vallási építményei Eklektikus építészet