Mürzzuschlag
Mürzzuschlag osztrák város Stájerország Bruck-mürzzuschlagi járásában. 2017 januárjában 8592 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Mürzzuschlag Felső-Stájerország keleti részén fekszik, a Mürz folyó mentén, a Semmering-hágótól nyugatra, kb. 85 km-re délnyugatra Bécstől. Az önkormányzat 6 katasztrális községben 10 települést egyesít: Auersbach (145 lakos), Edlach (143), Eichhorntal (24), Ganz (133), Hönigsberg (1804), Kohleben (40), Lambach (159), Mürzzuschlag (5878), Pernreit (89), Schöneben (177).

A környező önkormányzatok: délnyugatra Langenwang, északnyugatra Neuberg an der Mürz, keletre Spital am Semmering, délkeletre Rettenegg, délre Ratten.

Története
Mürzzuschlagot először 1227-ben említik az írott források. 1360-ban IV. Rudolf hercegtől ún, "vasjogot" (Eisenrecht) kapott, vagyis monopóliumot a vasfeldolgozásra Leoben és a Semmering között. 1862-ben Johann  Bleckmann Rajna-vidéki vállalkozó felvásárolta a régi vashámort és megalapította a Phoenix-Stahlwerke (Schoeller-Bleckmann Stahlwerke) céget, amely ma Böhler Bleche GmbH néven működik. 1912-ben ennél a cégnél készített Max Mauermann a világon elsőként rozsdamentes acélt.

A településre igen korán, már 1844-ben elért a Déli vasút. 1874-ben megnyílt Európa első hegyi vasútvonala, a Mürzzuschlag és Gloggnitz közötti Semmering-vasút (ma világörökségi helyszín).

Johannes Brahms 1884-1885-ben itt komponálta negyedik szimfóniáját.

Mürzzuschlagot 1923-ban városi rangra emelték. A nehéziparáról ismert város lakosságának jelentős része gyári munkás volt. 1931. február 5-8 között itt rendezték meg a világ azóta is egyetlen munkás téli olimpiáját. A versenyeken (sífutás, sílesiklás, jégkorong, gyors- és műkorcsolya, szlalom) több mint 560 atléta vett részt.

2013-ig a város a Mürzzuschlagi járás központja volt, amelyet ekkor egyesítettek a Bruck an der Mur-i járással. A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során az addig önálló Ganz községet a városhoz kapcsolták.

Lakosság
A mürzzuschlagi önkormányzat területén 2017 januárjában 8592 fő élt. A lakosságszám 1961-ben érte el csúcspontját 12146 fővel, azóta csökkenő tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 89,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,7% a régi (2004 előtti), 3,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 3% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2,9% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 60,4%-a római katolikusnak, 8,6% evangélikusnak, 1,7% mohamedánnak, 26,7% pedig felekezet nélkülinek vallotta magát. Ugyanekkor 24 magyar élt a községben. A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német mellett a horvátok alkották 2%-kal.

Látnivalók

A Mürzzuschlagi művészetek háza eredetileg 1654-ben épült ferences kolostornak, amelyet II. József 1799-ben felszámolt. A kolostorépületet 1972-ben lebontották, a megmaradt templomot 1991-ben modern művészeti központtá alakították át. 
Brahms-múzeum
a Téli sportok múzeuma a világ első és legnagyobb, téli sportoknak szentelt múzeuma
a ganzi Szt. Kunigunda-plébániatemplom
az 1900-ban épült evangélikus templom
Südbahn-múzeum
United Games ifjúsági sportverseny

Híres mürzzuschlagiak
Elfriede Jelinek (1946-) Nobel-díjas író
Jenny Jugo (1904–2001) színésznő
Viktor Kaplan (1876–1934) mérnök, a Kaplan-turbina feltalálója
Johannes Wildner (1956-) karmester

Testvértelepülések
 Berlin Treptow-Köpenick kerülete (Németország)
 Arusha (Tanzánia)
 Blansko (Csehország)
 Chillán (Chile)

Jegyzetek

Források 
Stefanie Kraul: Arbeiter-Wintersport-Olympiade 1931 in Mürzzuschlag – eine unbekannte Olympiade. In: Norbert Müller, Manfred Messing, Holger Preuß: Von Chamonix bis Turin. Die Winterspiele im Blickfeld der Olympiaforschung. Mainz 2006, , 
A település honlapja
62143 – Mürzzuschlag. Statistik Austria

Fordítás 

Stájerország települései
Mürzzuschlag osztrák város Stájerország Bruck-mürzzuschlagi járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Mürzzuschlag Felső-Stájerország keleti részén fekszik , a Mürz folyó mentén , a Semmering-hágótól nyugatra , kb.km -re délnyugatra Bécstől . Az önkormányzatkatasztrális községbentelepülést egyesít : Auersbachlakos ) , Edlach Eichhorntal Ganz Hönigsberg Kohleben Lambach Mürzzuschlag Pernreit Schöneben A környező önkormányzatok : délnyugatra Langenwang , északnyugatra Neuberg an der Mürz , keletre Spital am Semmering , délkeletre Rettenegg , délre Ratten . Története Mürzzuschlagot előszörben említik az írott források.ban IV . Rudolf hercegtől ún , " vasjogot " ( Eisenrecht ) kapott , vagyis monopóliumot a vasfeldolgozásra Leoben és a Semmering között.ben Johann Bleckmann Rajna-vidéki vállalkozó felvásárolta a régi vashámort és megalapította a Phoenix-Stahlwerke ( Schoeller-Bleckmann Stahlwerke ) céget , amely ma Böhler Bleche GmbH néven működik.ben ennél a cégnél készített Max Mauermann a világon elsőként rozsdamentes acélt . A településre igen korán , márben elért a Déli vasút.ben megnyílt Európa első hegyi vasútvonala , a Mürzzuschlag és Gloggnitz közötti Semmering-vasút ( ma világörökségi helyszín ) . Johannes Brahmsben itt komponálta negyedik szimfóniáját . Mürzzuschlagotban városi rangra emelték . A nehéziparáról ismert város lakosságának jelentős része gyári munkás volt . februárközött itt rendezték meg a világ azóta is egyetlen munkás téli olimpiáját . A versenyeken ( sífutás , sílesiklás , jégkorong , gyors- és műkorcsolya , szlalom ) több mintatléta vett részt . 2013-ig a város a Mürzzuschlagi járás központja volt , amelyet ekkor egyesítettek a Bruck an der Mur-i járással . Aös stájerországi közigazgatási reform során az addig önálló Ganz községet a városhoz kapcsolták . Lakosság A mürzzuschlagi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámben érte el csúcspontjátfővel , azóta csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek9%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül7 % a régielőtti ) ,5 % az új EU-tagállamokból érkezett. a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,9 % egyéb országok polgára.ben a lakosok4%-a római katolikusnak,6 % evangélikusnak,7 % mohamedánnak,7 % pedig felekezet nélkülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben . A legnagyobb nemzetiségi csoportot a német mellett a horvátok alkották-kal . Látnivalók A Mürzzuschlagi művészetek háza eredetilegben épült ferences kolostornak , amelyet II. Józsefben felszámolt . A kolostorépületetben lebontották , a megmaradt templomotben modern művészeti központtá alakították át . Brahms-múzeum a Téli sportok múzeuma a világ első és legnagyobb , téli sportoknak szentelt múzeuma a ganzi Szt . Kunigunda-plébániatemplom azban épült evangélikus templom Südbahn-múzeum United Games ifjúsági sportverseny Híres mürzzuschlagiak Elfriede Jelinek ) Nobel-díjas író Jenny Jugo2001 ) színésznő Viktor Kaplan1934 ) mérnök , a Kaplan-turbina feltalálója Johannes Wildner ) karmester Testvértelepülések Berlin Treptow-Köpenick kerülete ( Németország ) Arusha ( Tanzánia ) Blansko ( Csehország ) Chillán ( Chile ) Jegyzetek Források Stefanie Kraul : Arbeiter-Wintersport-Olympiadein Mürzzuschlag – eine unbekannte Olympiade . In : Norbert Müller , Manfred Messing , Holger Preuß : Von Chamonix bis Turin . Die Winterspiele im Blickfeld der Olympiaforschung . Mainz , A település honlapja 62143 – Mürzzuschlag . Statistik Austria Fordítás Stájerország települései