Nitrozobenzol
A nitrozobenzol szerves vegyület, képlete C6H5NO. Diamágneses molekula, dimerjével egyensúlyban létezik.

Előállítása 
Elsőként Adolf von Baeyer állította elő difenilhigany és nitrozil-bromid reakciójával:
 (C6H5)2Hg  +  BrNO  →  C6H5NO  +  C6H5HgBr
A modern szintézis során nitrobenzolt redukálnak fenilhidroxilaminná (C6H5NHOH), amelyet aztán nátrium-dikromáttal (Na2Cr2O7) oxidálnak.

Előállítható anilinből is, peroxo-monokénsavval (Caro-sav) végzett oxidációval. Az így kapott terméket általában vízgőzdesztillációval tisztítják, melynek során zöld anyagként jut át a szedőbe, és színtelen anyaggá dermed.

Jellemző reakciói 
Diénekkel Diels–Alder-reakcióba lép, anilinekkel kondenzációs reakcióban azobenzol származékokat ad, ezt Mills-reakciónak nevezik. Redukciójával anilin keletkezik.

Legjellemzőbb reakciója, hogy aktív metiléncsoportot tartalmazó vegyületekkel, például malonészterekkel vagy benzil-cianiddal kondenzációs reakcióba lép. Benzilcianidedal (PhCH2CN) például (PhC(CN)=NPh) imin keletkezik, ez az Ehrlich–Sachs-reakció:
 Ph–CH2-CN + Ph–NO → Ph–CH(CN)–N(OH)–Ph (oxiaminálási adduktum) → PhC(CN)=N–Ph
Néha az aktív metiléncsoportot tartalmazó vegyületekkel végzett kondenzáció O-nitrozo-aldol reakcióterméket eredményez:
 R–CH2-CHO + Ph–NO → R–CH(CHO)–O–NHPh (aminoxilálási adduktum)

Hivatkozások

Fordítás

Aromás vegyületek
Nitrozovegyületek
A nitrozobenzol szerves vegyület , képlete C6H5NO . Diamágneses molekula , dimerjével egyensúlyban létezik . Előállítása Elsőként Adolf von Baeyer állította elő difenilhigany és nitrozil-bromid reakciójával : ( C6H5) 2Hg + BrNO → C6H5NO + C6H5HgBr A modern szintézis során nitrobenzolt redukálnak fenilhidroxilaminná ( C6H5NHOH ) , amelyet aztán nátrium-dikromáttal ( Na2Cr2O7 ) oxidálnak . Előállítható anilinből is , peroxo-monokénsavval ( Caro-sav ) végzett oxidációval . Az így kapott terméket általában vízgőzdesztillációval tisztítják , melynek során zöld anyagként jut át a szedőbe , és színtelen anyaggá dermed . Jellemző reakciói Diénekkel Diels–Alder-reakcióba lép , anilinekkel kondenzációs reakcióban azobenzol származékokat ad , ezt Mills-reakciónak nevezik . Redukciójával anilin keletkezik . Legjellemzőbb reakciója , hogy aktív metiléncsoportot tartalmazó vegyületekkel , például malonészterekkel vagy benzil-cianiddal kondenzációs reakcióba lép . Benzilcianidedal ( PhCH2CN ) például ( PhC( CN) =NPh ) imin keletkezik , ez az Ehrlich–Sachs-reakció : Ph–CH2-CN + Ph–NO → Ph–CH( CN)–N( OH)–Ph ( oxiaminálási adduktum ) → PhC( CN) =N–Ph Néha az aktív metiléncsoportot tartalmazó vegyületekkel végzett kondenzáció O-nitrozo-aldol reakcióterméket eredményez : R–CH2-CHO + Ph–NO → R–CH( CHO)–O–NHPh ( aminoxilálási adduktum ) Hivatkozások Fordítás Aromás vegyületek Nitrozovegyületek