Norbulingka
A Norbulingka (tibeti: ནོར་བུ་གླིང་ཀ་; Wylie: Nor-bu-gling-ka; kínai: 罗布林卡; magyarul: „kincses kert”) a dalai lámák hagyományos nyári palotája és az azt körülvevő park volt az 1780-as évektől 1959-ig, amikor a 14. dalai láma, Tendzin Gyaco Indiába menekült a megszálló kínai csapatok elől. A komplexum építése 1755-ben kezdődött Tibet fővárosában, Lhászában. A Potala palota történelmi együttesének részeként a Norbulingka is UNESCO világörökségi helyszínnek számít 2001 óta. A palota építtetője a 7. dalai láma volt, amely az elkészülte után hivatali és vallási központként is szolgált egyaránt. Az épület a tibeti palotaépítészet egyik különleges képviselője.

A Norbulingka palota Lhásza nyugati részén fekszik, a Potala palotától nem messze délnyugatra. A Norbulingka 36 hektáros területe Tibet legnagyobb ember alkotta kertjének számít.

A Norbulingka park Tibet a hasonló etnikai csoporthoz tartozó parkjai közül a legkorábbi. Ahogy Tibetben a nyári és az őszi hónapokban minden park megtelik élettel, a Norbulingkában is táncos mulatságokat, énekelőadásokat és zenei fesztiválokat tartanak. A parkban tartják az évente megrendezésre kerülő sotön fesztivált – vagy „joghurt fesztivált” – is.

A Norbulingka palotát leggyakrabban a 13. és a 14. dalai lámával szokás azonosítani, akik a jelenleg is látható szerkezetek megépíttetéséhez leginkább hozzájárultak. Tibet 1950-es megszállásakor számos épület rongálódott meg, amelyeket 2003-tól kezdve újjáépített a kínai kormány. Az épület restaurációk mellett megújultak a tavak és a virágoskert is.

Elnevezései
A tibeti Norbulingka kifejezés jelentése „kincses kert” vagy „kincses park”. A „lingka” mindenféle kertészeti parkra vonatkozhat. 1966-ban, amikor a kulturális forradalom elkezdődött, a Norbulingkát átnevezték Népligetté és mindenki számára szabaddá vált a belépés.

Környezete
A 374 szobás Norbulingka a téli palotaként funkcionáló Potala palotától 3 km-re található nyugatra, Lhásza városának nyugati külvárosában, a Kji-folyó partján. Amikor az 1740-es években a 7. dalai láma idején megkezdődött a palota építése, a terület még teljesen vadonnak számított.

A park  méter tengerszint feletti magasságon fekszik. A kertjében található rózsa, petúnia, mályvarózsa, bársonyvirág, krizantém, gyógynövények, és néhány ritka növény. Telepítettek ide gyümölcsfákat is – alma és barack – ám a gyümölcsök nem érnek be Lhászában. A telepített növények közé tartozik még a nyárfa és a bambusz. Fénykorában a Norbulingka területén vadállatok is éltek, például pávák, illetve a tavakban vörös ásóludak. A park nagy mérete és jó alaprajza miatt szép környezetben lehet biciklizni. A kertekben előszeretettel piknikeznek a helyiek, illetve gyakran tartanak itt színházi, zenés vagy egyéb fesztiválokat. A legnevezetesebb rendezvény a sotön fesztivál augusztus elején. Ekkor a családok együtt vonulnak ki a parkba és napokra tábort verhetnek.

Állatkert is van a Norbulingka területén, amely eredetileg azokból az állatokból állt, amelyeket a dalai lámáknak ajándékoztak. A Hét év Tibetben című filmből is ismert Heinrich Harrer, osztrák hegymászó, az 1950-es években segített a 14. dalai lámának létrehozni egy apró filmszínházat.

Története

A dalai lámák Norbulingka palotája mintegy száz évvel a Potala Palace után épült a Parkori-csúcson, egy 36 hektáros területen. A Potalától nyugatra épült nyugatra, kisebb távolságra, hogy a dalai lámák kizárólagos nyári palotája lehessen. Tendzin Gyaco, a jelenlegi, 14. dalai láma is itt töltötte a nyarait száműzetése előtt. A palota épületét és a parkot a 7. dalai láma (Kalszang Gyaco) kezdte el építtetni 1755-ben, és 1783-ban készült el a  8. dalai láma (Dzsampal Gyaco) idején. Innentől kezdve vált a dalai lámák nyári rezidenciájává.

A Norbulingka legkorábbi története egy itt található forráshoz kapcsolódik, amelyet a 7. dalai láma használt a nyári hónapokban egészségügyi problémáira. A Csing-dinasztia engedélyt adott a dalai lámának, hogy erre a helyre palotát emeltessen.

A 8. dalai láma több szárnyat és kertet is hozzáépített a komplexumhoz, ám a legtöbb bővítés mégis a 13. és a 14. dalai láma idején történt.

A dalai láma egyenesen a Norbulingka palotából menekült el Indiába 1959. március 17-én, hogy megmeneküljön a kínai megszállók fogságától. Ezen a napon a dalai láma világi ruhába bújva, fegyverrel a vállán hagyta el a palotát, és Tibet déli szomszédjánál lelt menedékre. Egy éppen akkor tomboló homokvihar miatt nem ismerték őt fel. A Reuters szerint a dalai láma és hivatalnokai lóháton hagyták el Lhásza városát, majd más családtagokkal kiegészülve indultak délnek. Két héten át meneteltek Indiáig, ahol politikai menedékjogot kaptak. A kínaiak a szökésről csak két napos késéssel szereztek tudomást. A Norbulingkát a kínaiak támadásakor feladták.)

A dalai láma egykori nyári palotája és a park ma turistalátványosság. A palotában nagy mennyiségű itáliai csillárgyűjtemény, adzsantai freskók, tibeti szőnyegek és egyéb kézműves tárgyak láthatók. Buddha ábrázolások és 5. dalai láma festmények lógnak néhány teremben. Kiállításra került a 14. dalai láma meditációs szobája, hálószobája, konferenciaterme és fürdőszobája.

Felújítása és megőrzése

A kulturális forradalom során a Norbulingka komplexum súlyos károkat szenvedett el. Azonban 2001-ben a kínai kormány úgy döntött, hogy teljes egészében helyreállítja a Norbulingkát. Egy évvel később 67,4 millió jüant (8,14 millió USD) különített el a kormány a munkálatokra, amelyek 2003-ban kezdődtek el. Ezek először a Kelszang Phodron palotát, a Kasak kabinet irodákat és néhány további szerkezetet érintettek.

A Norbulingka a „fontos nemzeti kulturális emlékegység” besorolást kapta 1988-ban az állami tanácstól. 2001. december 14-én az UNESCO világörökségi helyszínnek nyilvánította a Potala palota történelmi együttes részeként. Ez az együttes három épületegyüttesre vonatkozik, a Potala palotára, a Dzsokhang templomkolostorra és a Norbulingkára. A kínai állam turisztikai adminisztrációja a helyszínt a turistalátványosságok besorolási kategóriáiban  AAAA vagy 4A besorolást kapott 2001-ben.

Fesztiválok

A sotön fesztivál (népszerű nevén a „joghurt fesztivál”) egy évente megrendezett ünnepség a Norbulingka parkban. Az esemény idejét a tibeti naptár határozza meg, amely egy holdnaptár. A fesztivál a hetedik hónap teli holdas időszakának első hét napjára esik, amely a Gergely-naptár szerinti július, augusztusnak felel meg. Az egyhetes programsorozat legfőbb látványossága a „tibeti opera”, az Acse Lhamo, ahol a szereplők látványos, színes maszkokat viselnek. Az ország különböző részeiből érkeznek társulatok, akik előadják saját darabjaikat. Az első ilyen társulatot a 15. században alakította a „tibeti Leonardo da Vinci”, Tangtong Gyelpo. A komédiával és szatírával átszőtt párbeszédek színezte történetek az ősi indiai buddhista népmesékből, közismert történelmi személyek életéből, és a tibeti kultúra híres eseményeiből merítenek. A fesztivál idején a lhászai stadionban jak versenyeket is tartanak. A kínai lakosság a kínai naptár szerint ünnepli a sotönt a Norbulingkában tánccal és zenével kormányzati támogatás mellett. Ugyanezen a rendezvényen a tibetiek is szoktak ünnepelni, ugyanúgy tánccal és zenével.

A dalai lámák uralkodása alatt (a 7. dalai lámától számítva) az uralkodó évenkénti átvonulása a Potala palotából a Norbulingka palotába szintén fesztiváli környezetben történt.

Galéria

Jegyzetek

Források
Bass, Catriona. 1990. Inside the Treasure House: A Time in Tibet. Victor Gollancz, London. Paperback reprint: Rupa & Co., India, 1993
Dowman, Keith. 1988. The Power-places of Central Tibet: The Pilgrim's Guide. Routledge & Kegan Paul, London and New York.

További információk

Tibet világörökségi helyszínei
Tibeti buddhista helyek
Buddhista építmények
A Norbulingka ( tibeti : ནོར་ བུ་ གླིང་ཀ ་ ; Wylie : Nor-bu-gling-ka ; kínai : 罗布林卡 ; magyarul : „ kincses kert” ) a dalai lámák hagyományos nyári palotája és az azt körülvevő park volt azas évektőlig , amikor a dalai láma , Tendzin Gyaco Indiába menekült a megszálló kínai csapatok elől . A komplexum építéseben kezdődött Tibet fővárosában , Lhászában . A Potala palota történelmi együttesének részeként a Norbulingka is UNESCO világörökségi helyszínnek számítóta . A palota építtetője a dalai láma volt , amely az elkészülte után hivatali és vallási központként is szolgált egyaránt . Az épület a tibeti palotaépítészet egyik különleges képviselője . A Norbulingka palota Lhásza nyugati részén fekszik , a Potala palotától nem messze délnyugatra . A Norbulingkahektáros területe Tibet legnagyobb ember alkotta kertjének számít . A Norbulingka park Tibet a hasonló etnikai csoporthoz tartozó parkjai közül a legkorábbi . Ahogy Tibetben a nyári és az őszi hónapokban minden park megtelik élettel , a Norbulingkában is táncos mulatságokat , énekelőadásokat és zenei fesztiválokat tartanak . A parkban tartják az évente megrendezésre kerülő sotön fesztivált – vagy „ joghurt fesztivált” – is . A Norbulingka palotát leggyakrabban a és a dalai lámával szokás azonosítani , akik a jelenleg is látható szerkezetek megépíttetéséhez leginkább hozzájárultak . Tibetes megszállásakor számos épület rongálódott meg , amelyekettól kezdve újjáépített a kínai kormány . Az épület restaurációk mellett megújultak a tavak és a virágoskert is . Elnevezései A tibeti Norbulingka kifejezés jelentése „ kincses kert” vagy „ kincses park” . A „ lingka” mindenféle kertészeti parkra vonatkozhat.ban , amikor a kulturális forradalom elkezdődött , a Norbulingkát átnevezték Népligetté és mindenki számára szabaddá vált a belépés . Környezete Aszobás Norbulingka a téli palotaként funkcionáló Potala palotátólkm-re található nyugatra , Lhásza városának nyugati külvárosában , a Kji-folyó partján . Amikor azes években a dalai láma idején megkezdődött a palota építése , a terület még teljesen vadonnak számított . A park méter tengerszint feletti magasságon fekszik . A kertjében található rózsa , petúnia , mályvarózsa , bársonyvirág , krizantém , gyógynövények , és néhány ritka növény . Telepítettek ide gyümölcsfákat is – alma és barack – ám a gyümölcsök nem érnek be Lhászában . A telepített növények közé tartozik még a nyárfa és a bambusz . Fénykorában a Norbulingka területén vadállatok is éltek , például pávák , illetve a tavakban vörös ásóludak . A park nagy mérete és jó alaprajza miatt szép környezetben lehet biciklizni . A kertekben előszeretettel piknikeznek a helyiek , illetve gyakran tartanak itt színházi , zenés vagy egyéb fesztiválokat . A legnevezetesebb rendezvény a sotön fesztivál augusztus elején . Ekkor a családok együtt vonulnak ki a parkba és napokra tábort verhetnek . Állatkert is van a Norbulingka területén , amely eredetileg azokból az állatokból állt , amelyeket a dalai lámáknak ajándékoztak . A Hét év Tibetben című filmből is ismert Heinrich Harrer , osztrák hegymászó , azes években segített a dalai lámának létrehozni egy apró filmszínházat . Története A dalai lámák Norbulingka palotája mintegy száz évvel a Potala Palace után épült a Parkori-csúcson , egyhektáros területen . A Potalától nyugatra épült nyugatra , kisebb távolságra , hogy a dalai lámák kizárólagos nyári palotája lehessen . Tendzin Gyaco , a jelenlegi , dalai láma is itt töltötte a nyarait száműzetése előtt . A palota épületét és a parkot a dalai láma ( Kalszang Gyaco ) kezdte el építtetniben , ésban készült el a dalai láma ( Dzsampal Gyaco ) idején . Innentől kezdve vált a dalai lámák nyári rezidenciájává . A Norbulingka legkorábbi története egy itt található forráshoz kapcsolódik , amelyet a dalai láma használt a nyári hónapokban egészségügyi problémáira . A Csing-dinasztia engedélyt adott a dalai lámának , hogy erre a helyre palotát emeltessen . A dalai láma több szárnyat és kertet is hozzáépített a komplexumhoz , ám a legtöbb bővítés mégis a és a dalai láma idején történt . A dalai láma egyenesen a Norbulingka palotából menekült el Indiába márciusén , hogy megmeneküljön a kínai megszállók fogságától . Ezen a napon a dalai láma világi ruhába bújva , fegyverrel a vállán hagyta el a palotát , és Tibet déli szomszédjánál lelt menedékre . Egy éppen akkor tomboló homokvihar miatt nem ismerték őt fel . A Reuters szerint a dalai láma és hivatalnokai lóháton hagyták el Lhásza városát , majd más családtagokkal kiegészülve indultak délnek . Két héten át meneteltek Indiáig , ahol politikai menedékjogot kaptak . A kínaiak a szökésről csak két napos késéssel szereztek tudomást . A Norbulingkát a kínaiak támadásakor feladták . ) A dalai láma egykori nyári palotája és a park ma turistalátványosság . A palotában nagy mennyiségű itáliai csillárgyűjtemény , adzsantai freskók , tibeti szőnyegek és egyéb kézműves tárgyak láthatók . Buddha ábrázolások és dalai láma festmények lógnak néhány teremben . Kiállításra került a dalai láma meditációs szobája , hálószobája , konferenciaterme és fürdőszobája . Felújítása és megőrzése A kulturális forradalom során a Norbulingka komplexum súlyos károkat szenvedett el . Azonbanben a kínai kormány úgy döntött , hogy teljes egészében helyreállítja a Norbulingkát . Egy évvel később4 millió jüant14 millió USD ) különített el a kormány a munkálatokra , amelyekban kezdődtek el . Ezek először a Kelszang Phodron palotát , a Kasak kabinet irodákat és néhány további szerkezetet érintettek . A Norbulingka a „ fontos nemzeti kulturális emlékegység” besorolást kaptaban az állami tanácstól. decemberén az UNESCO világörökségi helyszínnek nyilvánította a Potala palota történelmi együttes részeként . Ez az együttes három épületegyüttesre vonatkozik , a Potala palotára , a Dzsokhang templomkolostorra és a Norbulingkára . A kínai állam turisztikai adminisztrációja a helyszínt a turistalátványosságok besorolási kategóriáiban AAAA vagy besorolást kapottben . Fesztiválok A sotön fesztivál ( népszerű nevén a „ joghurt fesztivál” ) egy évente megrendezett ünnepség a Norbulingka parkban . Az esemény idejét a tibeti naptár határozza meg , amely egy holdnaptár . A fesztivál a hetedik hónap teli holdas időszakának első hét napjára esik , amely a Gergely-naptár szerinti július , augusztusnak felel meg . Az egyhetes programsorozat legfőbb látványossága a „ tibeti opera” , az Acse Lhamo , ahol a szereplők látványos , színes maszkokat viselnek . Az ország különböző részeiből érkeznek társulatok , akik előadják saját darabjaikat . Az első ilyen társulatot a században alakította a „ tibeti Leonardo da Vinci” , Tangtong Gyelpo . A komédiával és szatírával átszőtt párbeszédek színezte történetek az ősi indiai buddhista népmesékből , közismert történelmi személyek életéből , és a tibeti kultúra híres eseményeiből merítenek . A fesztivál idején a lhászai stadionban jak versenyeket is tartanak . A kínai lakosság a kínai naptár szerint ünnepli a sotönt a Norbulingkában tánccal és zenével kormányzati támogatás mellett . Ugyanezen a rendezvényen a tibetiek is szoktak ünnepelni , ugyanúgy tánccal és zenével . A dalai lámák uralkodása alatt ( a dalai lámától számítva ) az uralkodó évenkénti átvonulása a Potala palotából a Norbulingka palotába szintén fesztiváli környezetben történt . Galéria Jegyzetek Források Bass , Catriona . Inside the Treasure House : A Time in Tibet . Victor Gollancz , London . Paperback reprint : Rupa & Co . , India , Dowman , Keith . The Power-places of Central Tibet : The Pilgrim's Guide . Routledge & Kegan Paul , London and New York . További információk Tibet világörökségi helyszínei Tibeti buddhista helyek Buddhista építmények