Nitva
Nitva () város Oroszország Permi határterületén, a Nitvai járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület központi részén, Permtől 54 km-re, (közúton 73 km-re) nyugatra, a Nitva (a Káma mellékfolyója) partján fekszik. Vasútállomása a Verescsagino–Perm közötti vasútvonalból leágazó szárnyvonal végpontja.

A város a Középső-Urál nyugati lejtőjén, a Nitva torkolatához közel, eredetileg mocsaras területen épült. Neve a folyónévből származik. A komi ныд jelentése 'partmenti nedves, vízenyős hely', a ва jelentése 'folyó'.

Története 
Első írásos említése 1623-ból származik. A Sztroganovok egy 1756-ban kiadott rendelkezésre rézolvasztót (rézhutát) építtettek, mely 1760-ban kezdett termelni. A létesítmény mellett alakult ki a település. Miután a rézbányák kimerültek, 1789-től átalakult vasgyárrá (a nyersvasat oda távolabbról úsztatták le a folyón), ahol többek között mezőgazdasági munkaeszközöket készítettek, valamint horgonyokat, kalapácsokat a helyi hajógyár számára.

Nitva 1923-ban járási székhely, 1928-ban városi jellegű település lett, 1942-ben városi rangot kapott. Tipikus képviselője az egyetlen nagyvállalat működésére épült szovjet, illetve oroszországi városoknak (monograd). 

A kohászati művek a 21. század elején is a város gazdaságának alapja, egyetlen nagy termelővállalata és legnagyobb munkaadója maradt. Az elavult berendezések, a gazdálkodás hiányosságai és a gyorsan változó piaci környezet miatt óriási adósságokat halmozott fel és 2009-ben a csőd szélére került.

Jegyzetek

Források 

 A város a „Moj Gorod” portálon (oroszul)

A Permi határterület települései
Nitva ( ) város Oroszország Permi határterületén , a Nitvai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület központi részén , Permtőlkm-re , ( közútonkm-re ) nyugatra , a Nitva ( a Káma mellékfolyója ) partján fekszik . Vasútállomása a Verescsagino–Perm közötti vasútvonalból leágazó szárnyvonal végpontja . A város a Középső-Urál nyugati lejtőjén , a Nitva torkolatához közel , eredetileg mocsaras területen épült . Neve a folyónévből származik . A komi ныд jelentése 'partmenti nedves , vízenyős hely' , a ва jelentése 'folyó' . Története Első írásos említéseból származik . A Sztroganovok egyban kiadott rendelkezésre rézolvasztót ( rézhutát ) építtettek , melyban kezdett termelni . A létesítmény mellett alakult ki a település . Miután a rézbányák kimerültek,től átalakult vasgyárrá ( a nyersvasat oda távolabbról úsztatták le a folyón ) , ahol többek között mezőgazdasági munkaeszközöket készítettek , valamint horgonyokat , kalapácsokat a helyi hajógyár számára . Nitvaban járási székhely,ban városi jellegű település lett, ben városi rangot kapott . Tipikus képviselője az egyetlen nagyvállalat működésére épült szovjet , illetve oroszországi városoknak ( monograd ) . A kohászati művek a század elején is a város gazdaságának alapja , egyetlen nagy termelővállalata és legnagyobb munkaadója maradt . Az elavult berendezések , a gazdálkodás hiányosságai és a gyorsan változó piaci környezet miatt óriási adósságokat halmozott fel ésben a csőd szélére került . Jegyzetek Források A város a „ Moj Gorod” portálon ( oroszul ) A Permi határterület települései