Horváth János (gépészmérnök)
Egregi Horváth János (Győr, 1836. szeptember 20. – Baja, 1910. április 15.) gépészmérnök, lapszerkesztő.

Élete

Horváth János földbirtokos és Sikor Anna fia. A gimnázium alsóbb osztályait Budán a kegyesrendieknél végezte. A szabadságharc után szülei nem akarták őt a tudományos pályára nevelni, tehát az óbudai hajógyár gépészeti osztályába vétették fel mint gyakornokot. 1853-ban Zürichbe ment, ahonnét mint gépészmérnök nagyobb utazást tett; Angliában több időt töltvén, tanulmányozta az ott már akkor kifejlett gépipart. 1855-ben érkezett haza és Vidats István hívta meg nagy kiterjedésű gépgyárába, ahol az első magyar locomobilt készítette. Később függetlenül gazdasági gépek, gyárak és nagyobb üzemberendezéseket eszközölt. 1865-ben Jászkiséren gőzmalmot épített magának és ott telepedett le. 1874-ben a minisztérium pályázatot hirdetett a legjobb gazdasági gépek leírására és használatára, mire Horváth is benyújtotta erre vonatkozó pályamunkáját. 1876-ban Fehér Miklós gépgyárostól meghívást kapott és több évig vezette annak gyárát. 1879-ben a székesfejérvári ipar- és gazdasági kiállításon megbizatott a magyar királyi államgépgyár képviseletével. A kiállítás bezárása után egészsége meggyengült; emiatt a gyakorlati működéstől egészen visszalépett és teljesen a szakirodalomnak szentelte idejét.

Közgazdasági cikkeket írt a Pesti Naplóba (1865-67); később a Földmivelési Érdekeinkbe; ezenkívül már megelőzőleg is több gazdasági lapnak levelezője volt és a külföldi lapokban ismertette közgazdasági viszonyainkat. Nevezetesebb cikkei, melyeket az említett lapokba és saját lapjába írt a következők: A magyar gépipar kérdéséhez, A magyar királyi államvasutak gépgyára Budapesten, Társadalmunk helyzetének képe, Magyarország földmívelőinek érdeke, A székesfejérvári kiállítás, Gépiparunk fejlődése, A villamos vasutak, Az elektromos erő, A kazánrobbanásról, Iparunk fejlődése, Az anarchismus, Az aluminium sat.

1882-ben megalapította a Gépipar c. szaklapot, melyből akkor 5 szám jelent meg; 1891. október 1-jén folytatta 1892. február 1-ig, midőn azt az országos gépészegyesületnek engedte át és március 15-től Magyar Gépipar címmel mint az egyesület hivatalos lapját 1895. március 1-ig szerkesztette. 1895. május 25-én megalapította a Gépészeti Lapokat, melyet mai napig szerkeszt.

Jegyzetek

Források

 
 PIM1
 PIM2

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar gépészmérnökök
Győriek
1836-ban született személyek
1910-ben elhunyt személyek
Egregi Horváth János ( Győr , szeptember – Baja , április ) gépészmérnök , lapszerkesztő . Élete Horváth János földbirtokos és Sikor Anna fia . A gimnázium alsóbb osztályait Budán a kegyesrendieknél végezte . A szabadságharc után szülei nem akarták őt a tudományos pályára nevelni , tehát az óbudai hajógyár gépészeti osztályába vétették fel mint gyakornokot.ban Zürichbe ment , ahonnét mint gépészmérnök nagyobb utazást tett ; Angliában több időt töltvén , tanulmányozta az ott már akkor kifejlett gépipart.ben érkezett haza és Vidats István hívta meg nagy kiterjedésű gépgyárába , ahol az első magyar locomobilt készítette . Később függetlenül gazdasági gépek , gyárak és nagyobb üzemberendezéseket eszközölt.ben Jászkiséren gőzmalmot épített magának és ott telepedett le.ben a minisztérium pályázatot hirdetett a legjobb gazdasági gépek leírására és használatára , mire Horváth is benyújtotta erre vonatkozó pályamunkáját.ban Fehér Miklós gépgyárostól meghívást kapott és több évig vezette annak gyárát.ben a székesfejérvári ipar- és gazdasági kiállításon megbizatott a magyar királyi államgépgyár képviseletével . A kiállítás bezárása után egészsége meggyengült ; emiatt a gyakorlati működéstől egészen visszalépett és teljesen a szakirodalomnak szentelte idejét . Közgazdasági cikkeket írt a Pesti Naplóba később a Földmivelési Érdekeinkbe ; ezenkívül már megelőzőleg is több gazdasági lapnak levelezője volt és a külföldi lapokban ismertette közgazdasági viszonyainkat . Nevezetesebb cikkei , melyeket az említett lapokba és saját lapjába írt a következők : A magyar gépipar kérdéséhez , A magyar királyi államvasutak gépgyára Budapesten , Társadalmunk helyzetének képe , Magyarország földmívelőinek érdeke , A székesfejérvári kiállítás , Gépiparunk fejlődése , A villamos vasutak , Az elektromos erő , A kazánrobbanásról , Iparunk fejlődése , Az anarchismus , Az aluminium sat . 1882-ben megalapította a Gépipar c. szaklapot , melyből akkorszám jelent meg ; októberjén folytatta februárig , midőn azt az országos gépészegyesületnek engedte át és márciustől Magyar Gépipar címmel mint az egyesület hivatalos lapját márciusig szerkesztette. májusén megalapította a Gépészeti Lapokat , melyet mai napig szerkeszt . Jegyzetek Források PIM1 PIM2 További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar gépészmérnökök Győriek 1836-ban született személyek 1910-ben elhunyt személyek