Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja
A Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. Az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része. Szögliget fokozottan védett négy barlangja közül az egyik.

Leírás 

Az Alsó-hegy déli részén található Bába-völgyben, Szögliget központjától északra, három kilométernyire, egy kis sziklafal tövében nyílik. A Bába-völgyi 1. sz. víznyelőbarlangnak a bejáratától körülbelül 150 méternyire, az Országos Kéktúra kék sáv jelzésű turistaútjához és a piros sáv jelzésű turistaúthoz közel van a bejárata. A turistaúton, a völgyben felfelé haladva a turistaúttól jobbra található. A barlang helyét jelölik az új kiadású turistatérképek.

A bejárata és a belseje omladékos és szűk. Sok cseppkő található benne, például egy majdnem három méter hosszú cseppkőzászló és egy több mint egy méteres állócseppkő. A több helyen csak kúszva járható víznyelőbarlang felső triász, hallstatti mészkőben alakult ki. Az Aggteleki-karszt területén itt tanulmányozható a legjobban ez a mészkő. A Borz-forrás vízrendszerének a része. A látogatásához az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye szükséges. Barlangjáró alapfelszereléssel járható.

Előfordul a barlang az irodalmában Bába-völgyi 2. sz. víznyelőbarlang (Kordos 1984), Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlang (Neidenbach, Pusztay 2005), Bába-völgyi II.sz víznyelőbarlang (Vlk 2019), Bábavölgyi barlangrendszer (Kordos 1984), Bába-völgyi-cseppkőbarlang (Székely 2003), Bábavölgyi-cseppkőbarlang (Jakucs 1961), Bódvaszilasi-barlang (Csekő 1959), Bódvaszilasi-cseppkőbarlang (Dénes 1959), Bódvaszilasi cseppkőbarlang (Kordos 1984) és Szádvári 2. sz. víznyelő barlangja (Kordos 1984) neveken is. 1993-ban volt először Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja néven említve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

1957-ben a Kinizsi Barlangkutató Csoport tagjainak sikerült bejutni a barlangba egynapos bontás után. 1957-ben Szentes György vezetésével fel lett mérve a barlang, amely a felmérés alapján 108 m hosszú és 30 m mély. 1958-ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport és a Kinizsi Barlangkutató Csoport barlangkutatói néhány m-rel növelték a víznyelőbarlang hosszát. 1959-ben a Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoport fluoreszceines vízfestéssel mutatta ki, hogy a barlang és a Borz-forrás (Dénes 1960), amelynek később Lakatos-forrás lett a neve, és, vagy a Bába-forrás (Dénes 1964) kapcsolatban vannak egymással. A víznyelőben eltűnő megfestett víz 72 óra múlva jelent meg a forrásban.

Az 1962-ben megjelent, A barlangok világa című könyvben 120 m hosszúnak van leírva a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja. 1966-ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai ellenőrző bejárásokat és kis állagfenntartási munkát végeztek a bába-völgyi nyelőkben. A Bertalan Károly által írt és 1976-ban befejezett kéziratban szó van arról, hogy a Bábavölgyi barlangrendszer másik nevei Bódvaszilasi cseppkőbarlang és Szádvári (Bábavölgyi) 2.sz. viznyelő barlangja. Szögligeten, az Alsó-hegyen, a Bába-völgyi 1. sz. víznyelőbarlangtól K-re 180 m-re, kb. 335 m tszf. magasságban található a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja. A Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja 120 m hosszú és 30 m mély. A víznyelő megfestett vize a Borz-forrásban jelent meg (1965). A barlangot ismertető cédula két irodalmi mű alapján lett írva.

A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1982-es Országos Vándorgyűlésén a barlang az egyik túracélpont volt. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Bába-völgyi 2. sz. víznyelőbarlang néven Bábavölgyi barlangrendszer, Bódvaszilasi cseppkőbarlang és Szádvári 2. sz. víznyelő barlangja névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1992-ben a MAFC Barlangkutató Csoport tagjai mérték fel a barlangot, amely a felmérés alapján 70 m hosszú és 22 m mély. 1993-ban a csoport elkészítette a barlang alaprajz térképét és hossz-szelvény térképét.

1993. április 8-tól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang. Földtani és hidrológiai értékei alapján lett fokozottan védett barlang. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangját ábrázoló is. Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve, amely azt jelenti, hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet. Az MKBT Műsorfüzet 1994. évi május–júniusi füzetéből megtudható, hogy az árusításra került Alsó-hegy térképlapon nincs rajta a barlang.

A barlang 1995 óta a világörökség része. A Nyerges Attila által 1997-ben készített szakdolgozat szerint a 22 m mély Bába-völgyi II.sz.-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének 27. legmélyebb barlangja. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja az igazgatóság engedélyével látogatható. Az 1998–1999. évi Karszt és Barlangban megjelent, Móga János által írt tanulmány szerint a víznyelőbarlang is az Acskó-forrásba adja le vizét. Ezt a megállapítást azonban nem támasztják alá megfigyelések. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A könyv szerint a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlang (Bódvaszilasi-cseppkőbarlang) az Aggteleki-karszt 1993-tól fokozottan védett természeti értéke. Az Alsó-hegy D-i részén, 347 m tszf. magasságban van a bejárata. A triász mészkőben keletkezett barlang 70 m hosszú és 22 m mély. A víznyelőt 1957-ben a Kinizsi Barlangkutató Csoport tagjai tárták fel bontással. Cseppkövek díszítik a Borz-forrás vízrendszeréhez tartozó, szűk, omladékos járatait. A karszt területén itt tanulmányozható legjobban a felső triász hallstatti mészkő, amely a barlang befoglaló kőzete. A végponti omladék gátolja a továbbjutást. Engedély kell a néhány helyen csak kúszva járható barlang meglátogatásához. Szentes György szócikkében meg van említve, hogy Szentes György részt vett a Bódvaszilasi-cseppkőbarlang feltárásában és társaival elkészítette a barlang térképét.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja (Aggteleki-karsztvidék) fokozottan védett barlang.

Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, 2019-ben kiadott könyvben az olvasható, hogy a Bába-völgyi II.sz víznyelőbarlang 70 m hosszú és 22 m mély. A barlang azonosító számai: Szlovákiában 186, Magyarországon 5451/2. A könyvben publikálva lett a barlang 1993-ban készült két térképe. A barlangot 1993-ban a MAFC mérte fel, majd 1993-ban a MAFC a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit. A térképeket 2014-ben Luděk Vlk digitalizálta. A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe. A térképet Luděk Vlk, Mojmír Záviška, Ctirad Piskač, Jiřina Novotná, Miloš Novotný és Martin Mandel készítették. A térképen, amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok, látható a Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja (5451/2, 186) földrajzi elhelyezkedése. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Bába-völgyi 2. sz. víznyelőbarlang (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Csekő Árpád: Beszámoló az Élelmezésügyi Minisztérium Kinizsi SK Barlangkutató Csoportjának 1958. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1959. október. 13. old.
 Dénes György: Beszámoló a Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoportjának munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1959. szeptember. 20. old.
 Dénes György: Beszámoló a Budapesti Vörös Meteor S.K. Barlangkutató Csoportjának 1959. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. január–február. 48. old.
 Dénes György: Az Alsóhegy karsztjának hidrográfiai viszonyairól. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1963. 9. füz. 165. old. (A víznyelőről van szó benne, a barlangról nincs.)
 Dénes György: Hazai karszt- és barlangkutatási események. Karszt és Barlang, 1964. 1. félév. 33. old.
 Dénes György: Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 30., 31., 33. old.
 Dénes György: Részlet dr. Dénes György főtitkári beszámolójából. Barlangkutató csoportjaink 1964. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 3–4. füz. 48–49. old. (Említi a Bába-forrás barlangrendszerét.)
 Dénes György: Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1965. évi munkájáról és eredményeiről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1966. 13. old. (Említi a Bába-völgy víznyelőinek a feltárását.)
 Dénes György: A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1966. évi jelentése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1967. 10. old.
 Dénes György: Lakatos László 1939–1970. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1970. 2. füz. 1. old. (Említi a Bába-völgy víznyelőinek a barlangjait, de a 2. számú víznyelőbarlangról nem ír név szerint.)
 Dénes György: Újabb fontos adalékok a Tornai-Alsóhegy karszthidrográfiájához. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1970. 6. füz. 5. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gyurkó János: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1993. március 31. (36. sz.) 2045. old.
 Hazslinszky Tamás: Az északborsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése. Hidrológiai Közlöny, 1965. 6. sz. 259., 261., 262., 263. old.
 Hegedűs Gyula: Boros László 1954–2014. MKBT Tájékoztató, 2014. március–április. 2. old. (Említi a Bába-völgy víznyelőinek a feltárását.)
 Jakucs László: Aggtelek és környéke. Budapest, Sport, 1961. (Második, átdolgozott és bővített kiadás.) 240–241., 325., 340. old.
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 183. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 281. old.
 KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
 Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 99., 101., 102. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2336. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 25., 415. old.
 Nyerges Attila: Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája. Kézirat (szakdolgozat), 1997. április. 44. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 211. old.
 Székely Kinga: Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 60–61. old. 
 Szentes György: A bódvaszilasi Meteor-barlang környékének kőzetföldtani viszonyai. Karszt és Barlang, 1963. 2. félév. 61. old. (Említi a Bába-völgy víznyelőit.)
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Luděk Vlk et al: Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy. Prága, 2019. 18., 19., 351., 358. oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye
 –: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. 1982. június 18–20. Bódvaszilas – Alsó-hegy. MKBT Műsorfüzet, 1982. május–június. 9., 11. old.
 –: Alsó-hegyi térképlap. MKBT Műsorfüzet, 1994. május–június. 14. old.
 –: Új tiszteleti tagok. Karszt és Barlang, 2004–2005. 82. old.

További irodalom 

 Székely Kinga: A nemzeti park fokozottan védett barlangjai. In: Baross Gábor szerk.: Az Aggteleki Nemzeti Park. Mezőgazda Kiadó, 1998. 225–238. old.

További információk 

 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi II. sz.-víznyelőbarlang A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója.
 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi II.sz.-víznyelőbarlang A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója.
 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi barlangok I-IX. A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója.
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok az Aggteleki-karszton
Cseppkőbarlangok
Szögliget és környéke barlangjai
A Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . Az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttóta a világörökség része . Szögliget fokozottan védett négy barlangja közül az egyik . Leírás Az Alsó-hegy déli részén található Bába-völgyben , Szögliget központjától északra , három kilométernyire , egy kis sziklafal tövében nyílik . A Bába-völgyi sz. víznyelőbarlangnak a bejáratától körülbelülméternyire , az Országos Kéktúra kék sáv jelzésű turistaútjához és a piros sáv jelzésű turistaúthoz közel van a bejárata . A turistaúton , a völgyben felfelé haladva a turistaúttól jobbra található . A barlang helyét jelölik az új kiadású turistatérképek . A bejárata és a belseje omladékos és szűk . Sok cseppkő található benne , például egy majdnem három méter hosszú cseppkőzászló és egy több mint egy méteres állócseppkő . A több helyen csak kúszva járható víznyelőbarlang felső triász , hallstatti mészkőben alakult ki . Az Aggteleki-karszt területén itt tanulmányozható a legjobban ez a mészkő . A Borz-forrás vízrendszerének a része . A látogatásához az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye szükséges . Barlangjáró alapfelszereléssel járható . Előfordul a barlang az irodalmában Bába-völgyi sz. víznyelőbarlang ( Kordos Bába-völgyi sz. víznyelő barlang ( Neidenbach , Pusztay Bába-völgyi II.sz víznyelőbarlang ( Vlk Bábavölgyi barlangrendszer ( Kordos Bába-völgyi-cseppkőbarlang ( Székely Bábavölgyi-cseppkőbarlang ( Jakucs Bódvaszilasi-barlang ( Csekő Bódvaszilasi-cseppkőbarlang ( Dénes Bódvaszilasi cseppkőbarlang ( Kordosés Szádvári sz. víznyelő barlangja ( Kordosneveken is.ban volt először Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja néven említve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet 1957-ben a Kinizsi Barlangkutató Csoport tagjainak sikerült bejutni a barlangba egynapos bontás után.ben Szentes György vezetésével fel lett mérve a barlang , amely a felmérés alapjánm hosszú ésm mély.ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport és a Kinizsi Barlangkutató Csoport barlangkutatói néhány m-rel növelték a víznyelőbarlang hosszát.ben a Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoport fluoreszceines vízfestéssel mutatta ki , hogy a barlang és a Borz-forrás ( Dénes amelynek később Lakatos-forrás lett a neve , és , vagy a Bába-forrás ( Déneskapcsolatban vannak egymással . A víznyelőben eltűnő megfestett vízóra múlva jelent meg a forrásban . Azben megjelent , A barlangok világa című könyvbenm hosszúnak van leírva a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja.ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai ellenőrző bejárásokat és kis állagfenntartási munkát végeztek a bába-völgyi nyelőkben . A Bertalan Károly által írt ésban befejezett kéziratban szó van arról , hogy a Bábavölgyi barlangrendszer másik nevei Bódvaszilasi cseppkőbarlang és Szádvári ( Bábavölgyi) sz. viznyelő barlangja . Szögligeten , az Alsó-hegyen , a Bába-völgyi sz. víznyelőbarlangtól K-rem-re , kb.m tszf. magasságban található a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja . A Bába-völgyi sz. víznyelő barlangjam hosszú ésm mély . A víznyelő megfestett vize a Borz-forrásban jelent meg A barlangot ismertető cédula két irodalmi mű alapján lett írva . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulates Országos Vándorgyűlésén a barlang az egyik túracélpont volt . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Bába-völgyi sz. víznyelőbarlang néven Bábavölgyi barlangrendszer , Bódvaszilasi cseppkőbarlang és Szádvári sz. víznyelő barlangja névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.ben a MAFC Barlangkutató Csoport tagjai mérték fel a barlangot , amely a felmérés alapjánm hosszú ésm mély.ban a csoport elkészítette a barlang alaprajz térképét és hossz-szelvény térképét . 1993. áprilistól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang . Földtani és hidrológiai értékei alapján lett fokozottan védett barlang . Az március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent , hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte , amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek , és ehhez diákat keresett . Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok , köztük a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangját ábrázoló is . Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve , amely azt jelenti , hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet . Az MKBT Műsorfüzet évi május–júniusi füzetéből megtudható , hogy az árusításra került Alsó-hegy térképlapon nincs rajta a barlang . A barlangóta a világörökség része . A Nyerges Attila általben készített szakdolgozat szerint am mély Bába-völgyi II.sz .-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének legmélyebb barlangja. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja az igazgatóság engedélyével látogatható . Az1999. évi Karszt és Barlangban megjelent , Móga János által írt tanulmány szerint a víznyelőbarlang is az Acskó-forrásba adja le vizét . Ezt a megállapítást azonban nem támasztják alá megfigyelések. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A könyv szerint a Bába-völgyi sz. víznyelő barlang ( Bódvaszilasi-cseppkőbarlang ) az Aggteleki-karszttól fokozottan védett természeti értéke . Az Alsó-hegy D-i részén,m tszf. magasságban van a bejárata . A triász mészkőben keletkezett barlangm hosszú ésm mély . A víznyelőtben a Kinizsi Barlangkutató Csoport tagjai tárták fel bontással . Cseppkövek díszítik a Borz-forrás vízrendszeréhez tartozó , szűk , omladékos járatait . A karszt területén itt tanulmányozható legjobban a felső triász hallstatti mészkő , amely a barlang befoglaló kőzete . A végponti omladék gátolja a továbbjutást . Engedély kell a néhány helyen csak kúszva járható barlang meglátogatásához . Szentes György szócikkében meg van említve , hogy Szentes György részt vett a Bódvaszilasi-cseppkőbarlang feltárásában és társaival elkészítette a barlang térképét . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja ( Aggteleki-karsztvidék ) fokozottan védett barlang . Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, ben kiadott könyvben az olvasható , hogy a Bába-völgyi II.sz víznyelőbarlangm hosszú ésm mély . A barlang azonosító számai : Szlovákiában Magyarországon2 . A könyvben publikálva lett a barlangban készült két térképe . A barlangotban a MAFC mérte fel , majdban a MAFC a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit . A térképeketben Luděk Vlk digitalizálta . A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe . A térképet Luděk Vlk , Mojmír Záviška , Ctirad Piskač , Jiřina Novotná , Miloš Novotný és Martin Mandel készítették . A térképen , amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok , látható a Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja2,földrajzi elhelyezkedése. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Bába-völgyi sz. víznyelőbarlang ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Csekő Árpád : Beszámoló az Élelmezésügyi Minisztérium Kinizsi SK Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , október. old . Dénes György : Beszámoló a Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoportjának munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , szeptember. old . Dénes György : Beszámoló a Budapesti Vörös Meteor S.K . Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , január–február. old . Dénes György : Az Alsóhegy karsztjának hidrográfiai viszonyairól . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . ( A víznyelőről van szó benne , a barlangról nincs . ) Dénes György : Hazai karszt- és barlangkutatási események . Karszt és Barlang , félév. old . Dénes György : Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz . , , old . Dénes György : Részlet dr. Dénes György főtitkári beszámolójából . Barlangkutató csoportjaink évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,4. füz.49. old . ( Említi a Bába-forrás barlangrendszerét . ) Dénes György : Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi munkájáról és eredményeiről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . ( Említi a Bába-völgy víznyelőinek a feltárását . ) Dénes György : A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi jelentése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Dénes György : Lakatos László1970. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . ( Említi a Bába-völgy víznyelőinek a barlangjait , de a számú víznyelőbarlangról nem ír név szerint . ) Dénes György : Újabb fontos adalékok a Tornai-Alsóhegy karszthidrográfiájához . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gyurkó János : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Hazslinszky Tamás : Az északborsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése . Hidrológiai Közlöny , sz . , , , old . Hegedűs Gyula: Boros László2014. MKBT Tájékoztató , március–április. old . ( Említi a Bába-völgy víznyelőinek a feltárását . ) Jakucs László : Aggtelek és környéke . Budapest , Sport , ( Második , átdolgozott és bővített kiadás.) 241. , , old . Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . KTM-TvH Barlangtani Intézet : Felhívás . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Móga János : A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei . Karszt és Barlang, 1999. , , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Nyerges Attila : Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája . Kézirat ( szakdolgozat ) , április. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga: Bába-völgyi sz. víznyelő barlangja . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,61. old . Szentes György : A bódvaszilasi Meteor-barlang környékének kőzetföldtani viszonyai . Karszt és Barlang , félév. old . ( Említi a Bába-völgy víznyelőit . ) Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Luděk Vlk et al : Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy . Prága , , , , oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye – : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. június20. Bódvaszilas – Alsó-hegy . MKBT Műsorfüzet , május–június . , old. – : Alsó-hegyi térképlap . MKBT Műsorfüzet , május–június. old. – : Új tiszteleti tagok . Karszt és Barlang,2005. old . További irodalom Székely Kinga : A nemzeti park fokozottan védett barlangjai . In: Baross Gábor szerk . : Az Aggteleki Nemzeti Park . Mezőgazda Kiadó,238. old . További információk Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi II. sz.-víznyelőbarlang A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója . Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi II.sz .-víznyelőbarlang A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója . Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Bába-völgyi barlangok I-IX . A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója . Országos Barlangnyilvántartás Barlangok az Aggteleki-karszton Cseppkőbarlangok Szögliget és környéke barlangjai