Desne
Desne falu Horvátországban, Dubrovnik-Neretva megyében. Közigazgatásilag Kula Norinskához tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 49, közúton 65 km-re délkeletre, Pločétól légvonalban 8, közúton 12 km-re keletre, községközpontjától 6 km-re északnyugatra a Neretva völgyétől északra fekszik. Legjelentősebb településrészei: Masline, Kod crkve, Vrijaci, Strimen és Šišin. Délnyugati határában egy lesüllyedt mederben hullámzik a Desansko jezero, azaz a Desnei-tó vize, mely vizét a Modro oko (Kék szem) forrástóból kapja. A forrástó onnan kapta a nevét, hogy tükrében az ég kék színe tükröződik vissza, környezete mocsaras. A tavat a Neretvával a Desanka- és a Crna-patak köti össze. A település északkeleti határrészét képező hegyes terület szélénél több forrás fakad, melyek a karsztos kőzeten át a föld alatt kapcsolatban vannak a Matica-patak vízrendszerével. A falu feletti magaslatok közül említésre méltó a Babina gomila (735 m), Ilica (659 m), Velika Rujnica (618 m), Mala Rujnica (599 m), Varda (532 m), Sedlo (vagy Prijevoj; 525 m), Kablina (456 m), Donja Gora (315 m) és a  Dejnovac (175 m).

Története 
Desne területe az itt található ókori halomsírok tanúsága szerint már a történelem előtti időben is lakott volt. A sírok a térség első ismert népének az illíreknek a hagyatékai, akik a római hódításig uralták a mai Dalmácia területét. A római korból csak néhány latin feliratos kőtöredék maradt fenn, de a Desnei-tóban egészen a 19. század végéig látszottak római falmaradványok. Desne egy Desna nevű középkori erődítményről kapta a nevét, melyet 1361-ben említenek először. Ezután a 14. és a 15. században többször is szerepel az írásos forrásokban. 1412 május 3-án egy oklevélben „in Desna teritorii Narenti” alakban, mint a Neretva területén levő Desna szerepel. Desne területe és a tó vidéke kiváló menedékhelyül szolgált a kalózok számára is, akik többször támadták innen a raguzai kereskedőket. Desna várának őrsége és kapitánya is volt. Arról, hogy Desne már a középkorban is lakott volt a területén található középkori sírkövek adnak bizonyságot. Közülük a legtöbb a plébániatemplom mellett található és néhány a templom falába is be van építve.

A török a 15. század második felében hódította meg ezt a vidéket. 1463-ban török uralom alá került Bosznia, 1482-ben pedig Hercegovina is. Közvetlenül ezután elesett a Neretva bal partján Opuzen mellett álló Brstanik vára is, majd az egész Neretva völgyét a Hercegovinai szandzsákhoz csatolták. 1499-ben már az egész akkori neretvai krajina a Cetina folyóig török uralom alatt állt. Nehéz idők következtek az itt élő keresztény lakosságra, mert a törökök egyáltalán nem kímélték őket. Közülük sokat megöltek, mások a tengermellékre és a szigetekre menekültek. A terület a 16. században a podjezerjei plébániához tartozott. 1563-ig a megmaradt keresztény lakosság lelki szolgálatát a ljubuški ferences atyák látták el, majd miután a török lerombolta kolostorukat a szolgálatot a zaostrogi atyák vették át.

A török 1683-as bécsi veresége után a keresztény seregek egymás után szabadították fel a megszállt területeket. Dalmácia népe is felkelt az idegen uralom ellen és a velencei parancsnokok vezetésével 1685-ben a Neretva völgyét is felszabadították. A török uralom után a terület a Velencei Köztársaság része lett. A 17. század végén és a 18. század elején Desnán lakott az akkori plinai plébános, aki nemcsak a plinai plébánia területét, hanem a Borovciig terjedő terület lelki szolgálatát is ellátta. 1720-ban Desna a Borovci székhelyű vidi plébánia része lett. 1735-ben Rujnicával együtt az újraalapított borovci plébániához került. 1760-ban Stjepan Blašković makarskai püspök Desnát és Rujnicát önálló plébániává nyilvánította. A plébános Rujnicán lakott. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1863-ban újraalapították a bagaliovići plébániát, melynek Desne is a része lett. 1857-ben 1056, 1910-ben 1163 lakosa volt.

1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1921-ben Desnét leválasztották a bagalovići plébániáról és önálló plébánia lett. 1931-ben a falunak 753 lakosa volt. A II. világháború idején a Független Horvát Állam része volt, de élénk partizántevékenység volt a környékén. 1943 februárjában egy partizánakciót követően az olasz megszállók végigrabolták a települést, melynek iskoláját felgyújtották. A háború után a település szocialista Jugoszláviához került. Megindult a lakosság elvándorlása, mely különösen az 1960-as és 1970-es években erősödött fel. Desne 1991-től a független Horvát Köztársaság része. 1992-ig közigazgatásilag Metković községhez tartozott. 1993. január 1-jén megalakult Kula Norinska község, melynek Desne is a része lett. A településnek 2011-ben már csak 90 lakosa volt.

Népesség 

(1857-ben és 1869-ben az adatok Krvavac, Bagalovići, Vrh Desne, Kula Norinska és Podrujnica, 1921-ben és 1931-ben részben Krvavac, 1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és 1931-ben Momići és Matijevići, 1880-ban pedig részben Podrujnica  lakosságát is tartalmazzák.)

Nevezetességei 
Szent György tiszteletére szentelt plébániatemploma a török uralom alóli felszabadulás után, a 17. század végén vagy a 18. század elején épült. A templom azonban idővel rossz állapota miatt alkalmatlan volt a használatra, ezért 1779-ben Blašković püspök elrendelte egy az eredetivel egyező méretű templom építését. A rendeletet azonban ekkor még nem hajtották végre. 1837-ben a templom már életveszélyes állapotban volt. Végül az épületet 1845-ben renoválták és bővítették, ekkor nyerte el mai formáját. Az épület 16 és fél méter hosszú, 8 méter széles. A beton oszlopokon álló harangtornyot az I. világháború után építették. A templomnak három oltára van. A főoltár a szentélyben, a Szűz Mária és a Szent György oltár a szentély előtt, a diadalívnél áll ahova 1963-ban helyezték át. 1990-ben az épületet teljesen megújították, ekkor állították fel a szembemiséző oltárt. A hajóban Szent József és Szent Liberan szobrait helyezték el. A megújított templomot 1991. július 23-án szentelte fel Ante Jurić érsek.
A rujnicai Szent Rókus kápolnát 1761-ben említik először, amikor keresztelőt tartottak benne. 1910-ben a település lakatlanná vált, de a kápolna megmaradt. Ma csak évente háromszor, Szent Rókus ünnepén, Húsvét harmadnapján és Pünkösd harmadnapján tartanak misét benne, amikor a falu régi lakóinak leszármazottai visszatérnek és meglátogatják régi otthonaikat.
A Szent Miklós kápolna 1921-ben a plébánia önállóvá válása után épült az akkori plébánia épülete mellé a plébános mindennapi használatára. Mivel a lakosság időközben a környékéről elköltözött a kápolna magára maradt. Ma csak Szent Miklós ünnepén miséznek benne.
 Délnyugati határában egy lesüllyedt mederben található a 40 hektáros Desnei-tó (Desansko jezero). A tó főként a Modro oko forrásból kapja a vizét, mely onnan kapta a nevét, hogy tükrében az ég kék színe tükröződik vissza. A forrás legnagyobb mélysége 22 és fél méter, mellette a tavat még vagy tíz kisebb forrás is táplálja. A tó környezete mocsaras, a Neretvával a Desanka- és a Crna-patak köti össze.

Gazdaság 
A jó minőségű földek és a kedvező éghajlat kedvez a mezőgazdasági termelésnek. Sok desnei foglalkozik olajbogyó termeléssel, többen felújították régi ültetvényeiket. Sokan termelnek burgonyát és zöldségféléket is. Tervezik a falusi turizmus fejlesztését.

Kultúra 
A településen kultúrház működik.

Oktatás 
Desne első iskolája 1898-ban nyílt meg kétosztályos iskolaként a Strimen nevű településrészen. 1943-ban az olasz megszállók felgyújtották. 1945 és 1947 között az iskola magánházakban működött. 1947/48-ban felépült az új iskolaépület, mely már négyosztályos iskolaként nyílt meg, majd 1954-től hatosztályos iskolaként működött tovább. 1994-ben a tanulók kis száma miatt be kellett zárni, azóta az itteni gyerekek Kula Norinskára járnak iskolába. 1997-ben az iskolaépületben telefonközpontot nyitottak.

Sport 
MNK „Desne” kispályás labdarúgóklub.

Jegyzetek

Források 
Kula Norinska község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja – Desne 
Geni.com:Desne

További információk 
Nasaneretva.net: Značajni krajobraz Modro oko i jezero uz naselje desne 

Dubrovnik-Neretva megye települései
Desne falu Horvátországban , Dubrovnik-Neretva megyében . Közigazgatásilag Kula Norinskához tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , Pločétól légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra a Neretva völgyétől északra fekszik . Legjelentősebb településrészei : Masline , Kod crkve , Vrijaci , Strimen és Šišin . Délnyugati határában egy lesüllyedt mederben hullámzik a Desansko jezero , azaz a Desnei-tó vize , mely vizét a Modro oko ( Kék szem ) forrástóból kapja . A forrástó onnan kapta a nevét , hogy tükrében az ég kék színe tükröződik vissza , környezete mocsaras . A tavat a Neretvával a Desanka- és a Crna-patak köti össze . A település északkeleti határrészét képező hegyes terület szélénél több forrás fakad , melyek a karsztos kőzeten át a föld alatt kapcsolatban vannak a Matica-patak vízrendszerével . A falu feletti magaslatok közül említésre méltó a Babina gomilam ) , Ilicam ) , Velika Rujnicam ) , Mala Rujnicam ) , Vardam ) , Sedlo ( vagy Prijevoj;m ) , Kablinam ) , Donja Goram ) és a Dejnovacm ) . Története Desne területe az itt található ókori halomsírok tanúsága szerint már a történelem előtti időben is lakott volt . A sírok a térség első ismert népének az illíreknek a hagyatékai , akik a római hódításig uralták a mai Dalmácia területét . A római korból csak néhány latin feliratos kőtöredék maradt fenn , de a Desnei-tóban egészen a század végéig látszottak római falmaradványok . Desne egy Desna nevű középkori erődítményről kapta a nevét , melyetben említenek először . Ezután a és a században többször is szerepel az írásos forrásokban.májusán egy oklevélben „ in Desna teritorii Narenti” alakban , mint a Neretva területén levő Desna szerepel . Desne területe és a tó vidéke kiváló menedékhelyül szolgált a kalózok számára is , akik többször támadták innen a raguzai kereskedőket . Desna várának őrsége és kapitánya is volt . Arról , hogy Desne már a középkorban is lakott volt a területén található középkori sírkövek adnak bizonyságot . Közülük a legtöbb a plébániatemplom mellett található és néhány a templom falába is be van építve . A török a század második felében hódította meg ezt a vidéket.ban török uralom alá került Bosznia, ben pedig Hercegovina is . Közvetlenül ezután elesett a Neretva bal partján Opuzen mellett álló Brstanik vára is , majd az egész Neretva völgyét a Hercegovinai szandzsákhoz csatolták.ben már az egész akkori neretvai krajina a Cetina folyóig török uralom alatt állt . Nehéz idők következtek az itt élő keresztény lakosságra , mert a törökök egyáltalán nem kímélték őket . Közülük sokat megöltek , mások a tengermellékre és a szigetekre menekültek . A terület a században a podjezerjei plébániához tartozott.ig a megmaradt keresztény lakosság lelki szolgálatát a ljubuški ferences atyák látták el , majd miután a török lerombolta kolostorukat a szolgálatot a zaostrogi atyák vették át . A törökas bécsi veresége után a keresztény seregek egymás után szabadították fel a megszállt területeket . Dalmácia népe is felkelt az idegen uralom ellen és a velencei parancsnokok vezetésévelben a Neretva völgyét is felszabadították . A török uralom után a terület a Velencei Köztársaság része lett . A század végén és a század elején Desnán lakott az akkori plinai plébános , aki nemcsak a plinai plébánia területét , hanem a Borovciig terjedő terület lelki szolgálatát is ellátta.ban Desna a Borovci székhelyű vidi plébánia része lett.ben Rujnicával együtt az újraalapított borovci plébániához került.ban Stjepan Blašković makarskai püspök Desnát és Rujnicát önálló plébániává nyilvánította . A plébános Rujnicán lakott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ban újraalapították a bagaliovići plébániát , melynek Desne is a része lett.benbenlakosa volt . 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett.ben Desnét leválasztották a bagalovići plébániáról és önálló plébánia lett.ben a falunaklakosa volt . A II. világháború idején a Független Horvát Állam része volt , de élénk partizántevékenység volt a környékén. februárjában egy partizánakciót követően az olasz megszállók végigrabolták a települést , melynek iskoláját felgyújtották . A háború után a település szocialista Jugoszláviához került . Megindult a lakosság elvándorlása , mely különösen azas éses években erősödött fel . Desnetől a független Horvát Köztársaság része.ig közigazgatásilag Metković községhez tartozott. januárjén megalakult Kula Norinska község , melynek Desne is a része lett . A településnekben már csaklakosa volt . Népesség ( 1857-ben ésben az adatok Krvavac, Bagalovići , Vrh Desne , Kula Norinska és Podrujnica, ben ésben részben Krvavac, ben , ben, ben ésben Momići és Matijevići, ban pedig részben Podrujnica lakosságát is tartalmazzák . ) Nevezetességei Szent György tiszteletére szentelt plébániatemploma a török uralom alóli felszabadulás után , a század végén vagy a század elején épült . A templom azonban idővel rossz állapota miatt alkalmatlan volt a használatra , ezértben Blašković püspök elrendelte egy az eredetivel egyező méretű templom építését . A rendeletet azonban ekkor még nem hajtották végre.ben a templom már életveszélyes állapotban volt . Végül az épületetben renoválták és bővítették , ekkor nyerte el mai formáját . Az épületés fél méter hosszú,méter széles . A beton oszlopokon álló harangtornyot az I. világháború után építették . A templomnak három oltára van . A főoltár a szentélyben , a Szűz Mária és a Szent György oltár a szentély előtt , a diadalívnél áll ahovaban helyezték át.ben az épületet teljesen megújították , ekkor állították fel a szembemiséző oltárt . A hajóban Szent József és Szent Liberan szobrait helyezték el . A megújított templomot júliusán szentelte fel Ante Jurić érsek . A rujnicai Szent Rókus kápolnátben említik először , amikor keresztelőt tartottak benne.ben a település lakatlanná vált , de a kápolna megmaradt . Ma csak évente háromszor , Szent Rókus ünnepén , Húsvét harmadnapján és Pünkösd harmadnapján tartanak misét benne , amikor a falu régi lakóinak leszármazottai visszatérnek és meglátogatják régi otthonaikat . A Szent Miklós kápolnaben a plébánia önállóvá válása után épült az akkori plébánia épülete mellé a plébános mindennapi használatára . Mivel a lakosság időközben a környékéről elköltözött a kápolna magára maradt . Ma csak Szent Miklós ünnepén miséznek benne . Délnyugati határában egy lesüllyedt mederben található ahektáros Desnei-tó ( Desansko jezero ) . A tó főként a Modro oko forrásból kapja a vizét , mely onnan kapta a nevét , hogy tükrében az ég kék színe tükröződik vissza . A forrás legnagyobb mélységeés fél méter , mellette a tavat még vagy tíz kisebb forrás is táplálja . A tó környezete mocsaras , a Neretvával a Desanka- és a Crna-patak köti össze . Gazdaság A jó minőségű földek és a kedvező éghajlat kedvez a mezőgazdasági termelésnek . Sok desnei foglalkozik olajbogyó termeléssel , többen felújították régi ültetvényeiket . Sokan termelnek burgonyát és zöldségféléket is . Tervezik a falusi turizmus fejlesztését . Kultúra A településen kultúrház működik . Oktatás Desne első iskolájaban nyílt meg kétosztályos iskolaként a Strimen nevű településrészen.ban az olasz megszállók felgyújtották.ésközött az iskola magánházakban működött.48-ban felépült az új iskolaépület , mely már négyosztályos iskolaként nyílt meg , majdtől hatosztályos iskolaként működött tovább.ben a tanulók kis száma miatt be kellett zárni , azóta az itteni gyerekek Kula Norinskára járnak iskolába.ben az iskolaépületben telefonközpontot nyitottak . Sport MNK „ Desne” kispályás labdarúgóklub . Jegyzetek Források Kula Norinska község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja – Desne Geni.com: Desne További információk Nasaneretva.net: Značajni krajobraz Modro oko i jezero uz naselje desne Dubrovnik-Neretva megye települései