Ruden
Ruden (szlovénül: Ruda) osztrák község Karintia Völkermarkti járásában. 2017 januárjában 1520 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Ruden Karintia délkeleti részén helyezkedik el a Jauntal völgyben, a Drávától északra. Az önkormányzathoz négy katasztrális községben (Kraßnitz, Unternberg, Ruden, Eis) 18 kisebb-nagyobb falu és településrész tartozik: Dobrowa (64 lakos), Eis (238), Grutschen (15), Kanaren (26), Kleindiex (99), Kraßnitz (29), Lippitzbach (35), Obermitterdorf (225), Ruden (178), Sankt Jakob (12), Sankt Martin (152), Sankt Nikolai (73), Sankt Radegund (104), Untermitterdorf (107), Unternberg (139), Unterrain (9), Weißeneggerberg (0), Wunderstätten (46).
 
A környező települések: délkeletre Neuhaus, délre Bleiburg, délnyugatra Eberndorf, nyugatra Völkermarkt, északnyugatra Griffen, északkeletre Sankt Paul im Lavanttal, keletre Lavamünd.

Története
Az oklevelek tanúsága szerint egy ezüstbánya már a 12. században működött a mai község területén, sőt lehetséges, hogy több mint kétezer éve a kelták is művelték és az itt bányászott ezüstből verték pénzeiket. A település szlovén neve (ruda=érc) is innen származik. 

A falu a középkorban Weißenegg várának uradalmához tartozott. A vár a 12. században épült, első tulajdonosa egy bizonyos, 1120 körül élő Wülfing von "Wizzeneck" volt. 1300 után a helyi törvényszék is Weißeneggben működött, majd 1491-ben átkerült Griffenbe. A von Weißenegg család 1332-eladta a birtokot a Walsee nemzetségnek, akiktől 1363-ban a Cilleiek örökölték meg. Tőlük egy csere révén 1425-ben a bambergi érsekhez került. Weißenegg egészen 1759-ig a bajor érsekek kezében maradt, amikor azok valamennyi karintiai birtokukat eladták és az akkor már elhagyott vár és a körülötte fekvő erdők magánkézbe kerültek. 

A rudeni egyházközség 1521-ben vált önállóvá. Eisben 1789-től 1874-ig lóváltó postaállomás működött. 

Ruden és Eis községek önkormányzatai 1850-ben jöttek létre. Utóbbit már 1854-ben kettéválasztották és egyik felét Rudenhez kapcsoltak. Az együttes községet 1869-ben Griffen alá rendelték, majd 1876-tól ismét önálló vált.

Lakosság
A rudeni önkormányzat területén 2017 januárjában 1520-an éltek, ami visszaesést jelent a 2001-es 1600 lakoshoz képest. Akkor a lakosok 98,1%-a volt osztrák állampolgár. A szlovén kisebbség aránya elérte a 3,9%-ot. 94% római katolikusnak, 1,1% evangélikusnak, 2,8% felekezet nélkülinek vallotta magát.

Látnivalók
Weißenegg vára
Lippitzbach kastélya
Ruden katolikus plébániatemploma
Gorentschach katolikus plébániatemploma
Ruden Szt. Radegund-temploma
a Jörg Haider-híd a Dráván

Jegyzetek

Fordítás

Források
Nadja David: Die slowenische Mundart von Gorentschach/Gorenče (Dissertation). Klagenfurt 2007.
A település honlapja
20812 – Ruden (Kärnten) Statistik Austria

Karintia települései
Ruden ( szlovénül : Ruda ) osztrák község Karintia Völkermarkti járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Ruden Karintia délkeleti részén helyezkedik el a Jauntal völgyben , a Drávától északra . Az önkormányzathoz négy katasztrális községben ( Kraßnitz , Unternberg , Ruden , Eis) kisebb-nagyobb falu és településrész tartozik : Dobrowalakos ) , Eis Grutschen Kanaren Kleindiex Kraßnitz Lippitzbach Obermitterdorf Ruden Sankt Jakob Sankt Martin Sankt Nikolai Sankt Radegund Untermitterdorf Unternberg Unterrain Weißeneggerberg Wunderstätten A környező települések : délkeletre Neuhaus , délre Bleiburg , délnyugatra Eberndorf , nyugatra Völkermarkt , északnyugatra Griffen , északkeletre Sankt Paul im Lavanttal , keletre Lavamünd . Története Az oklevelek tanúsága szerint egy ezüstbánya már a században működött a mai község területén , sőt lehetséges , hogy több mint kétezer éve a kelták is művelték és az itt bányászott ezüstből verték pénzeiket . A település szlovén neve ( ruda=érc ) is innen származik . A falu a középkorban Weißenegg várának uradalmához tartozott . A vár a században épült , első tulajdonosa egy bizonyos, körül élő Wülfing von " Wizzeneck " volt.ut án a helyi törvényszék is Weißeneggben működött , majdben átkerült Griffenbe . A von Weißenegg családeladta a birtokot a Walsee nemzetségnek , akiktőlban a Cilleiek örökölték meg . Tőlük egy csere révénben a bambergi érsekhez került . Weißenegg egészenig a bajor érsekek kezében maradt , amikor azok valamennyi karintiai birtokukat eladták és az akkor már elhagyott vár és a körülötte fekvő erdők magánkézbe kerültek . A rudeni egyházközségben vált önállóvá . Eisbentőlig lóváltó postaállomás működött . Ruden és Eis községek önkormányzataiben jöttek létre . Utóbbit márben kettéválasztották és egyik felét Rudenhez kapcsoltak . Az együttes községetben Griffen alá rendelték , majdtól ismét önálló vált . Lakosság A rudeni önkormányzat területénjanuárjábanan éltek , ami visszaesést jelent aeslakoshoz képest . Akkor a lakosok1%-a volt osztrák állampolgár . A szlovén kisebbség aránya elérte a9%-ot . római katolikusnak,1 % evangélikusnak,8 % felekezet nélkülinek vallotta magát . Látnivalók Weißenegg vára Lippitzbach kastélya Ruden katolikus plébániatemploma Gorentschach katolikus plébániatemploma Ruden Szt . Radegund-temploma a Jörg Haider-híd a Dráván Jegyzetek Fordítás Források Nadja David : Die slowenische Mundart von Gorentschach/Gorenče ( Dissertation ) . Klagenfurt A település honlapja 20812 – Ruden ( Kärnten ) Statistik Austria Karintia települései