Nedeczky István (földbirtokos)
Nedecei Nedeczky István (Lesencetomaj,  Zala vármegye, 1832. március 22. – Biharugra, 1908. szeptember 3.) földbirtokos, 1848-as honvéd, az 1860-as években a magyarországi függetlenségi szervezkedések egyik vezetője, országgyűlési képviselő.

Élete

Az ősrégi nemesi származású nedecei Nedeczky család sarja. Apja nedecei Nedeczky Lajos (1800–1841), Deák Ferenc kedves, ifjúkori barátja, balatonedericsi és lesencetomaji földbirtokos volt, megyei aljegyző, majd szolgabíró a szántói járásban, anyja a nemeskéri Kiss család sarja, nemeskéri Kiss Emma (1813-1856), Deák Ferenc unokahúga volt. Apai nagyszülei nedecei Nedeczky Ferenc (1769–1835), Zala vármegyei másodaljegyző, árvaszéki elnök, és lomnicai Skerlecz Mária Klára (1777–1828) voltak. Anyai nagyszülei nemeskéri Kiss József (1786-1829), földbirtokos és kehidai Deák Jozefa (1791–1853) voltak.

A fiatal Nedeczky István 1848 augusztusában, alig 16 évesen a zalaegerszegi nemzetőrök közé állt, később a forradalmi honvéd hadseregben részt vett a téli hadjáratban és a branyiszkói ütközetben is. Azután a 7. huszárezredhez vezényelték, ahol százados lett. Végigharcolta a nyári hadjáratot a világosi fegyverletételig. Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverése után büntetésből közlegényként besorozták a császári hadseregbe, ahonnan 1852-ben váltságdíj ellenében szabadult. 1863-ban  elhatározta, hogy Párizsba utazik a nagybátyjához, onnan esetleg tovább Itáliába, és beáll a magyar légióba. 1863. október–novemberében Kossuth Lajos a Torinóba érkező Nedeczkyt megbízta egy esetleges galíciai felkelés, illetve az olasz–osztrák háború esetén megszervezendő magyarországi felkelés előkészítésével. Torinóban Nedeczky tagja lett a Dante Alighieri szabadkőműves páholynak.

A Nedeczky-Almásy összeesküvés
1864-ben szervezkedni kezdett Almásy Pállal és Beniczky Lajossal Magyarország függetlenségének helyreállításáért az 1848-as törvények alapján. Az egész országot átfogó szervezkedésnek az élén Nedeczky, illetve a Kossuthtól független Almásy Pál állt. A Nedeczky által vezetett szervezkedés a Dunántúlra terjedt ki, és jelentős részben az 1861-es honvédegyleti kapcsolatokra alapozta a működését, a Beniczky és Almásy vezette összeesküvők viszont a Dunától keletre és északra szerveződtek. Pesten a „Kis Pipa” vendéglő volt a szervezkedők törzshelye és az idegen börtönökből hazaérkező hazafiaknak fővárosi útjukban az első megálló. Az Almásy és Nedeczky-féle összeesküvők is itt tartották gyüléseiket, és a szövetség egyik ré­szét itt robbantotta szét 1864. március 15-én az osztrák rendőrség. Még elfogatása előtt Nedeczky szervezkedése március 13-án, a bécsi forradalom évfordulóján Pest belvárosában kisebb utcai tüntetést rendezett. A szervezkedés lebuktatója a császári besúgóhálózat egyik embere, az összeesküvő Asbóth Lajos volt, akit már 1862-től az osztrák rendőrség fizetett, és aki provokátorként 10 000 Ft díjazás fejében elvállalta az Almásy-féle összeesküvés katonai vezetését. Így hát a szervezkedés rövid úton lelepleződött, és Nedeczkyt Almásyval együtt a pesti Angol Királynő Szállóban letartóztatták. Nehéz helyzetbe került a két vezető, hiszen mindketten országgyűlési képviselők voltak Debrecenben, Almásy Pál pedig elnökölt is a Habsburg-ház trónfosztását kimondó ülésen, 1849. április 14-én. Ő hirdette ki a Habsburg–Lotaringiai-ház trónfosztását kimondó Függetlenségi Nyilatkozatot és ő volt – báró Perényi Zsigmond felsőházi másodelnök és Szacsvay Imre képviselőházi jegyző mellett – az okmány egyik aláírója is.

A rendőrségi jelentésből sok minden megtudható Nedeczkyről: katolikus, magas, sovány férfi, haja fekete, szeme kék, körszakállt visel, beszél a magyaron kívül németül, kevéssé latinul és franciául, 330 forint és egy ezüst óra volt nála. Letartóztatásának indoka: hazaárulás. A haditörvényszék Nedeczkyt kötél általi halálra és nemességének elvesztésére ítélte, de kegyelemből a két fővádlott halálos ítéletét 20-20 évi várfogságra változtatták, amelyből Nedeczky három évet Olmützben le is töltött. Beniczky Lajost 10 évi várbörtönre ítélték, társaikat pedig több évi börtönbüntetésre.

I. Ferenc József osztrák császártól kegyelmet kapott, amikor a császár Deák Ferencet fogadta az 1866-os königgrätzi vereség után.

1878 és 1906 között az Országos Honvédsegélyző Egylet irodafőnökeként a volt honvédek segélyügyeivel foglalkozott.

Históriai tarokkparti 
1869 és 1878 között Temes vármegye országgyűlési képviselője volt, Deák Ferenc unokaöccseként, annak politikailag egyik legfőbb támogatója.

Házassága és gyermekei
Nedeczky István feleségül vette gyulai Gaál Konstancia (*1838–?) kisasszonyt, akinek a szülei gyulai Gaál János és Arnold Júlia lányát. Házasságukból két leány született:
Nedeczky Franciska Klára Julianna Emma (Dombó, 1857. április 26. – Biharugra, 1934. október 1.). Férje: nagybölöni Bölöny József (Nagyvárad, 1850. január 2. – Szilaspuszta, 1930. szeptember 27.), színházigazgató, országgyűlési képviselő.
Nedeczky Emma Ilona Terézia (Dombó, 1858. augusztus 10. – Balatonederics, 1883. július 27.). Férje: nedeczei Nedeczky Jenő (Balatonederics, 1840. március 13.–Balatonederics, 1914. március 12.), országgyűlési képviselő, Zala vármegye nemesi választmány tagja, földbirtokos.

Művei
Az írásművek elmélete. Pest, 1870
A tragédia elmélete. Pest, 1871
A komédia elmélete. Pest, 1872
A magyar nemzeti irodalom történetének vázlata. Pest, 1872
Aesthetikai dolgozatok. Bp., 1873
Stilisztika. Bp., 1875

Irodalom 
 Nagy Márton: Régi nevek – régi regék, Nagyvárad, 1897
 Nyárády Gábor: Judáspénzért a bajtársakat. Adatok az Almásy-Nedeczky-szervezkedés történetéhez, Hadtörténeti Közlemények, 1997.
 Steier Lajos: Beniczky Lajos visszaemlékezései és jelentései az 1848/9-iki szabadságharcról és a tót mozgalomról, Budapest, 1924
 Mikszáth Kálmán:  Az én kortársaim
Lipp Tamás: Kánkánia, Liget Műhely Alapítvány, Budapest, 1997,

Jegyzetek

Források 
 Magyar életrajzi lexikon
 Zalai életrajzi kislexikon - nedecei Nedeczky István
 A Fekete-kastély urai, balatonederics.hu
 
 Hajagos József: Almásy Pál tevékenysége az 1848–49-es forradalomban és szabadságharcban
 Lipp Tamás: Kánkánia – összeesküvők

További információk 
 Szluha Márton: Árva, Trencsén, Zólyom vármegye nemes családjai. Heraldika Kiadó, Bp., 2006
 Bona Gábor: Kossuth Lajos kapitányai. Zrínyi Katonai Kiadó, Budapest, 1988
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, Bp., 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1967-1969
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-) Akadémiai Kiadó, 1993–
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848–1892. R. Oldenburg Verlag, München, 1973
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor 
 
 Veszprém megyei életrajzi lexikon. Főszerk. Varga Béla. Veszprém Megyei Önkormányzatok Közgyűlése, Veszprém, 1998
 Zalai életrajzi kislexikon. Szerk. Gyimesi Endre. Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés, Zalaegerszeg 1994
 Zalai életrajzi kislexikon. 3. javított, bővített kiadás. Szerk. Fatér Bernadett, Horváth József, Kiss Gábor [és mások]. Deák Ferenc Megyei Könyvtár, Zalaegerszeg, 2005

Kapcsolódó szócikkek 
 Fekete-kastély (Balatonederics)
 Jókai-hármas

Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc fontosabb alakjai
Magyarországi szabadkőművesek
1832-ben született személyek
1908-ban elhunyt személyek
István 1832
Nedecei Nedeczky István ( Lesencetomaj , Zala vármegye , március – Biharugra , szeptember ) földbirtokos , as honvéd , azas években a magyarországi függetlenségi szervezkedések egyik vezetője , országgyűlési képviselő . Élete Az ősrégi nemesi származású nedecei Nedeczky család sarja . Apja nedecei Nedeczky Lajos1841 ) , Deák Ferenc kedves , ifjúkori barátja , balatonedericsi és lesencetomaji földbirtokos volt , megyei aljegyző , majd szolgabíró a szántói járásban , anyja a nemeskéri Kiss család sarja , nemeskéri Kiss Emma Deák Ferenc unokahúga volt . Apai nagyszülei nedecei Nedeczky Ferenc1835 ) , Zala vármegyei másodaljegyző , árvaszéki elnök , és lomnicai Skerlecz Mária Klára1828 ) voltak . Anyai nagyszülei nemeskéri Kiss József földbirtokos és kehidai Deák Jozefa1853 ) voltak . A fiatal Nedeczky Istvánaugusztusában , aligévesen a zalaegerszegi nemzetőrök közé állt , később a forradalmi honvéd hadseregben részt vett a téli hadjáratban és a branyiszkói ütközetben is . Azután a huszárezredhez vezényelték , ahol százados lett . Végigharcolta a nyári hadjáratot a világosi fegyverletételig . Az49-es forradalom és szabadságharc leverése után büntetésből közlegényként besorozták a császári hadseregbe , ahonnanben váltságdíj ellenében szabadult.ban elhatározta , hogy Párizsba utazik a nagybátyjához , onnan esetleg tovább Itáliába , és beáll a magyar légióba. október–novemberében Kossuth Lajos a Torinóba érkező Nedeczkyt megbízta egy esetleges galíciai felkelés , illetve az olasz–osztrák háború esetén megszervezendő magyarországi felkelés előkészítésével . Torinóban Nedeczky tagja lett a Dante Alighieri szabadkőműves páholynak . A Nedeczky-Almásy összeesküvés 1864-ben szervezkedni kezdett Almásy Pállal és Beniczky Lajossal Magyarország függetlenségének helyreállításáért azas törvények alapján . Az egész országot átfogó szervezkedésnek az élén Nedeczky , illetve a Kossuthtól független Almásy Pál állt . A Nedeczky által vezetett szervezkedés a Dunántúlra terjedt ki , és jelentős részben azes honvédegyleti kapcsolatokra alapozta a működését , a Beniczky és Almásy vezette összeesküvők viszont a Dunától keletre és északra szerveződtek . Pesten a „ Kis Pipa” vendéglő volt a szervezkedők törzshelye és az idegen börtönökből hazaérkező hazafiaknak fővárosi útjukban az első megálló . Az Almásy és Nedeczky-féle összeesküvők is itt tartották gyüléseiket , és a szövetség egyik ré­szét itt robbantotta szét márciusén az osztrák rendőrség . Még elfogatása előtt Nedeczky szervezkedése márciusán , a bécsi forradalom évfordulóján Pest belvárosában kisebb utcai tüntetést rendezett . A szervezkedés lebuktatója a császári besúgóhálózat egyik embere , az összeesküvő Asbóth Lajos volt , akit mártől az osztrák rendőrség fizetett , és aki provokátorként000 Ft díjazás fejében elvállalta az Almásy-féle összeesküvés katonai vezetését . Így hát a szervezkedés rövid úton lelepleződött , és Nedeczkyt Almásyval együtt a pesti Angol Királynő Szállóban letartóztatták . Nehéz helyzetbe került a két vezető , hiszen mindketten országgyűlési képviselők voltak Debrecenben , Almásy Pál pedig elnökölt is a Habsburg-ház trónfosztását kimondó ülésen , áprilisén . Ő hirdette ki a Habsburg–Lotaringiai-ház trónfosztását kimondó Függetlenségi Nyilatkozatot és ő volt – báró Perényi Zsigmond felsőházi másodelnök és Szacsvay Imre képviselőházi jegyző mellett – az okmány egyik aláírója is . A rendőrségi jelentésből sok minden megtudható Nedeczkyről : katolikus , magas , sovány férfi , haja fekete , szeme kék , körszakállt visel , beszél a magyaron kívül németül , kevéssé latinul és franciául,forint és egy ezüst óra volt nála . Letartóztatásának indoka : hazaárulás . A haditörvényszék Nedeczkyt kötél általi halálra és nemességének elvesztésére ítélte , de kegyelemből a két fővádlott halálos ítéletétévi várfogságra változtatták , amelyből Nedeczky három évet Olmützben le is töltött . Beniczky Lajostévi várbörtönre ítélték , társaikat pedig több évi börtönbüntetésre . I. Ferenc József osztrák császártól kegyelmet kapott , amikor a császár Deák Ferencet fogadta azos königgrätzi vereség után . 1878 ésközött az Országos Honvédsegélyző Egylet irodafőnökeként a volt honvédek segélyügyeivel foglalkozott . Históriai tarokkparti 1869 ésközött Temes vármegye országgyűlési képviselője volt , Deák Ferenc unokaöccseként , annak politikailag egyik legfőbb támogatója . Házassága és gyermekei Nedeczky István feleségül vette gyulai Gaál Konstancia ( *1838– ? ) kisasszonyt , akinek a szülei gyulai Gaál János és Arnold Júlia lányát . Házasságukból két leány született : Nedeczky Franciska Klára Julianna Emma ( Dombó , április – Biharugra , október ) . Férje : nagybölöni Bölöny József ( Nagyvárad , január – Szilaspuszta , szeptember ) , színházigazgató , országgyűlési képviselő . Nedeczky Emma Ilona Terézia ( Dombó , augusztus – Balatonederics , július ) . Férje : nedeczei Nedeczky Jenő ( Balatonederics , március–Balatonederics , március ) , országgyűlési képviselő , Zala vármegye nemesi választmány tagja , földbirtokos . Művei Az írásművek elmélete . Pest , A tragédia elmélete . Pest , A komédia elmélete . Pest , A magyar nemzeti irodalom történetének vázlata . Pest , Aesthetikai dolgozatok . Bp. , Stilisztika . Bp. , Irodalom Nagy Márton : Régi nevek – régi regék , Nagyvárad , Nyárády Gábor : Judáspénzért a bajtársakat . Adatok az Almásy-Nedeczky-szervezkedés történetéhez , Hadtörténeti Közlemények , Steier Lajos : Beniczky Lajos visszaemlékezései és jelentései az9-iki szabadságharcról és a tót mozgalomról , Budapest , Mikszáth Kálmán : Az én kortársaim Lipp Tamás : Kánkánia , Liget Műhely Alapítvány , Budapest , Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon Zalai életrajzi kislexikon - nedecei Nedeczky István A Fekete-kastély urai , balatonederics.hu Hajagos József : Almásy Pál tevékenysége az49-es forradalomban és szabadságharcban Lipp Tamás : Kánkánia – összeesküvők További információk Szluha Márton : Árva , Trencsén , Zólyom vármegye nemes családjai . Heraldika Kiadó, Bp. , Bona Gábor : Kossuth Lajos kapitányai . Zrínyi Katonai Kiadó, Budapest , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, Bp. , kötettől sajtó alá rend . Viczián János Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Akadémiai Kiadó, Budapest , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné ) Akadémiai Kiadó , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn1892. R. Oldenburg Verlag , München , Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Hornyánszky Viktor Veszprém megyei életrajzi lexikon . Főszerk . Varga Béla . Veszprém Megyei Önkormányzatok Közgyűlése , Veszprém , Zalai életrajzi kislexikon . Szerk . Gyimesi Endre . Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés , Zalaegerszeg Zalai életrajzi kislexikon. javított , bővített kiadás . Szerk . Fatér Bernadett , Horváth József , Kiss Gábor [ és mások ] . Deák Ferenc Megyei Könyvtár , Zalaegerszeg , Kapcsolódó szócikkek Fekete-kastély ( Balatonederics ) Jókai-hármas Az49-es forradalom és szabadságharc fontosabb alakjai Magyarországi szabadkőművesek 1832-ben született személyek 1908-ban elhunyt személyek István