Demjén Mari
Demjén Mari, született Király Mária, névváltozat: K. Demjén Mari (Karcag, 1857. április 3. – Budapest, Józsefváros, 1928. október 28.) színésznő.

Pályafutása

Király Katalin napszámos leányaként született. Nevelőapja Demjén Mihály, az ő székesfehérvári társulatában kezdte a pályafutását 1866-ban. Kardalos volt több vidéki társulatban, később szubrettként és primadonnaként lépett fel. 1872–73-ban Győrött, 1873–74-ben Bokody Antalnál játszott. 1881–83-ban Debrecenben szerepelt, 1885-ben visszatért Győrbe. Megházasodott és egy időre visszavonult, de amikor férje elhunyt, újra színpadra lépett. Gróf Festetich intendáns 1897. január 1-jén szerződtette a Nemzeti Színházhoz, amelynek 1926-ig tagja volt. Vígjátékokban, népszínművekben és tragikus anyaszerepekben láthatta itt a közönség. 1906 áprilisában Farkas–Ratkó-díjjal jutalmazták. 1913-tól filmezéssel is foglalkozott, számtalan epizódszerepben tűnt fel. 1922. március 22-én ünnepelt a Nemzeti Színháznál működése 25. évfordulóját. 1924. június 21-én aranygyűrűvel tüntették ki. Utolsó fellépése 1926. június 14-én volt a Nemzetiben, az Árva László királyban. Fáy Szeréna és Géczy István búcsúztatták el. 

Első férje Medgyesi Nándor államvasúti főmérnök, második férje Kertész Lajos volt, a Nemzeti Színház súgója (meghalt 1927. november 19-én, Budapesten). Közös sírban nyugszanak a Kerepesi úti temetőben.

Fontosabb színházi szerepei

 Pitvarosiné (Nők az alkotmányban)
 Brazo-viesné (Aranyember)
 Korpádiné (Szökött katona)
 Sámsonné (Süt a nap)
 Dajka (Árva László király) 
 Szunyogné (Gárdonyi Géza: A bor)
 Ida néni (Csathó Kálmán: Az új rokon)
 Gonoszné (Tóth Ede: A falu rossza)

Filmjei

 Drágfy Veron (1913)
 A szökött katona (1914) – Özv. Korpándiné
 Lyon Lea (1915) – öregasszony
 Ágyú és harang (1915) – Salandra lánya
 A falu rossza (1916) – Gonoszné
 Szent Péter esernyője (1917) – papszakácsné
 A piros bugyelláris (1917)
 A gazdag szegények (1917) – Kapor Ádámné, Zsuzsa
 Fabricius úr lánya (1917)
 Károly bakák (1918) – Epresné
 A kivándorló (1918)
 Az aranyember (1918) – Brazovicsné
 A bánya titka (1918) – Anna, Jura nevelőanyja
 Fehér rózsa (1919) – vénasszony
 Fekete tulipán (1919)
 Gróf Mefisztó (1920)
 Matyólakodalom (1920) – Thuza Erzsa
 Aggyisten, Biri! (1927) – Kelesséné

Jegyzetek

Források

 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Magyar színművészeti lexikon Szerk. Schöpflin Aladár. Budapest, Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, 1929.
Magyar színházművészti lexikon Főszerk. Székely György. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.
 Hangosfilm

További információk

 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Magyar filmlexikon. Szerk. Veress József. Budapest, Magyar Nemzeti Filmarchivum, 2005.
 Színészeti lexikon. Szerk. Németh Antal. Budapest, Győző Andor, 1930.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub.

Magyar színésznők
Karcagiak
1857-ben született személyek
1928-ban elhunyt személyek
Farkas–Ratkó-díjasok
Demjén Mari , született Király Mária , névváltozat : K. Demjén Mari ( Karcag , április – Budapest , Józsefváros , október ) színésznő . Pályafutása Király Katalin napszámos leányaként született . Nevelőapja Demjén Mihály , az ő székesfehérvári társulatában kezdte a pályafutásátban . Kardalos volt több vidéki társulatban , később szubrettként és primadonnaként lépett fel.73-ban Győrött,74-ben Bokody Antalnál játszott.83-ban Debrecenben szerepelt, ben visszatért Győrbe . Megházasodott és egy időre visszavonult , de amikor férje elhunyt , újra színpadra lépett . Gróf Festetich intendáns januárjén szerződtette a Nemzeti Színházhoz , amelynekig tagja volt . Vígjátékokban , népszínművekben és tragikus anyaszerepekben láthatta itt a közönség.áprilisában Farkas–Ratkó-díjjal jutalmazták.tól filmezéssel is foglalkozott , számtalan epizódszerepben tűnt fel. márciusén ünnepelt a Nemzeti Színháznál működése évfordulóját. júniusén aranygyűrűvel tüntették ki . Utolsó fellépése júniusén volt a Nemzetiben , az Árva László királyban . Fáy Szeréna és Géczy István búcsúztatták el . Első férje Medgyesi Nándor államvasúti főmérnök , második férje Kertész Lajos volt , a Nemzeti Színház súgója ( meghalt novemberén , Budapesten ) . Közös sírban nyugszanak a Kerepesi úti temetőben . Fontosabb színházi szerepei Pitvarosiné ( Nők az alkotmányban ) Brazo-viesné ( Aranyember ) Korpádiné ( Szökött katona ) Sámsonné ( Süt a nap ) Dajka ( Árva László király ) Szunyogné ( Gárdonyi Géza : A bor ) Ida néni ( Csathó Kálmán : Az új rokon ) Gonoszné ( Tóth Ede : A falu rossza ) Filmjei Drágfy Veron A szökött katona– Özv . Korpándiné Lyon Lea– öregasszony Ágyú és harang– Salandra lánya A falu rossza– Gonoszné Szent Péter esernyője– papszakácsné A piros bugyelláris A gazdag szegények– Kapor Ádámné , Zsuzsa Fabricius úr lánya Károly bakák– Epresné A kivándorló Az aranyember– Brazovicsné A bánya titka– Anna , Jura nevelőanyja Fehér rózsa– vénasszony Fekete tulipán Gróf Mefisztó Matyólakodalom– Thuza Erzsa Aggyisten , Biri! – Kelesséné Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Budapest , Akadémiai Kiadó , Magyar színművészeti lexikon Szerk . Schöpflin Aladár . Budapest , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , Magyar színházművészti lexikon Főszerk . Székely György . Budapest , Akadémiai Kiadó , Hangosfilm További információk Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Budapest , Akadémiai Kiadó , Magyar filmlexikon . Szerk . Veress József . Budapest , Magyar Nemzeti Filmarchivum , Színészeti lexikon . Szerk . Németh Antal . Budapest , Győző Andor , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Budapest , Magyar Könyvklub . Magyar színésznők Karcagiak 1857-ben született személyek 1928-ban elhunyt személyek Farkas–Ratkó-díjasok