Glavice (Sinj)
Glavice falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Sinjhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 29, közúton 38 km-re északkeletre, községközpontjától 2 km-re északkeletre, a dalmát Zagora középső részén, a termékeny Sinji mezőn, a Sinjből a bosznia-hercegovinai Livnoba vezető 219. számú út mentén fekszik. Kedvező fekvése lehetővé tette, hogy lakossága az élelmiszertermelésre alapozza jövedelmeit, mellyel a település Dalmácia nagy részének élelmezője lett.

Története 
Glavice területe már a kora középkorban lakott volt. Ezt igazolják az 1996-ban itt végzett régészeti feltárások során öt különböző helyről előkerült sírok, melyek a 8. és 9. század fordulójáról, illetve a 9. század első felétől a 10. század közepéig terjedő időszakból származnak.
A középkorban területe a Subićok majd Nepilićek birtoka volt. 1536-ban elesett Sinj vára és vele együtt ez a térség is török uralom alá került. Sinj várával együtt 1686-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett. 1699-ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult, de a béke nem maradt tartós. Az újabb velencei-török háborúnak az 1718-as pozsareváci béke vetett véget, mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A Habsburg uralom 1918-ig tartott. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia részévé vált. 1857-ben 1202, 1910-ben 2187 lakosa volt. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt, de lakosságának többsége a partizánok oldalán állt. A jugoszláv Nemzeti Felszabadító Hadsereg harcaiban 441 lakosa vett részt. A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett. A délszláv háborút megelőzően sok lakója dolgozott a "Dalmatinka" textilgyárban, mely a piacgazdaságra való áttérés feltételeinek nem tudott megfelelni ezért sok dolgozóját elbocsátotta. Területe 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben 3753 lakosa volt, akik mezőgazdaságból és állattenyésztésből éltek. A legutóbbi időben kezdeményezések történtek Glavice önálló községgé történő alakítására.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent János evangélista tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1972-ben épült Ante Barač építészmérnök tervei szerint. Betonból épült modern épület fedett bejárattal, homlokzata felett kereszttel. A templom közelében a Križ-hegyen, ugyanazon a helyen, ahol a II. világháború előtt is kereszt állt monumentális, 9,45 méter magas betonkeresztet emeltek. A keresztet minden oldalon domborművek díszítik, melyeket a hozzájuk illő szöveg kísér, Petar Jakelić festőművész alkotásai.

A Cetina jobb partján elhelyezkedő Nova mostina-malom az épület boltozatai alatt elhelyezett függőleges, süllyesztett malomkerekű malom volt. Egységes méretűre faragott kövekből épült, a nyeregtetőt kőlapokkal fedték, a bejárat elé nemrég nem lépcsőt építettek, a boltívek alá pedig fapadló került. A felvízi fal mentén a fal szerkezetében keskeny téglalap alakú nyílásokat alakítottak ki, amelyekben portálokkal összekapcsolt, mozgatható fém válaszfalakat építettek. A malom a vízfolyás feletti öt íves nyílásra épült. A boltívek alatt 5 db függőleges süllyesztett malomkereket helyeztek el, melyek nem maradtak fenn.

Kultúra 
A település kulturális és művészeti egyesülete a KUD Glavice. Férfi és női énekkarral, népi zenekarral rendelkezik. Őrzi a település hagyományait, népviseletét, fellép hazai és nemzetközi fesztiválokon.

Sport 
Az NK Glavice labdarúgóklubot 1946-ban „Borac” néven alapították és az 1990-es években kapta a mai nevét. A horvát alsóbb osztályokban játszik.

Jegyzetek

Források 
A sinji plébánia honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Maja Petrinec:Izvještaj o arheološkim istraživanjima u Glavicama kod Sinja

További információk 
Sinj város hivatalos oldala 
Sinj város turisztikai irodájának honlapja

Fordítás 

Split-Dalmácia megye települései
Glavice falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Sinjhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre , a dalmát Zagora középső részén , a termékeny Sinji mezőn , a Sinjből a bosznia-hercegovinai Livnoba vezető számú út mentén fekszik . Kedvező fekvése lehetővé tette , hogy lakossága az élelmiszertermelésre alapozza jövedelmeit , mellyel a település Dalmácia nagy részének élelmezője lett . Története Glavice területe már a kora középkorban lakott volt . Ezt igazolják azban itt végzett régészeti feltárások során öt különböző helyről előkerült sírok , melyek a és század fordulójáról , illetve a század első felétől a század közepéig terjedő időszakból származnak . A középkorban területe a Subićok majd Nepilićek birtoka volt.ban elesett Sinj vára és vele együtt ez a térség is török uralom alá került . Sinj várával együttban szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság érkezett.ben a karlócai béke értelmében a terület végképp felszabadult , de a béke nem maradt tartós . Az újabb velencei-török háborúnak azas pozsareváci béke vetett véget , mely után a török veszély végképp megszűnt ezen a vidéken . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a településre.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A Habsburg uralomig tartott.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia részévé vált.benbenlakosa volt . A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt , de lakosságának többsége a partizánok oldalán állt . A jugoszláv Nemzeti Felszabadító Hadsereg harcaibanlakosa vett részt . A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett . A délszláv háborút megelőzően sok lakója dolgozott a " Dalmatinka " textilgyárban , mely a piacgazdaságra való áttérés feltételeinek nem tudott megfelelni ezért sok dolgozóját elbocsátotta . Területetől a független Horvátországhoz tartozik.benlakosa volt , akik mezőgazdaságból és állattenyésztésből éltek . A legutóbbi időben kezdeményezések történtek Glavice önálló községgé történő alakítására . Lakosság Nevezetességei Szent János evangélista tiszteletére szentelt római katolikus templomaben épült Ante Barač építészmérnök tervei szerint . Betonból épült modern épület fedett bejárattal , homlokzata felett kereszttel . A templom közelében a Križ-hegyen , ugyanazon a helyen , ahol a II. világháború előtt is kereszt állt monumentális,45 méter magas betonkeresztet emeltek . A keresztet minden oldalon domborművek díszítik , melyeket a hozzájuk illő szöveg kísér , Petar Jakelić festőművész alkotásai . A Cetina jobb partján elhelyezkedő Nova mostina-malom az épület boltozatai alatt elhelyezett függőleges , süllyesztett malomkerekű malom volt . Egységes méretűre faragott kövekből épült , a nyeregtetőt kőlapokkal fedték , a bejárat elé nemrég nem lépcsőt építettek , a boltívek alá pedig fapadló került . A felvízi fal mentén a fal szerkezetében keskeny téglalap alakú nyílásokat alakítottak ki , amelyekben portálokkal összekapcsolt , mozgatható fém válaszfalakat építettek . A malom a vízfolyás feletti öt íves nyílásra épült . A boltívek alattdb függőleges süllyesztett malomkereket helyeztek el , melyek nem maradtak fenn . Kultúra A település kulturális és művészeti egyesülete a KUD Glavice . Férfi és női énekkarral , népi zenekarral rendelkezik . Őrzi a település hagyományait , népviseletét , fellép hazai és nemzetközi fesztiválokon . Sport Az NK Glavice labdarúgóklubotban „ Borac” néven alapították és azes években kapta a mai nevét . A horvát alsóbb osztályokban játszik . Jegyzetek Források A sinji plébánia honlapja A split-makarskai érsekség honlapja Maja Petrinec: Izvještaj o arheološkim istraživanjima u Glavicama kod Sinja További információk Sinj város hivatalos oldala Sinj város turisztikai irodájának honlapja Fordítás Split-Dalmácia megye települései