Piramatovci
Piramatovci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 20, közúton 30 km-re északra, községközpontjától 14 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén, az 56-os és az 59-es számú főutak között fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az őskorban lakott volt. A falu határában a Vrbica nevű lelőhelyen a 20. század hetvenes éveiben az újkőkori impresso-kultúra (i. e. 5000 előtt) nyomait fedezték fel házak és tűzhelyek maradványaival és számos apró anyaggal. Az 1980-as években pedig egy régi horvát temetőt tártak fel, amely 130 sírt tartalmazott. Piramatovci területe a középkorban a bribiri grófok a Šubićok birtokaihoz tartozott. A Šubićok birtokközpontja a szomszédos Bribir településen emelt váruk volt. A család fénykorát a 13. és 14. században Šubić I. Pál idejében élte, aki horvát báni tisztsége mellett hatalmas birtokok ura is volt. A mai piramatovci plébánia területe is nagyrészt a bribiri főplébánia egyházi igazgatása alá tartozott. A török 1522-ben foglalta el a környék várait, ezt követően az itteni hívek lelki gondozását a visovaci ferences atyák látták el. A török uralom a 17. század végén ért véget, mely után velencei uralom következett. A piramatovci plébániát 1710-ben alapították, de székhelye kezdetben Krkovićon volt. A plébániatemplom ma is ott áll. Székhelye csak újraalapítása után 1876-ban került Piramatovcira. Ma Piramatovci, Krković, Vaćane, Ždrapanj, Bribir, Žažvić, Bubić, Bilo-stanove, Gračac, Cicvare és Lađevce települések tartoznak hozzá. Régi anyakönyvei nem maradtak fenn, csupán a visovaci ferencesek őriznek néhányat a kezdeti időszakból egy-két ide tartozó településről. A falu 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 183, 1910-ben 322 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 93 százaléka horvát, 5 százaléka szerb volt. Még ez évben elfoglalták a szerb felkelők és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. 1995 augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést. A településnek 2011-ben 275 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A plébániaház mellett építették fel 1938 és 1940 között az Irgalmas Szűzanya tiszteletére szentelt kis templomot. 1991. december 9-én a szerb felkelők gránátokat lőttek ki rá és kigyulladt. A háború után rögtön újjáépítették.

Jegyzetek

További információk
 A piramatovci plébánia honlapja 
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Piramatovci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén , azos és azes számú főutak között fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az őskorban lakott volt . A falu határában a Vrbica nevű lelőhelyen a század hetvenes éveiben az újkőkori impresso-kultúra ( i. e.el őtt ) nyomait fedezték fel házak és tűzhelyek maradványaival és számos apró anyaggal . Azas években pedig egy régi horvát temetőt tártak fel , amelysírt tartalmazott . Piramatovci területe a középkorban a bribiri grófok a Šubićok birtokaihoz tartozott . A Šubićok birtokközpontja a szomszédos Bribir településen emelt váruk volt . A család fénykorát a és században Šubić I. Pál idejében élte , aki horvát báni tisztsége mellett hatalmas birtokok ura is volt . A mai piramatovci plébánia területe is nagyrészt a bribiri főplébánia egyházi igazgatása alá tartozott . A törökben foglalta el a környék várait , ezt követően az itteni hívek lelki gondozását a visovaci ferences atyák látták el . A török uralom a század végén ért véget , mely után velencei uralom következett . A piramatovci plébániátben alapították , de székhelye kezdetben Krkovićon volt . A plébániatemplom ma is ott áll . Székhelye csak újraalapítása utánban került Piramatovcira . Ma Piramatovci , Krković , Vaćane , Ždrapanj, Bribir , Žažvić , Bubić , Bilo-stanove , Gračac , Cicvare és Lađevce települések tartoznak hozzá . Régi anyakönyvei nem maradtak fenn , csupán a visovaci ferencesek őriznek néhányat a kezdeti időszakból egy-két ide tartozó településről . A faluben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát,százaléka szerb volt . Még ez évben elfoglalták a szerb felkelők és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták.augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A plébániaház mellett építették felésközött az Irgalmas Szűzanya tiszteletére szentelt kis templomot. decemberén a szerb felkelők gránátokat lőttek ki rá és kigyulladt . A háború után rögtön újjáépítették . Jegyzetek További információk A piramatovci plébánia honlapja Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései