2016-os törökországi katonai puccskísérlet
A 2016-os törökországi katonai puccskísérlet a török hadsereghez tartozó katonai csoport hatalomátvételi kísérlete, mely 2016. július 15-én kezdődött. Binali Yıldırım miniszterelnök nyilatkozatában kijelentette, hogy nincs szó puccsról. A július 16-i hajnali órákban a Reuters jelentése szerint a puccs „összeomlott”.

Az esemény kitűnő ürügyet teremtett Recep Tayyip Erdoğan elnöknek ahhoz, hogy leszámoljon az országon belüli vélt és valós ellenségeivel: Törökországban rendkívüli állapotot hirdettek ki, melynek keretében tisztogatások kezdődtek a hadseregben, az állami intézményekben, leváltottak több ezer ügyészt és bírót, akiknek egy jelentős részét le is tartóztatták, valamint  tanár engedélyét vonták vissza.

Háttér

A modern Törökország történelme során többször is volt már katonai puccs, 1960-ban, 1971-ben, 1980-ban és 1997-ben. A török hadsereg Atatürk óta a szekuláris állam védelmezőjének tekinti magát, azonban az Ergenekon-ügy kapcsán felmerült, hogy az Erdoğan-kormányok ideje alatt a hadsereg hatalma meggyengült, mivel több magas rangú katonatisztet is vád alá helyeztek.

Események
2016. július 15-én helyi idő szerint éjjel 11 óra előtt katonai repülőgépek hangját hallották Ankara fölött, majd katonai járművek lezárták a Győzedelmes Mehmed szultán hidat, valamint a Boszporusz hidat az Anatóliából a város európai részére vezető oldalon. Erdoğan 3 óra körül Isztambulba utazott repülőgépével, és saját kezébe vette az irányítást. A puccskísérlet másnapján hajnali 4 és 5 óra között az elnökhöz hű erők visszafoglalták a repülőtereket, hidakat, televízióstúdiókat, és a puccsisták kezén lévő egyéb infrastruktúrákat. Hír volt arról is, hogy egy puccsista katonai helikoptert lelőttek, emellett több mint 40 halálos áldozata is volt a kísérletnek. Ekkor már biztos volt, hogy a puccs elbukott, 120 embert tartóztattak le a lázadók közül.

Binali Yıldırım nyilatkozata szerint nincs szó puccsról, és a rendet helyre fogják állítani, Recep Tayyip Erdoğan elnök pedig kijelentette, hogy a hadsereg berkein belüli kisebbség felkeléséről van szó, melyet le fognak győzni. Az Anadolu Hírügynökség értesülései szerint a puccsot megkísérlő katonák túszul ejtették Hulusi Akar tábornokot, a török hadsereg vezérkari főnökét.

A puccsisták elfoglalták az állami televíziócsatornát, a TRT-t, ahol egy nyilatkozat közlése után az adás megszűnt. A nyilatkozat szerint új alkotmányt készítenek elő, mert a demokrácia és a szekuláris törvénykezés súlyosan sérült. Kijárási tilalmat hirdettek ki. A Facebook, Twitter és YouTube oldalak elérése nehézkessé vált.

Az Atatürk nemzetközi repülőtér nem indított és fogadott járatokat.

Következmények
Az országban rendkívüli állapotot hirdettek ki, melynek keretében tisztogatások kezdődtek a hadseregben, az állami intézményekben, leváltottak több ezer ügyészt és bírót, akiknek egy jelentős részét le is tartóztatták, valamint  tanár engedélyét vonták vissza. Az egyetemi oktatóktól megvonták a külföldre utazás lehetőségét.Az Európai Unió tagállamainak bírósági szervezeteit összefogó Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata (European Network of Councils for the Judiciary, ENCJ) nevű szervezet tiltakozásul felfüggesztette Törökország tevékenységét a szervezetben – a magyar Országos Bírói Tanács (OBT) azonban minden érdemi indoklás nélkül elutasította a döntés meghozatalában való részvételt.

Jegyzetek

Források
  
  
  
  

Törökország történelme
Konfliktusok 2016-ban
Puccskísérletek
Aos törökországi katonai puccskísérlet a török hadsereghez tartozó katonai csoport hatalomátvételi kísérlete , mely júliusén kezdődött . Binali Yıldırım miniszterelnök nyilatkozatában kijelentette , hogy nincs szó puccsról . A júliusi hajnali órákban a Reuters jelentése szerint a puccs „ összeomlott” . Az esemény kitűnő ürügyet teremtett Recep Tayyip Erdoğan elnöknek ahhoz , hogy leszámoljon az országon belüli vélt és valós ellenségeivel : Törökországban rendkívüli állapotot hirdettek ki , melynek keretében tisztogatások kezdődtek a hadseregben , az állami intézményekben , leváltottak több ezer ügyészt és bírót , akiknek egy jelentős részét le is tartóztatták , valamint tanár engedélyét vonták vissza . Háttér A modern Törökország történelme során többször is volt már katonai puccs,ban ,ben, ban ésben . A török hadsereg Atatürk óta a szekuláris állam védelmezőjének tekinti magát , azonban az Ergenekon-ügy kapcsán felmerült , hogy az Erdoğan-kormányok ideje alatt a hadsereg hatalma meggyengült , mivel több magas rangú katonatisztet is vád alá helyeztek . Események 2016. júliusén helyi idő szerint éjjelóra előtt katonai repülőgépek hangját hallották Ankara fölött , majd katonai járművek lezárták a Győzedelmes Mehmed szultán hidat , valamint a Boszporusz hidat az Anatóliából a város európai részére vezető oldalon . Erdoğanóra körül Isztambulba utazott repülőgépével , és saját kezébe vette az irányítást . A puccskísérlet másnapján hajnaliésóra között az elnökhöz hű erők visszafoglalták a repülőtereket , hidakat , televízióstúdiókat , és a puccsisták kezén lévő egyéb infrastruktúrákat . Hír volt arról is , hogy egy puccsista katonai helikoptert lelőttek , emellett több minthalálos áldozata is volt a kísérletnek . Ekkor már biztos volt , hogy a puccs elbukott, embert tartóztattak le a lázadók közül . Binali Yıldırım nyilatkozata szerint nincs szó puccsról , és a rendet helyre fogják állítani , Recep Tayyip Erdoğan elnök pedig kijelentette , hogy a hadsereg berkein belüli kisebbség felkeléséről van szó , melyet le fognak győzni . Az Anadolu Hírügynökség értesülései szerint a puccsot megkísérlő katonák túszul ejtették Hulusi Akar tábornokot , a török hadsereg vezérkari főnökét . A puccsisták elfoglalták az állami televíziócsatornát , a TRT-t , ahol egy nyilatkozat közlése után az adás megszűnt . A nyilatkozat szerint új alkotmányt készítenek elő , mert a demokrácia és a szekuláris törvénykezés súlyosan sérült . Kijárási tilalmat hirdettek ki . A Facebook , Twitter és YouTube oldalak elérése nehézkessé vált . Az Atatürk nemzetközi repülőtér nem indított és fogadott járatokat . Következmények Az országban rendkívüli állapotot hirdettek ki , melynek keretében tisztogatások kezdődtek a hadseregben , az állami intézményekben , leváltottak több ezer ügyészt és bírót , akiknek egy jelentős részét le is tartóztatták , valamint tanár engedélyét vonták vissza . Az egyetemi oktatóktól megvonták a külföldre utazás lehetőségét. Az Európai Unió tagállamainak bírósági szervezeteit összefogó Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata ( European Network of Councils for the Judiciary , ENCJ ) nevű szervezet tiltakozásul felfüggesztette Törökország tevékenységét a szervezetben – a magyar Országos Bírói Tanács ( OBT ) azonban minden érdemi indoklás nélkül elutasította a döntés meghozatalában való részvételt . Jegyzetek Források Törökország történelme Konfliktusokban Puccskísérletek