Murvica (Bol)
Murvica falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében, Brač szigetén. Közigazgatásilag Bolhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 29 km-re délkeletre, a supetari kompkikötőtől  légvonalban 13, közúton 49 km-re délkeletre, a sumartini kompkikötőtől légvonalban 22, közúton 30 km-re nyugatra, a Brač-sziget déli partján, a Vidova Gora déli lábánál fekszik. Községközpontjától 5 km-re található. A település régebbi részei nagyrészt már romos házakkal a parttól mintegy száz méterre a Vidova Gora lejtőin fekszenek, míg néhány újabban épült ház a part közelében áll. A település nyugati oldalán található a Dračeva-öböl a kikötőjével.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint Bol területe már az ókorban is lakott volt. Erre utalnak az itt talált római pénzek és a Bol felé vezető út mellett talált római sírok.

Az első írásos emlék erről a területről egy brači nemes adományleveléből, 1286-ból származik. Földrajzi nvei között az elsők között említik a Murvicától nyugatra fekvő Košćun nevű hegyet, melynek neve valószínűleg a latin „castrum” (vár) főnévből származik. Ezt megerősíti, hogy a hegy másik neve "Gradac" (váracska) volt, melyről a két alatta fekvő öböl a Veli és a Mali Zagradac nevet kapta. Magának Murvica településnek a neve az eperfa horvát „murva” nevéből származik.

A velencei-török háborúk idején a Poljica elleni török támadások miatt számos pap és szerzetes menekült ide. 1416 és 1512 között több  kolostor is épült ekkor a szigeten, ezek egyikét Dračeva luka felett építették. A szerzetesek kezdetben a Murvica feletti Drakonija-barlangban laktak. A környéken nagy területeket birtokoltak, melyeket részben hagyatéki úton szerzetek, részben pedig vásároltak. Ezeket brači földművesek, főként nerežišćaiak művelték meg a számukra. 1512-ben felépítették a Dračeva luka feletti kolostorukat.  Murvica a kolostor szolgálófalujaként fejlődött.

A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. Lakói szőlőtermesztéssel, állattenyésztéssel és méhészettel foglalkoztak. 1841-ben 16 család élt itt 86 lakossal. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott. A település 1991 óta a független Horvátország része. 2011-ben a településnek 21 állandó lakosa volt.

Népesség 

(1857-ben, 1869-ben és 1921-ben lakosságát Bolhoz számították.)

Nevezetességei  
A település felett 349 méteres magasságban található a Drakonija-barlang, melyet Zmajeva-spiljának, azaz Sárkány-barlangnak is neveznek. A nevet az itt lakó szerzetesek adták egy titokzatos, sárkányt ábrázoló domborműről, melyet itt találtak. A barlang 20 méter hosszú és négy részre oszlik. A sárkányt a 15. században egy ismeretlen szerzetes faraghatta a barlang falába. Az itt lakó szerzetesek építették a Szűz Mária tiszteletére szentelt kápolnájukat is. A sárkány ábrázolás mellett találtak itt bevésve holdat, a keleti oldalon a kápolna felett pedig embert és fészkükben ülő madarakat is, melyek a pogány szláv mitológia jellegzetes elemei. Ezek alapján néhányan azt feltételezték, hogy ezen ábrázolások sokkal régebbiek, mint ahogyan azt eredetileg gondolták. A barlang egykor nyitva volt a látogatók előtt is, akik azonban károkat okoztak benne, így ma már zárva van. Csak szervezett csoportok előzetes bejelentés alapján vezetővel látogathatják. A falutól a barlangig fél órás gyalogút vezet. A barlangtól nagyszerű kilátás nyílik a szomszédos Hvar-szigetre.
A környéken több kolostor romja is található. A Zmajeva-barlangtól nyugatra az 1497-ben alapított Silvio, tőle délkeletre a Stipanić apácakolostor, Murvicától nyugatra pedig a Dutić és a Dračeva luka kolostor romja található. A szerzetesek egészen a II. világháborúig kitartottak ezeken a helyeken, ekkor azonban a két utolsó remete is elköltözött a biztonságosabb Supetarra. Dračeva luka kolostor épületei 1952-ben tűzvészben égtek le.
A dračeva lukai templom a 16. században épült. Boltozatát a barlang szikláiból faragták. Homlokzatán rozetta, felül pedig a jellegzetes dalmát harangtorony található. Felette az 1512-ben épített kolostor romjai találhatók.
A Szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelt temploma 1898-ban épült, miután 1893-ban az addigi plébániatemplom mely a temetőben állt leégett. Felszentelését 1912. november 13-án végezte Vinko Pulišić püspök. 1989-ben megújították. A délszláv háború idején 1991 szeptemberében és októberében a szerb csapatok részéről többször is gránáttalálat érte. Ennek következtében súlyosan megsérült az északi fal,a homlokzat és a harangtorony, belülről pedig teljesen kiégett. Megsemmisült a teljes berendezés és a két harang is. 1998-ban bővítve építették újjá, mely után Ivan Prenda érsek szentelte fel újra. A szembemiséző oltár mögött új faintarziás poliptichont helyeztek el, mely Szűz Máriát, boldog Alojzije Stepinacot, szent Leopold Mandićot, Szent Péter és Pál apostolokat ábrázolja.
A temetőben áll a régi Sarlós Boldogasszony plébániatemplom. Építési ideje nem ismert de tudható, hogy a 17. század végén lerombolták. 1868-ban újjáépítették. Titulusa háromszor is változott. 1754-ben a Havas Boldogasszony, a 18. század végén a Rózsafüzér királynője, a 19. században pedig a Sarlós Boldogasszony tiszteletére szentelték fel. 1893-ban leégett és nem építették újjá, csak a romokat fedték le. A délszláv háború során további károk érték. 1994 és 1995 között teljesen újjáépítették.

Jegyzetek

Források 
Murvica weboldala 
Bol község hivatalos oldala 
 Brač sziget információs portálja 
Bol turisztikai fejlesztési stratégiája 
Murvica története és nevezetességei

További információk 
Prostorni plan uređenja općine Bol – Bol község rendezési terve.
Bol község információs oldala 
 Bol Tourist info

Fordítás 

Split-Dalmácia megye települései
Brač települései
Murvica falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében , Brač szigetén . Közigazgatásilag Bolhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalbankm-re délkeletre , a supetari kompkikötőtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , a sumartini kompkikötőtől légvonalban közútonkm-re nyugatra , a Brač-sziget déli partján , a Vidova Gora déli lábánál fekszik . Községközpontjátólkm-re található . A település régebbi részei nagyrészt már romos házakkal a parttól mintegy száz méterre a Vidova Gora lejtőin fekszenek , míg néhány újabban épült ház a part közelében áll . A település nyugati oldalán található a Dračeva-öböl a kikötőjével . Története A régészeti leletek tanúsága szerint Bol területe már az ókorban is lakott volt . Erre utalnak az itt talált római pénzek és a Bol felé vezető út mellett talált római sírok . Az első írásos emlék erről a területről egy brači nemes adományleveléből, ból származik . Földrajzi nvei között az elsők között említik a Murvicától nyugatra fekvő Košćun nevű hegyet , melynek neve valószínűleg a latin „ castrum” ( vár ) főnévből származik . Ezt megerősíti , hogy a hegy másik neve " Gradac " ( váracska ) volt , melyről a két alatta fekvő öböl a Veli és a Mali Zagradac nevet kapta . Magának Murvica településnek a neve az eperfa horvát „ murva” nevéből származik . A velencei-török háborúk idején a Poljica elleni török támadások miatt számos pap és szerzetes menekült ide.ésközött több kolostor is épült ekkor a szigeten , ezek egyikét Dračeva luka felett építették . A szerzetesek kezdetben a Murvica feletti Drakonija-barlangban laktak . A környéken nagy területeket birtokoltak , melyeket részben hagyatéki úton szerzetek , részben pedig vásároltak . Ezeket brači földművesek , főként nerežišćaiak művelték meg a számukra.ben felépítették a Dračeva luka feletti kolostorukat . Murvica a kolostor szolgálófalujaként fejlődött . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett . Lakói szőlőtermesztéssel , állattenyésztéssel és méhészettel foglalkoztak.bencsal ád élt ittlakossal.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott . A településóta a független Horvátország része.ben a településnekállandó lakosa volt . Népesség ( 1857-ben,ben ésben lakosságát Bolhoz számították . ) Nevezetességei A település felettméteres magasságban található a Drakonija-barlang , melyet Zmajeva-spiljának , azaz Sárkány-barlangnak is neveznek . A nevet az itt lakó szerzetesek adták egy titokzatos , sárkányt ábrázoló domborműről , melyet itt találtak . A barlangméter hosszú és négy részre oszlik . A sárkányt a században egy ismeretlen szerzetes faraghatta a barlang falába . Az itt lakó szerzetesek építették a Szűz Mária tiszteletére szentelt kápolnájukat is . A sárkány ábrázolás mellett találtak itt bevésve holdat , a keleti oldalon a kápolna felett pedig embert és fészkükben ülő madarakat is , melyek a pogány szláv mitológia jellegzetes elemei . Ezek alapján néhányan azt feltételezték , hogy ezen ábrázolások sokkal régebbiek , mint ahogyan azt eredetileg gondolták . A barlang egykor nyitva volt a látogatók előtt is , akik azonban károkat okoztak benne , így ma már zárva van . Csak szervezett csoportok előzetes bejelentés alapján vezetővel látogathatják . A falutól a barlangig fél órás gyalogút vezet . A barlangtól nagyszerű kilátás nyílik a szomszédos Hvar-szigetre . A környéken több kolostor romja is található . A Zmajeva-barlangtól nyugatra azben alapított Silvio , tőle délkeletre a Stipanić apácakolostor , Murvicától nyugatra pedig a Dutić és a Dračeva luka kolostor romja található . A szerzetesek egészen a II. világháborúig kitartottak ezeken a helyeken , ekkor azonban a két utolsó remete is elköltözött a biztonságosabb Supetarra . Dračeva luka kolostor épületeiben tűzvészben égtek le . A dračeva lukai templom a században épült . Boltozatát a barlang szikláiból faragták . Homlokzatán rozetta , felül pedig a jellegzetes dalmát harangtorony található . Felette azben épített kolostor romjai találhatók . A Szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelt templomaban épült , miutánban az addigi plébániatemplom mely a temetőben állt leégett . Felszentelését novemberán végezte Vinko Pulišić püspök.ben megújították . A délszláv háború idejénszeptemberében és októberében a szerb csapatok részéről többször is gránáttalálat érte . Ennek következtében súlyosan megsérült az északi fal,a homlokzat és a harangtorony , belülről pedig teljesen kiégett . Megsemmisült a teljes berendezés és a két harang is.ban bővítve építették újjá , mely után Ivan Prenda érsek szentelte fel újra . A szembemiséző oltár mögött új faintarziás poliptichont helyeztek el , mely Szűz Máriát , boldog Alojzije Stepinacot , szent Leopold Mandićot , Szent Péter és Pál apostolokat ábrázolja . A temetőben áll a régi Sarlós Boldogasszony plébániatemplom . Építési ideje nem ismert de tudható , hogy a század végén lerombolták.ban újjáépítették . Titulusa háromszor is változott.ben a Havas Boldogasszony , a század végén a Rózsafüzér királynője , a században pedig a Sarlós Boldogasszony tiszteletére szentelték fel.ban leégett és nem építették újjá , csak a romokat fedték le . A délszláv háború során további károk érték.ésközött teljesen újjáépítették . Jegyzetek Források Murvica weboldala Bol község hivatalos oldala Brač sziget információs portálja Bol turisztikai fejlesztési stratégiája Murvica története és nevezetességei További információk Prostorni plan uređenja općine Bol – Bol község rendezési terve . Bol község információs oldala Bol Tourist info Fordítás Split-Dalmácia megye települései Brač települései