Morvay Ferenc (református lelkész)
Morvay Ferenc (Érszakácsi, Szilágy vármegye, 1848. december 29. – Nagyváty, 1924. november 4.) református lelkész.

Élete

Morvay Mihály kántor-tanító és Szabó Zsuzsánna nemes szülők fia (címeres nemes levelét a Morvay család 1652-ben kapta). Atyját még kis korában elvesztette, anyja sok gonddal nevelte és Zilahra vitte iskolába, tízéves korában anyját is elvesztette. A koporsó mellől Lőrinczy György ügyvéd vitte magával és családja tagjává tette. Miután később gyámja is meghalt, 1863-ban teljesen a maga erejére volt utalva. Az erdélyi rendszer szerint akkor már bennlakó diák volt; innét 1865-ben Kolozsvárra ment és itt is nélkülözéssel küzdve a VIII. osztályt elvégezte és 1866-ban érettségi vizsgát tett; ezután két évig jogot hallgatott Ócsvay Ferenctől. 1868-ban Sárospatakra ment és 1870-ben a teológiai tanfolyamot elvégezve, szeptember Tiszatarjánba ment akadémikus rektornak, ahol egyszersmind orgonista volt; az orgonajátékot magánszorgalommal sajátította el. Közben mint legátus vagy supplikáns (1863., 1868. és 1870-ben) Erdélyt és Magyarországot gyalog beutazta. 1873-ban a rektorsága ideje letelvén, július 13-án Sárospatakon letette az I. lelkészi vizsgát és szeptember 5-én Mezőtúron kezdette meg segédlelkészi szolgálatát; onnét 1874. február 14-én a dunamelléki egyházkerületbe Vaiszlóra rendelte püspöke Török Pál, és ez év november 11-én lelkészi vizsgáját tette le Budapesten. 1875-ben Oldra ment segédlelkésznek; 1876-ban Lacházára hivatott tanító-káplánnak. 1877-ben Szaporcára (Baranya vármegye) kellett mennie helyettes lelkészül, ahol július 22-én szaporca-tésenfai lelkésszé választatott. 1886-ban a nagyvátyi (Baranya vármegye) református egyház hívta meg lelkészének, ahol 1887. április 27-étől működött. 1893-tól a felső-baranyai egyházmegye papi főjegyzője és tanácsbírája, Baranya vármegye bizottsági tagja, ahol az ellenzék egyik szónoka és több évig a függetlenségi párt elnöke volt. 1902-ben a dunamelléki egyházkerület tanácsbírája lett. 1915-ben vonult nyugdíjba.

Írásai

Cikkei a Gyakorlati Lelkészetben (1877. Két sírbeszéd); a Prot. Egyh. és Iskolai Lapban (1877-től több évig Levelek Felső-Baranyából X2 jegygyel és több czikk, 1888. vezérczikkek sat., 1891-92. A biblia epikai feldolgozásának történetéből, 1892-1902. vezérczikkek és Belföld rovatban czikkek, Törvénytisztelet és még valami, 1893. Jókai jubileuma és a reformátusok, Berki József, nekr., 1894. Az országos lelkészi gyámintézet kérdéséhez, 1895. Evangelisáczió Felső-Baranyában, Horváth Pál, nekr., 1898. A kongruajavaslathoz, 1902. Az énekeskönyv revisiójáról, Szűcs Dániel kántortanító emlékezete sat.); a Sárospataki lapokban (1889-1902. vezérczikkek és egyéb közlemények: A lelkészi fizetések kiegészítésének kérdése, Tetemrehivás a belmissió kérdésében, Protestans revisio, A reversalisok eltörlésének kérdése sat.); a Protestáns Szemlében (1900. Baranyai egyházi élet a XVIII. században); írt még az Üstökösbe, a Budapesti Hirlap, Magyar Hirlap, Egyetértés, Magyarország c. lapokba; állandó munkatársa volt a Pesti Naplónak, később a Pécsi Figyelőnek, majd a Magyar Szónak.

Munkái

 A temetés szertartása meghalt lelkészeink koporsóinál. Siklós, 1886. (Kézirat gyanánt).
 Az affiliacio kérdéséhez. Siklós, 1894. (Két értekezés Baranya-Sellyén ápr. 11. felolv. Egyik Bosznai Sándoré).
 A felső-baranyai ev. ref. egyházmegye közgyűléseinek Jegyzőkönyve az 1894., 1895., 1897-1902. évekről. Pécs. Nyolcz füzet. (Szerk. és kiadta).
 Néhány őszinte szó a lelkészek állami segélyezésének kérdéséhez. Irta: Egy pap. Pécs, 1898.
 Református Kis Káté, vagyis utmutatás a keresztyén vallás legfőbb igazságai megismerhetésére. A református keresztyén legszükségesebb imáival együtt. (A gyülekezeteken kívül élő hitrokonaink lelki táplálékául). Bpest, 1898. (Az Okor-szigetvidéki egyházi értekezlet által 200 koronával jutalmazott pályamű. 3000 példányban nyomatott).

A felső-baranyai egyházmegye múltja történeti adatainak összeszedésével bízta meg.

Kéziratban: prédikációi és a dunántuli népesség számbeli visszahanyatlását és annak okait feltüntető adatok.

Álnevei és jegyei

Ágodi, Aliquis, Dr. Parti, Giráltfai, Dunamelléki, Akárki, Parázs és -y-cz.

Jegyzetek

Források

 
 
 Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon. Szerk. Ladányi Sándor. 3. jav. bőv. kiad. [Bp.], Magyar Református Egyház Zsinati Irodája, 1977.

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.

Magyar református lelkészek
1848-ban született személyek
1924-ben elhunyt személyek
Morvay Ferenc ( Érszakácsi , Szilágy vármegye , december – Nagyváty , november ) református lelkész . Élete Morvay Mihály kántor-tanító és Szabó Zsuzsánna nemes szülők fia ( címeres nemes levelét a Morvay családben kapta ) . Atyját még kis korában elvesztette , anyja sok gonddal nevelte és Zilahra vitte iskolába , tízéves korában anyját is elvesztette . A koporsó mellől Lőrinczy György ügyvéd vitte magával és családja tagjává tette . Miután később gyámja is meghalt, ban teljesen a maga erejére volt utalva . Az erdélyi rendszer szerint akkor már bennlakó diák volt ; innétben Kolozsvárra ment és itt is nélkülözéssel küzdve a VIII. osztályt elvégezte ésban érettségi vizsgát tett ; ezután két évig jogot hallgatott Ócsvay Ferenctől.ban Sárospatakra ment ésben a teológiai tanfolyamot elvégezve , szeptember Tiszatarjánba ment akadémikus rektornak , ahol egyszersmind orgonista volt ; az orgonajátékot magánszorgalommal sajátította el . Közben mint legátus vagy supplikáns , ésben ) Erdélyt és Magyarországot gyalog beutazta.ban a rektorsága ideje letelvén , júliusán Sárospatakon letette az I. lelkészi vizsgát és szeptemberén Mezőtúron kezdette meg segédlelkészi szolgálatát ; onnét februárén a dunamelléki egyházkerületbe Vaiszlóra rendelte püspöke Török Pál , és ez év novemberén lelkészi vizsgáját tette le Budapesten.ben Oldra ment segédlelkésznek;ban Lacházára hivatott tanító-káplánnak.ben Szaporcára ( Baranya vármegye ) kellett mennie helyettes lelkészül , ahol júliusén szaporca-tésenfai lelkésszé választatott.ban a nagyvátyi ( Baranya vármegye ) református egyház hívta meg lelkészének , ahol áprilisétől működött.tól a felső-baranyai egyházmegye papi főjegyzője és tanácsbírája, Baranya vármegye bizottsági tagja , ahol az ellenzék egyik szónoka és több évig a függetlenségi párt elnöke volt.ben a dunamelléki egyházkerület tanácsbírája lett.ben vonult nyugdíjba . Írásai Cikkei a Gyakorlati Lelkészetben Két sírbeszéd ) ; a Prot . Egyh. és Iskolai Lapbantől több évig Levelek Felső-Baranyából X2 jegygyel és több czikk , vezérczikkek sat . , A biblia epikai feldolgozásának történetéből , vezérczikkek és Belföld rovatban czikkek , Törvénytisztelet és még valami , Jókai jubileuma és a reformátusok , Berki József , nekr. , Az országos lelkészi gyámintézet kérdéséhez , Evangelisáczió Felső-Baranyában , Horváth Pál , nekr . , A kongruajavaslathoz , Az énekeskönyv revisiójáról , Szűcs Dániel kántortanító emlékezete sat. ) ; a Sárospataki lapokban vezérczikkek és egyéb közlemények : A lelkészi fizetések kiegészítésének kérdése , Tetemrehivás a belmissió kérdésében , Protestans revisio , A reversalisok eltörlésének kérdése sat . ) ; a Protestáns Szemlében Baranyai egyházi élet a XVIII. században ) ; írt még az Üstökösbe , a Budapesti Hirlap , Magyar Hirlap , Egyetértés , Magyarország c. lapokba ; állandó munkatársa volt a Pesti Naplónak , később a Pécsi Figyelőnek , majd a Magyar Szónak . Munkái A temetés szertartása meghalt lelkészeink koporsóinál . Siklós , ( Kézirat gyanánt ) . Az affiliacio kérdéséhez . Siklós , ( Két értekezés Baranya-Sellyén ápr . felolv . Egyik Bosznai Sándoré ) . A felső-baranyai ev . ref. egyházmegye közgyűléseinek Jegyzőkönyve az , , évekről . Pécs . Nyolcz füzet . ( Szerk. és kiadta ) . Néhány őszinte szó a lelkészek állami segélyezésének kérdéséhez . Irta : Egy pap. Pécs , Református Kis Káté , vagyis utmutatás a keresztyén vallás legfőbb igazságai megismerhetésére . A református keresztyén legszükségesebb imáival együtt . ( A gyülekezeteken kívül élő hitrokonaink lelki táplálékául ) . Bpest , ( Az Okor-szigetvidéki egyházi értekezlet általkoronával jutalmazott pályamű.példányban nyomatott ) . A felső-baranyai egyházmegye múltja történeti adatainak összeszedésével bízta meg . Kéziratban : prédikációi és a dunántuli népesség számbeli visszahanyatlását és annak okait feltüntető adatok . Álnevei és jegyei Ágodi , Aliquis , Dr . Parti , Giráltfai , Dunamelléki , Akárki , Parázs és -y-cz . Jegyzetek Források Zoványi Jenő : Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon . Szerk . Ladányi Sándor. jav. bőv. kiad . [ Bp. ] , Magyar Református Egyház Zsinati Irodája , További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar református lelkészek 1848-ban született személyek 1924-ben elhunyt személyek