Werfen
Werfen osztrák mezőváros Salzburg tartomány Sankt Johann im Pongau járásában. 2018 januárjában 3027 lakosa volt. Nevezetességei közé tartozik az Eisriesenwelt, a világ leghosszabb jégbarlangja; valamint Hohenwerfen vára.

Elhelyezkedése

Werfen Salzburg tartomány Pongau régiójában fekszik a Salzach folyó bal partján, a német határ mellett. A környező hegységek a délnyugati Hochkönig, az északnyugati Hagen-hegység (mindkettő a Berchtesgadeni-Alpok része), valamint az északkeleti Tennen-hegység (Északi Mészkő-Alpok). Az önkormányzat 7 településrészt, illetve falut egyesít: Werfen Markt (1570 lakos 2018-ban), Imlau (171), Reitsam (178), Scharten (73), Sulzau és Tenneck (928), Wimm (107).  

A környező önkormányzatok: északra Golling an der Salzach, északkeletre Scheffau am Tennengebirge, keletre Pfarrwerfen, délkeletre Bischofshofen, délre Mühlbach am Hochkönig, délnyugatra Dienten am Hochkönig és Maria Alm, északnyugatra Schönau am Königssee (Németország).

Története 
Werfen először 1140-ben jelenik meg az írott forrásokban, egy bizonyos Werveni Perhtoldus nevében. A név eredetileg az egész völgyet jelentette, megtalálható az 1075-ben megépült a Szt. Cyriacus-templom, az egyházközség központjának elnevezésében (ma Pfarrwerfen), az első településben (Dorfwerfen, ma szintén Pfarrweren), a Weng-völgyben (ma Werfenweng) vagy Hohenwerfen várának nevében. A vár alatt Werfen települést 1425-ben mezővárosi (vásártartási) jogokkal ruházták fel. Egyházi szempontból sokáig a St. Cyriacus-egyházközség része maradt, míg a világi hatalmat a várból gyakorolták.

A reformációt követő 1525-ös parasztháborúban a felkelők harc nélkül elfoglalták Werfent, a várat pedig felgyújtották. 1675-ben Barbara Koller sintért boszorkánysággal vádolták. Miután a kínvallatás hatására bevallotta bűneit, Salzburgban kivégezték. 1731-ben a salzburgi érsek elűzte birtokairól a protestánsokat, összesen kb. 20 ezer ember távozott Kelet-Poroszországba, többek között Werfenből is. Az egyházi birtokok 1803-as szekularizációja után az érsekség Ausztriához került, a napóleoni háborúk 1816-os lezárása után véglegesen. 

A 18-19. században a mezőváros gazdaságát a vasércbányászat határozta meg. Az 1870-es éekben a Salzach mentén megépült az Erzsébet császárné-vasút (Kaiserin-Elisabeth-Bahn). 

1931-ben a vár egy tűzvészben megrongálódott. helyreállítása után (miután Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz) 1938-ban a náci párt rendezett be benne politikai továbbképző iskolát. A második világháború után 1987-ig az osztrák csendőrség használta kiképzőközpontként. Ma Werfen elsősorban az idegenforgalomból él.

Lakosság 
A werfeni önkormányzat területén 2017 januárjában 3027 fő élt. A lakosságszám 1951 óta enyhén csökkenő tendenciát mutat. 2016-ban a helybeliek 87,8%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,9% a régi (2004 előtti), 3,1% az új EU-tagállamokból érkezett. 5,4% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,8% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 81,3%-a római katolikusnak, 2,3% evangélikusnak, 1,7% ortodoxnak, 6,4% mohamedánnak, 6,3% pedig felekezet nélkülinek vallotta magát. Ugyanekkor 2 magyar élt a községben és a nagyobb nemzetiségi csoportokat a német (92,2%) mellett a törökök (3,8%) a szerbek (1,3%) és a horvátok (1,1%) alkották.  

A lakosság számának változása:

Látnivalók 
az Eisriesenwelt jégbarlang
Hohenwerfen vára
a Szt. Jakab-plébániatemplom 1657-ben készült el
a kapucinusok temploma
a tennecki Szt. Borbála-templom

Jegyzetek

Források 
A település honlapja
50424 – Werfen Statistik Austria

Fordítás

Salzburg települései
Werfen osztrák mezőváros Salzburg tartomány Sankt Johann im Pongau járásában.januárjábanlakosa volt . Nevezetességei közé tartozik az Eisriesenwelt , a világ leghosszabb jégbarlangja ; valamint Hohenwerfen vára . Elhelyezkedése Werfen Salzburg tartomány Pongau régiójában fekszik a Salzach folyó bal partján , a német határ mellett . A környező hegységek a délnyugati Hochkönig , az északnyugati Hagen-hegység ( mindkettő a Berchtesgadeni-Alpok része ) , valamint az északkeleti Tennen-hegység ( Északi Mészkő-Alpok ) . Az önkormányzattelepülésrészt , illetve falut egyesít : Werfen Marktlakosban ) , Imlau Reitsam Scharten Sulzau és Tenneck Wimm A környező önkormányzatok : északra Golling an der Salzach , északkeletre Scheffau am Tennengebirge , keletre Pfarrwerfen , délkeletre Bischofshofen , délre Mühlbach am Hochkönig , délnyugatra Dienten am Hochkönig és Maria Alm , északnyugatra Schönau am Königssee ( Németország ) . Története Werfen előszörben jelenik meg az írott forrásokban , egy bizonyos Werveni Perhtoldus nevében . A név eredetileg az egész völgyet jelentette , megtalálható azben megépült a Szt . Cyriacus-templom , az egyházközség központjának elnevezésében ( ma Pfarrwerfen ) , az első településben ( Dorfwerfen , ma szintén Pfarrweren ) , a Weng-völgyben ( ma Werfenweng ) vagy Hohenwerfen várának nevében . A vár alatt Werfen településtben mezővárosi ( vásártartási ) jogokkal ruházták fel . Egyházi szempontból sokáig a St . Cyriacus-egyházközség része maradt , míg a világi hatalmat a várból gyakorolták . A reformációt követőös parasztháborúban a felkelők harc nélkül elfoglalták Werfent , a várat pedig felgyújtották.ben Barbara Koller sintért boszorkánysággal vádolták . Miután a kínvallatás hatására bevallotta bűneit , Salzburgban kivégezték.ben a salzburgi érsek elűzte birtokairól a protestánsokat , összesen kb.ezer ember távozott Kelet-Poroszországba , többek között Werfenből is . Az egyházi birtokokas szekularizációja után az érsekség Ausztriához került , a napóleoni háborúkos lezárása után véglegesen . A században a mezőváros gazdaságát a vasércbányászat határozta meg . Azes éekben a Salzach mentén megépült az Erzsébet császárné-vasút ( Kaiserin-Elisabeth-Bahn ) . 1931-ben a vár egy tűzvészben megrongálódott . helyreállítása után ( miután Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz) ban a náci párt rendezett be benne politikai továbbképző iskolát . A második világháború utánig az osztrák csendőrség használta kiképzőközpontként . Ma Werfen elsősorban az idegenforgalomból él . Lakosság A werfeni önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta enyhén csökkenő tendenciát mutat.ban a helybeliek8%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül9 % a régielőtti ) ,1 % az új EU-tagállamokból érkezett.4 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára.ben a lakosok3%-a római katolikusnak,3 % evangélikusnak,7 % ortodoxnak,4 % mohamedánnak,3 % pedig felekezet nélkülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben és a nagyobb nemzetiségi csoportokat a német2 % ) mellett a törökök8 % ) a szerbek3 % ) és a horvátok1 % ) alkották . A lakosság számának változása : Látnivalók az Eisriesenwelt jégbarlang Hohenwerfen vára a Szt . Jakab-plébániatemplomben készült el a kapucinusok temploma a tennecki Szt . Borbála-templom Jegyzetek Források A település honlapja 50424 – Werfen Statistik Austria Fordítás Salzburg települései