Rože
Rože falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 36, közúton 59 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 17, közúton 20 km-re délkeletre, községközpontjától 18 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, a Kamešnica-hegység magasan fekvő déli lejtőin, a bosnyák határ mellett fekszik. A településen halad át a Voštanébe menő út.

Története 
Ezen a magasan fekvő hegyvidéki területen már az ókorban letelepedtek az illír pásztorok. Az illírek egyik ősi várának maradványai ma is látszanak a szomszédos Voštane felett. A vidék a középkorban is lakott maradt, erről mesélnek a környék több településén is megtalálható középkori sírkövek. A török 1513 körül szállta meg e területet. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követően 1718-ban történt meg, mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg. A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. Lelki szolgálatukat a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el. Rože kezdetben az otoki plébániához tartozott. 1750-ben az egyházlátogatáskor az érseket képviselő Candido kanonok (Bizza érsek Otokon maradt) három otoki és hét garduni családról számolt be, akik itt telepedtek meg. A település lakossága ekkor 147 fő volt. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1849-ben érseki rendelettel megalapították a vodšanei plébániát, melyhez Rožét is hozzá csatolták. 1857-ben 206, 1910-ben 233 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett, de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. 1944. március 28-án és 29-én a németek és a támogatásukat élvező knini csetnikek megtorlásul Rože és Voštane 508 lakosát mészárolták le. A háború alatti német megtorlásoknak összesen 1500, a Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. Az 1960-as évektől lakossága tömegesen vándorolt ki, a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek mindössze 32 állandó lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Gyógyító boldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 18. század elején közvetlenül a török alóli felszabadulás után épült. Az 1750-es egyházlátogatás jelentésében már szerepel. Ez az első templom egy alacsony, kőből épített és kőlapokkal fedett épület volt. 1888-ban teljesen megújították és ennek során falait egy méterrel megemelték. Ekkor nyerte le mai formáját. A templomnak négyszögletes apszisa van, hosszúsága 14 méter, szélessége 5 méter. A bejárat felett található a kis méretű harangtorony, benne egy haranggal. A hajó oldalfalain és az apszison egy-egy íves ablak látszik. A templomnak két oltára van, a főoltár a Boldogasszony, a mellékoltár Szent Antal tiszteletére van szentelve. Az épületet 1991-ben renoválták.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Rože falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , a Kamešnica-hegység magasan fekvő déli lejtőin , a bosnyák határ mellett fekszik . A településen halad át a Voštanébe menő út . Története Ezen a magasan fekvő hegyvidéki területen már az ókorban letelepedtek az illír pásztorok . Az illírek egyik ősi várának maradványai ma is látszanak a szomszédos Voštane felett . A vidék a középkorban is lakott maradt , erről mesélnek a környék több településén is megtalálható középkori sírkövek . A törökkörül szállta meg e területet . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követőenban történt meg , mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg . A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . Lelki szolgálatukat a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el . Rože kezdetben az otoki plébániához tartozott.ben az egyházlátogatáskor az érseket képviselő Candido kanonok ( Bizza érsek Otokon maradt ) három otoki és hét garduni családról számolt be , akik itt telepedtek meg . A település lakossága ekkorfő volt . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ben érseki rendelettel megalapították a vodšanei plébániát , melyhez Rožét is hozzá csatolták.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett , de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. márciusán ésén a németek és a támogatásukat élvező knini csetnikek megtorlásul Rože és Voštanelakosát mészárolták le . A háború alatti német megtorlásoknak összesen a Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául . A háború után a szocialista Jugoszláviához került . Azas évektől lakossága tömegesen vándorolt ki , a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településnek mindösszeállandó lakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Gyógyító boldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus temploma a század elején közvetlenül a török alóli felszabadulás után épült . Azes egyházlátogatás jelentésében már szerepel . Ez az első templom egy alacsony , kőből épített és kőlapokkal fedett épület volt.ban teljesen megújították és ennek során falait egy méterrel megemelték . Ekkor nyerte le mai formáját . A templomnak négyszögletes apszisa van , hosszúságaméter , szélességeméter . A bejárat felett található a kis méretű harangtorony , benne egy haranggal . A hajó oldalfalain és az apszison egy-egy íves ablak látszik . A templomnak két oltára van , a főoltár a Boldogasszony , a mellékoltár Szent Antal tiszteletére van szentelve . Az épületetben renoválták . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései