Cecil McBee (márkanév)
A  japán divatmárka, az Ank Rogue mellett a  első számú női divatmárkája.

A márka története 
A  katakanás alakját 1984-ben jegyezte be a japán Delica nevű cég. A márka elsősorban a tizenéves nőket célozza meg az „aranyos”, ám viszonylag olcsó termékeivel. A Cecil McBee zászlóshajó-üzlete a sibujai 109 üzletkomplexum épületében van. A cég 1996-ban körülbelül 23 millió amerikai dollárnak megfelelő Cecil McBee-terméket adott el, míg 2002-ben már 112 millió dollárnyit. 1995-ben Cecil McBee amerikai dzsesszzenész megtudta, hogy a Delica az ő beleegyezése nélkül használja a nevét, ezért egy amerikai ügyvédhez fordult, aki azonban azt mondta neki, hogy nem valószínű, hogy a Delicát az Amerikai Egyesült Államokban bíróság elé lehetne állítani. Ezután McBee egy japán ügyvédhez fordult, akinek segítségével felszólították a Delicát, hogy hagyjanak fel a nevének használatával. A Delica visszautasította a követeléseket, így McBee a Japán Szabadalmi Hivatalhoz (JPO) fordult, hogy tegyék semmissé a cég Cecil McBee latin betűs alakjának végjegybejegyzését. A szabadalmi hivatal helyet adott a követeléseknek, azonban a Delica a Tokiói Legfelsőbb Bíróságon fellebbezett, ahol érvénytelenné tették a szabadalmi hivatal döntését. McBee fellebbezett a Tokiói Legfelsőbb Bíróságon, azonban kérelmét elutasították, hiszen ugyan a japán törvények védik a személyek teljes nevének kihasználását, azonban a zenész teljes neve Cecil LeRoy McBee és nem Cecil McBee. 2001 decembere és 2003 eleje között McBee felbérelt három nyomozót, hogy próbáljanak meg Cecil McBee-termékeket rendelni a cég weboldalán keresztül az Amerikai Egyesült Államokba, hogy ügyét az amerikai bíróságok elé vihesse. A Delica 2002 elején érvénybe lépő irányelve szerint nem szállítanak termékeket az Egyesült Államokba, így McBee nem tudta bizonyítani, hogy közvetlenül a cégtől érkezett meg a megrendelt termékek. 2002. október 1-jén McBee a Lanham-törvény alatt hamis reklámozásra és védjegyhígításra hivatkozva a portlandi bírósághoz fordult, ahol a bíró azt javasolta a zenésznek, hogy követeljen kártérítést, azonban a márka termékeinek Maine államon kívüli értékesítésének leállítására nem kérhet végzést.

Források

További információk 
 A Cecil McBee weboldala  

Ruházati márkák
A japán divatmárka , az Ank Rogue mellett a első számú női divatmárkája . A márka története A katakanás alakjátben jegyezte be a japán Delica nevű cég . A márka elsősorban a tizenéves nőket célozza meg az „ aranyos” , ám viszonylag olcsó termékeivel . A Cecil McBee zászlóshajó-üzlete a sibujaiüzletkomplexum épületében van . A cégban körülbelülmillió amerikai dollárnak megfelelő Cecil McBee-terméket adott el , mígben mármillió dollárnyit.ben Cecil McBee amerikai dzsesszzenész megtudta , hogy a Delica az ő beleegyezése nélkül használja a nevét , ezért egy amerikai ügyvédhez fordult , aki azonban azt mondta neki , hogy nem valószínű , hogy a Delicát az Amerikai Egyesült Államokban bíróság elé lehetne állítani . Ezután McBee egy japán ügyvédhez fordult , akinek segítségével felszólították a Delicát , hogy hagyjanak fel a nevének használatával . A Delica visszautasította a követeléseket , így McBee a Japán Szabadalmi Hivatalhoz ( JPO ) fordult , hogy tegyék semmissé a cég Cecil McBee latin betűs alakjának végjegybejegyzését . A szabadalmi hivatal helyet adott a követeléseknek , azonban a Delica a Tokiói Legfelsőbb Bíróságon fellebbezett , ahol érvénytelenné tették a szabadalmi hivatal döntését . McBee fellebbezett a Tokiói Legfelsőbb Bíróságon , azonban kérelmét elutasították , hiszen ugyan a japán törvények védik a személyek teljes nevének kihasználását , azonban a zenész teljes neve Cecil LeRoy McBee és nem Cecil McBee.decembere éseleje között McBee felbérelt három nyomozót , hogy próbáljanak meg Cecil McBee-termékeket rendelni a cég weboldalán keresztül az Amerikai Egyesült Államokba , hogy ügyét az amerikai bíróságok elé vihesse . A Delicaelején érvénybe lépő irányelve szerint nem szállítanak termékeket az Egyesült Államokba , így McBee nem tudta bizonyítani , hogy közvetlenül a cégtől érkezett meg a megrendelt termékek. októberjén McBee a Lanham-törvény alatt hamis reklámozásra és védjegyhígításra hivatkozva a portlandi bírósághoz fordult , ahol a bíró azt javasolta a zenésznek , hogy követeljen kártérítést , azonban a márka termékeinek Maine államon kívüli értékesítésének leállítására nem kérhet végzést . Források További információk A Cecil McBee weboldala Ruházati márkák