Szagalasszosz
Szagalasszosz (görög: Σαγαλασσός) régészeti hely Délnyugat-Törökországban, Antalyától (ókori Attaleia) kb. 100 km-re északra, Burdurtól és Ispartától 30 km-re. A város ókori romjai 7 km-re fekszenek Ağlasuntól Burdur tartományban, a Torosz-hegység nyugati részéhez tartozó Akdağ hegyen, 1450–1700 méteres magasságban.
A Római Birodalom idején a várost „Piszidia első városaként” ismerték, és már a hellenisztikus korban a régió egyik legjelentősebb városa volt. Piszidia a Torosz-hegység nyugati részén fekvő régió volt, melyet ma török tóvidékként ismernek.

Áttekintés
A város teraszos területen feküdt, 1400 és 1600 méteres tengerszint feletti magasság körül. Miután az i. sz. 6. század elején hatalmas földrengés rázta meg, még sikerült talpra állnia, ezután azonban a járványok, a vízhiány, a biztonság és stabilitás hiánya, a romló gazdasági helyzet, majd a 7. század közepén egy újabb pusztító földrengés arra kényszerítette a lakókat, hogy hagyják el a várost és a völgyben telepedjenek le.

Jelentős ásatás a környéken 1990-ben indult, a Leuveni Katolikus Egyetem régészprofesszora, Marc Waelkens vezetése alatt. Nagy számban kerültek elő épületek, műemlékek és más régészeti maradványok, amelyek segítségével dokumentálható a város hellenisztikus, római és korai bizánci kori történelmének monumentális vonása.

Története

Az emberi jelenlét már i. e. 8000 körül kimutatható a környéken, jóval magának a város területének a lakottá válása előtt. Hettita dokumentumok az i. e. 14. században említenek egy Salawassa nevű hegyvidéki helyet; a város a fríg és lüd kultúra idején is terjeszkedett. Szagalasszosz a Piszidia néven ismert régió részét képezte; a vidék a Perzsa Birodalom idején harcias népéről volt ismert.

Szagalasszosz Piszidia egyik leggazdagabb városa volt, mikor Nagy Sándor Perzsia felé tartó útja közben, i. e. 333-ban meghódította. A város ekkor pár ezres népességgel rendelkezett. Sándor halála után a régió Antigonosz Monophthalmosz, majd valószínűleg Trákiai Lüszimakhosz, a szíriai Szeleukidák és a pergamoni Attalidák hatalma alá került. A régészeti ásatások tanúsága szerint a helyiek gyorsan átvették a hellén kultúrát.

Az Attalidák után Piszidia a Római Birodalomhoz tartozó Asia provincia részévé vált. I. e.39 -ben Amüntasz galatiai vazallus király kapta, miután azonban őt i. e. 25-ben meggyilkolták, a rómaiak Galatia tartomány részévé tették Piszidiát. A rómaiak alatt Szagalasszos Piszidia legfontosabb városává vált; Hadrianus császár különösen kedvelte, a provincia első városának nevezte és megtette a császári kultusz székhelyévé. Az ekkor épült épületek teljesen római jellegűek.

I. sz. 400 körül Szagalasszoszt védelme érdekében megerősítették. 518-ban földrengés pusztította, 541-543 közül pedig egy járványban a lakosság fele életét vesztette. 640 körül arab rajtaütések fenyegették a várost, a 7. század közepén pedig újabb földrengés rázta meg. Ezután a lakók távoztak és valószínűleg a völgyben telepedtek le újra, az ásatások itt azonban csak egy erődített kolostort találtak – valószínűleg egy vallásos közösség lakhelyét –, amelyet a 12. században elpusztítottak. Szagalasszosz eltűnt a feljegyzésekből és az ezt követő évszázadokban a romokat erózió pusztította. Komoly fosztogatásra nem került sor a városban, valószínűleg elhelyezkedése miatt.

Paul Lucas felfedező, aki XIV. Lajos francia király udvarának megbízásából Törökországba utazott, 1706-ban meglátogatta a romokat. 1824 után – mikor Francis Vyvyan Jago Arundell (1780–1846), the British chaplain at Izmir brit káplánja, régiséggyűjtő – ellátogatott a romokhoz és megfejtette a város nevét a feliratokról –, a nyugati utazók látogatni kezdték a romokat, és gróf Karol Lanckoroński lengyel művészettörténész a város első térképét is elkészítette, Szagalasszosz azonban nem váltott ki nagy érdeklődést a régészekből egészen 1985-ig, amikor egy angol-belga csapat Stephen Mitchell vezetésével jelentős felmérést végzett a terepen.

A modern feltárások

1990-től a turisták körében közkedvelt Szagalasszoszban jelentős ásatásokat folytat Marc Waelkens, a belga Leuveni Katolikus Egyetem régészprofesszora. A monumentális városközpont feltárása már befejeződött, és négy jelentős restaurációs projekt is csaknem teljesen elkészült. A projekt során jelentős városi és geofizikai felmérés is zajlik, feltárások a lakó- és ipari negyedekben, valamint a város környékén. Az első feltárás a város ezeréves fennállását dokumentálták Nagy Sándor korától a 7. századig, míg a második feltárás a településszerkezetet, a növényzet és a gazdálkodás, a táj és a klíma változásait dokumentálta az elmúlt tízezer év során.

2007. augusztus 9-én a sajtó bejelentette, hogy az ásatások során előkerült Hadrianus császár szépen kidolgozott, kolosszális méretű szobra, amely 4-5 méter magas lehetett. A szobor a császár uralkodásának első időszakában készült, és katonai öltözékben ábrázolja Hadrianust; külön kifaragott részekből áll, melyeket márványcsapok segítségével illesztettek össze a helyszínen, egy thermae, azaz közfürdő mellett. A 6. század vége – 7. század eleje környékén egy földrengés miatt a mennyezet leomlott, a császár szobra is felborult, és darabjaira esett. A közelben egy márványszobor lábujjait is megtalálták, melyekben faszegek számára kialakított nyílások jelzik, hogy a szobor egykor hosszú köpönyeget viselt, melyet a lábujjakhoz erősítettek; ez azt sugallja, lehetséges, hogy előkerülhet Hadrianus felesége, Vibia Sabina szobra is. 2008. augusztus 14-én előkerült Antoninus Pius (Hadrianus fogadott fia és örököse) feleségének, Faustinának a fejszobra is ugyanitt. 2008. augusztus 22-én újabb kolosszusfejet találtak, ezúttal Marcus Aureliusét.

Nyolcvanöt, az i. e. 13.–11. századi Szagalasszoszból származó csontvázat hasonlítottak össze a DNS-ükön végzett filogenetikai vizsgálatok alapján a terület mai népességével. A kutatás szerint az anyai ágon öröklődő gének jelentős azonosságot mutatnak a balkáni és görög népességgel, valamint az ókori perzsákkal és az Itáliai-félsziget lakóival, emellett kis mértékben Levante népességével, ezzel szemben a közép-ázsiai népcsoportokkal nem mutatható ki rokonság.

A belgiumi Tongerenben található Gallo-Római Múzeum 2011. október 29-e és 2012. június 17-e közt kiállítást rendezett a Szagalasszoszból származó műemlékekből Szagalasszosz: az álmok városa címmel.

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Website Sagalassos Archaeological Research Project 
Sagalassos Interactive Dig
Photographic visit with many pictures
Huge statue of Roman ruler found
Beyaz Arif Akbas: ''Sagalassos: City of Fairies", Adrianapolis, Yalnizgoz Yay. 2010, . http://en.calameo.com/read/0002983841c7acaa28dc8

Törökország körzetei és települései
Szagalasszosz ( görög : Σαγαλασσός ) régészeti hely Délnyugat-Törökországban , Antalyától ( ókori Attaleia ) kb.km -re északra, Burdurtól és Ispartátólkm-re . A város ókori romjaikm-re fekszenek Ağlasuntól Burdur tartományban , a Torosz-hegység nyugati részéhez tartozó Akdağ hegyen, 1700 méteres magasságban . A Római Birodalom idején a várost „ Piszidia első városaként” ismerték , és már a hellenisztikus korban a régió egyik legjelentősebb városa volt . Piszidia a Torosz-hegység nyugati részén fekvő régió volt , melyet ma török tóvidékként ismernek . Áttekintés A város teraszos területen feküdt,ésméteres tengerszint feletti magasság körül . Miután az i. sz. század elején hatalmas földrengés rázta meg , még sikerült talpra állnia , ezután azonban a járványok , a vízhiány , a biztonság és stabilitás hiánya , a romló gazdasági helyzet , majd a század közepén egy újabb pusztító földrengés arra kényszerítette a lakókat , hogy hagyják el a várost és a völgyben telepedjenek le . Jelentős ásatás a környékenben indult , a Leuveni Katolikus Egyetem régészprofesszora , Marc Waelkens vezetése alatt . Nagy számban kerültek elő épületek , műemlékek és más régészeti maradványok , amelyek segítségével dokumentálható a város hellenisztikus , római és korai bizánci kori történelmének monumentális vonása . Története Az emberi jelenlét már i. e.körül kimutatható a környéken , jóval magának a város területének a lakottá válása előtt . Hettita dokumentumok az i . e. században említenek egy Salawassa nevű hegyvidéki helyet ; a város a fríg és lüd kultúra idején is terjeszkedett . Szagalasszosz a Piszidia néven ismert régió részét képezte ; a vidék a Perzsa Birodalom idején harcias népéről volt ismert . Szagalasszosz Piszidia egyik leggazdagabb városa volt , mikor Nagy Sándor Perzsia felé tartó útja közben , i. e.ban meghódította . A város ekkor pár ezres népességgel rendelkezett . Sándor halála után a régió Antigonosz Monophthalmosz , majd valószínűleg Trákiai Lüszimakhosz , a szíriai Szeleukidák és a pergamoni Attalidák hatalma alá került . A régészeti ásatások tanúsága szerint a helyiek gyorsan átvették a hellén kultúrát . Az Attalidák után Piszidia a Római Birodalomhoz tartozó Asia provincia részévé vált . I. e.39 -ben Amüntasz galatiai vazallus király kapta , miután azonban őt i. e.ben meggyilkolták , a rómaiak Galatia tartomány részévé tették Piszidiát . A rómaiak alatt Szagalasszos Piszidia legfontosabb városává vált ; Hadrianus császár különösen kedvelte , a provincia első városának nevezte és megtette a császári kultusz székhelyévé . Az ekkor épült épületek teljesen római jellegűek . I. sz.körül Szagalasszoszt védelme érdekében megerősítették.ban földrengés pusztította, közül pedig egy járványban a lakosság fele életét vesztette.körül arab rajtaütések fenyegették a várost , a század közepén pedig újabb földrengés rázta meg . Ezután a lakók távoztak és valószínűleg a völgyben telepedtek le újra , az ásatások itt azonban csak egy erődített kolostort találtak – valószínűleg egy vallásos közösség lakhelyét – , amelyet a században elpusztítottak . Szagalasszosz eltűnt a feljegyzésekből és az ezt követő évszázadokban a romokat erózió pusztította . Komoly fosztogatásra nem került sor a városban , valószínűleg elhelyezkedése miatt . Paul Lucas felfedező , aki XIV . Lajos francia király udvarának megbízásából Törökországba utazott, ban meglátogatta a romokat.ut án – mikor Francis Vyvyan Jago Arundell1846 ) , the British chaplain at Izmir brit káplánja , régiséggyűjtő – ellátogatott a romokhoz és megfejtette a város nevét a feliratokról – , a nyugati utazók látogatni kezdték a romokat , és gróf Karol Lanckoroński lengyel művészettörténész a város első térképét is elkészítette , Szagalasszosz azonban nem váltott ki nagy érdeklődést a régészekből egészenig , amikor egy angol-belga csapat Stephen Mitchell vezetésével jelentős felmérést végzett a terepen . A modern feltárások 1990-től a turisták körében közkedvelt Szagalasszoszban jelentős ásatásokat folytat Marc Waelkens , a belga Leuveni Katolikus Egyetem régészprofesszora . A monumentális városközpont feltárása már befejeződött , és négy jelentős restaurációs projekt is csaknem teljesen elkészült . A projekt során jelentős városi és geofizikai felmérés is zajlik , feltárások a lakó- és ipari negyedekben , valamint a város környékén . Az első feltárás a város ezeréves fennállását dokumentálták Nagy Sándor korától a századig , míg a második feltárás a településszerkezetet , a növényzet és a gazdálkodás , a táj és a klíma változásait dokumentálta az elmúlt tízezer év során . 2007. augusztusén a sajtó bejelentette , hogy az ásatások során előkerült Hadrianus császár szépen kidolgozott , kolosszális méretű szobra , amelyméter magas lehetett . A szobor a császár uralkodásának első időszakában készült , és katonai öltözékben ábrázolja Hadrianust ; külön kifaragott részekből áll , melyeket márványcsapok segítségével illesztettek össze a helyszínen , egy thermae , azaz közfürdő mellett . A század vége – század eleje környékén egy földrengés miatt a mennyezet leomlott , a császár szobra is felborult , és darabjaira esett . A közelben egy márványszobor lábujjait is megtalálták , melyekben faszegek számára kialakított nyílások jelzik , hogy a szobor egykor hosszú köpönyeget viselt , melyet a lábujjakhoz erősítettek ; ez azt sugallja , lehetséges , hogy előkerülhet Hadrianus felesége , Vibia Sabina szobra is . augusztusén előkerült Antoninus Pius ( Hadrianus fogadott fia és örököse ) feleségének , Faustinának a fejszobra is ugyanitt. augusztusén újabb kolosszusfejet találtak , ezúttal Marcus Aureliusét . Nyolcvanöt , az i. e.–11. századi Szagalasszoszból származó csontvázat hasonlítottak össze a DNS-ükön végzett filogenetikai vizsgálatok alapján a terület mai népességével . A kutatás szerint az anyai ágon öröklődő gének jelentős azonosságot mutatnak a balkáni és görög népességgel , valamint az ókori perzsákkal és az Itáliai-félsziget lakóival , emellett kis mértékben Levante népességével , ezzel szemben a közép-ázsiai népcsoportokkal nem mutatható ki rokonság . A belgiumi Tongerenben található Gallo-Római Múzeum októbere és júniuse közt kiállítást rendezett a Szagalasszoszból származó műemlékekből Szagalasszosz : az álmok városa címmel . Jegyzetek Külső hivatkozások Website Sagalassos Archaeological Research Project Sagalassos Interactive Dig Photographic visit with many pictures Huge statue of Roman ruler found Beyaz Arif Akbas : ''Sagalassos : City of Fairies " , Adrianapolis , Yalnizgoz Yay. \ . http://en.calameo.com/read/0002983841c7acaa28dc8 Törökország körzetei és települései