Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság
Az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) Magyarországon „a népgazdaság szempontjából jelentős műszaki fejlesztési ügyekben a Minisztertanács tanácsadó szerve” volt. Országos hatáskörű szervként meghatározott körben (pl. kutatási-fejlesztési programokkal, központi információs rendszerrel kapcsolatban) irányítási és jogalkotási feladatokat is ellátott. A rendszerváltás után kutatási-fejlesztési minisztériumi szerepet szántak neki, a vezetője tárcanélküli miniszter volt. 1994-től előbb minisztériumi főosztállyá degradálódott, a későbbiekben egyre inkább jelentőségét veszítette. Az eredeti rangját már nem tudta visszanyerni, míg végül 2003-ban ezen a néven megszüntették, jogait és tevékenységét más szervezetek vették át.

Története

Létrehozása 
1961-ben hozták létre. Elnökét és elnökhelyetteseit a Minisztertanács nevezte ki.

Működése

A rendszerváltás előtt 
A rendszerváltás előtt részben tanácsadótestületként, részben pedig – önálló koncepciók, stratégiai javaslatok kidolgozása, kidolgoztatása révén, az MTA-val együttműködve – a kutatás-fejlesztés (K+F) terület önálló formáló szerveként működött.

1990-1994 
A rendszerváltás után az Antall-kormány koncepciójának megfelelően (lényegében K+F minisztériumként tekintettek az OMFB-re), Pungor Ernő irányításával új alapokra helyezték a K+F finanszírozást. Megindultak a szakmai (K+F) pályázatok, a nemzetközi kapcsolatok kiszélesítését, a K+F területnek a felsőoktatási kutatási potenciállal való széles körű integrációját az OMFB messzemenően támogatni igyekezett. Az 1988-ban létrehozott Központi Műszaki Fejlesztési Alap (KMÜFA) elosztásában az OMFB-nek korábban csak javaslattételi joga volt, 1994-től a kezelője lett.

Megszűnése 
A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény szüntette meg.

A törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát vesztette a Központi Műszaki Fejlesztési Alapprogramról szóló 98/1996. (VII. 10.) Korm. rendelet, valamint az azt módosító 158/2001. (IX. 12.) Korm. rendelet és a 252/2002. (XII. 5.) Korm. rendelet; a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok lebonyolításának szabályairól szóló 251/2002. (XII. 5.) Korm. rendelet; az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságról szóló 226/1999. (XII. 30.) Korm. rendelet; valamint a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok céljára rendelt előirányzat felhasználásának és kezelésének szabályairól szóló 27/2002. (V. 17.) OM rendelet. .
A törvény hatálybalépésével egyidejűleg a fejezeti kezelésű Műszaki Fejlesztési Célelőirányzatot, illetve a fejezeti kezelésű Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok előirányzatot megillető követeléseket és az azokat terhelő kötelezettségeket az Alap vette át.

Ahol jogszabály fejezeti kezelésű Műszaki Fejlesztési Célelőirányzatot, illetve fejezeti kezelésű Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok előirányzatot említ, ott e törvény hatálybalépését követően az Alapot kell érteni.
Ahol jogszabály Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot említ, ott e törvény hatálybalépését követően Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsot kell érteni.

Feladatköre 
a műszaki fejlesztési és kutatási irányelvek kidolgozása
 a minisztériumok és országos hatáskörű szervek műszaki fejlesztéssel és kutatással kapcsolatos irányító tevékenységének összehangolása.

Vezetői 
 Kiss Árpád elnök, miniszteri rangban (1961. szeptember 13. – 1967. április)
 Ajtai Miklós elnök, 1970. augusztus 18-tól 1978. január 15-ig
 Pál Lénárd elnök 1978–1980-ban, majd 1984–1985-ben
 Tétényi Pál elnök 1985 és 1989 között
 Pungor Ernő 1990. december és 1994 között az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot vezető tárca nélküli miniszterként tagja volt az Antall-kormánynak
 Nyíri Lajos elnök volt 1998-ban

Fontosabb rendeletei 
1/1969. (IV. 27.) OMFB rendelet a Budapesti Nemzetközi Vásáron közszemlére kiállított szabadalmazható találmányok, minták és védjegyek időleges oltalmáról
4/1969. (XII. 28.) OMFB-IM együttes rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1969. évi II. törvény végrehajtásáról
1/1970. (VI. 11.) OMFB rendelet Országos Meteorológiai Szolgálat szervezéséről
2/1970. (VII.1.) OMFB-IM együttes rendelet a védjegyről szóló 1969. évi IX. törvény végrehajtásáról
3/1970. (XI.5.) OMFB rendelet a gyári vagy kereskedelmi védjegyek nemzetközi lajstromozására vonatkozó Madridi Megállapodás Nizzai Szövegének végrehajtási szabályzatáról
1/1971. (VII. 14.) OMFB rendelet a nukleáris anyagok nyilvántartásáról
1/1972. (V. 27.) OMFB rendelet a nukleáris anyagok nemzetközi ellenőrzéséről
11/1986. (IX. 11.) IM rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1969. évi II. törvény végrehajtására vonatkozó 4/1969. (XII. 28.) OMFB-IM együttes rendelet módosításáról
4/1983. (V. 12.) IM rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1969. évi II. törvény végrehajtására vonatkozó 4/1969. (XII. 28.) OMFB-IM együttes rendelet módosításáról

Kapcsolódó szócikkek 
 Kroó Norbert
 Hevesi Gyula
 Kolos Richárd elnökhelyettes
 Osztrovszki György 1964-től 1967-ig az OMFB elnökhelyettese
 Török Ádám 1999 és 2000 között egy éven át az OMFB Hivatalának elnöke államtitkári rangban.
 Palkovics László 2001-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság elnöke lett.
 Winter Ernő az OMFB alapító tagja [forrás?]
 M0-s autóút (Magyarország)
 Szili Katalin az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) Tanácsának tagja is volt.
 Kortárs Építészeti Központ A hetvenes évekbeli irodaépület régebben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) székháza volt.
 Stefán Mihály 1983-tól 1986-ig az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság főosztályvezetője volt
 Páczelt István
 Gillemot László
 Magyarország tárca nélküli minisztereinek listája
 Bokor József (villamosmérnök) 2002-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja
 Závodszky Péter 1999-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja lett
 Horn Péter 1975-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság Tanácsa tagjává választották.
 Ipari Formatervezési Tanács Irodája Formatervezési Tanács Irodája (1975-2002), korábban az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság egyik szervezeti egysége
 Sebestyén János (villamosmérnök)
 Vajda György 1970 és 1990 között az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) tagja,
 Pakucs János 1991-től az akkori Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja,
 Benedikt Ottó Közreműködött az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság létrehozásában, amelynek elnökségi tagja is volt.
 Keviczky László az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságba is bekerült.
 Boross-kormány
 Katona Szabó Erzsébet kapta Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság nívódíját (1997);
 A rendszerváltás utáni magyar kormányok tagjai
 Bognár Géza 1962-től haláláig tagja, majd elnökségi tagja volt az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságnak,
 Temesszentandrási Guido 1968-tól 1979-es nyugdíjba vonulásáig az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság főosztályvezetője volt.
 Doubravszky Sándor 1990-91-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság és az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium által létrehozott szakértői bizottság vezetője
 Geleji Frigyes kapott megbízást 1979-ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) könnyűipari és szolgáltatásfejlesztési főosztályának
 Ginsztler János a Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságban tevékenykedett. 2004-ben a Magyar Szabványügyi Testület vezetésével
 Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége
 Marosán György (tanár)

Források 
 Új magyar lexikon. Kiegészítő kötet 1962 – 1980 473. old.
 1017/1961. (IX. 14.) Korm. határozat az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság felállításáról
 38/1991. (III. 1.) Korm. rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság feladatáról, hatásköréről, szervezetéről és működéséről
 143/1994. (XI. 10.) Korm. rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság feladatáról, hatásköréről, szervezetéről és működéséről
 147/1998. (IX. 16.) Korm. rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságról
 Akadémiai kislexikon. Bp. 1990. II. kötet 352. old.
 2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról

Jegyzetek 

Magyarországi állami szervezetek
Az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ( OMFB ) Magyarországon „ a népgazdaság szempontjából jelentős műszaki fejlesztési ügyekben a Minisztertanács tanácsadó szerve” volt . Országos hatáskörű szervként meghatározott körben ( pl. kutatási-fejlesztési programokkal , központi információs rendszerrel kapcsolatban ) irányítási és jogalkotási feladatokat is ellátott . A rendszerváltás után kutatási-fejlesztési minisztériumi szerepet szántak neki , a vezetője tárcanélküli miniszter volt.től előbb minisztériumi főosztállyá degradálódott , a későbbiekben egyre inkább jelentőségét veszítette . Az eredeti rangját már nem tudta visszanyerni , míg végülban ezen a néven megszüntették , jogait és tevékenységét más szervezetek vették át . Története Létrehozása 1961-ben hozták létre . Elnökét és elnökhelyetteseit a Minisztertanács nevezte ki . Működése A rendszerváltás előtt A rendszerváltás előtt részben tanácsadótestületként , részben pedig – önálló koncepciók , stratégiai javaslatok kidolgozása , kidolgoztatása révén , az MTA-val együttműködve – a kutatás-fejlesztés ( K+F ) terület önálló formáló szerveként működött . 1990-1994 A rendszerváltás után az Antall-kormány koncepciójának megfelelően ( lényegében K+F minisztériumként tekintettek az OMFB-re ) , Pungor Ernő irányításával új alapokra helyezték a K+F finanszírozást . Megindultak a szakmai ( K+F ) pályázatok , a nemzetközi kapcsolatok kiszélesítését , a K+F területnek a felsőoktatási kutatási potenciállal való széles körű integrációját az OMFB messzemenően támogatni igyekezett . Azban létrehozott Központi Műszaki Fejlesztési Alap ( KMÜFA ) elosztásában az OMFB-nek korábban csak javaslattételi joga volt,től a kezelője lett . Megszűnése A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló évi XC. törvény szüntette meg . A törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát vesztette a Központi Műszaki Fejlesztési Alapprogramról szóló1996 . ( VII. ) Korm . rendelet , valamint az azt módosító2001. ( IX . ) Korm . rendelet és a2002. ( XII. ) Korm . rendelet ; a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok lebonyolításának szabályairól szóló2002. ( XII. ) Korm . rendelet ; az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságról szóló1999. ( XII. ) Korm . rendelet ; valamint a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok céljára rendelt előirányzat felhasználásának és kezelésének szabályairól szóló2002. ( V . ) OM rendelet. \ . A törvény hatálybalépésével egyidejűleg a fejezeti kezelésű Műszaki Fejlesztési Célelőirányzatot , illetve a fejezeti kezelésű Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok előirányzatot megillető követeléseket és az azokat terhelő kötelezettségeket az Alap vette át . Ahol jogszabály fejezeti kezelésű Műszaki Fejlesztési Célelőirányzatot , illetve fejezeti kezelésű Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok előirányzatot említ , ott e törvény hatálybalépését követően az Alapot kell érteni . Ahol jogszabály Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot említ , ott e törvény hatálybalépését követően Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsot kell érteni . Feladatköre a műszaki fejlesztési és kutatási irányelvek kidolgozása a minisztériumok és országos hatáskörű szervek műszaki fejlesztéssel és kutatással kapcsolatos irányító tevékenységének összehangolása . Vezetői Kiss Árpád elnök , miniszteri rangban szeptember – április ) Ajtai Miklós elnök , augusztustól januárig Pál Lénárd elnök1980-ban , majd1985-ben Tétényi Pál elnökésközött Pungor Ernő december ésközött az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot vezető tárca nélküli miniszterként tagja volt az Antall-kormánynak Nyíri Lajos elnök voltban Fontosabb rendeletei 1/1969. ( IV . ) OMFB rendelet a Budapesti Nemzetközi Vásáron közszemlére kiállított szabadalmazható találmányok , minták és védjegyek időleges oltalmáról 4/1969. ( XII. ) OMFB-IM együttes rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló évi II. törvény végrehajtásáról 1/1970. ( VI. ) OMFB rendelet Országos Meteorológiai Szolgálat szervezéséről 2/1970. ( VII.1. ) OMFB-IM együttes rendelet a védjegyről szóló évi IX. törvény végrehajtásáról 3/1970. ( XI.5. ) OMFB rendelet a gyári vagy kereskedelmi védjegyek nemzetközi lajstromozására vonatkozó Madridi Megállapodás Nizzai Szövegének végrehajtási szabályzatáról 1/1971. ( VII. ) OMFB rendelet a nukleáris anyagok nyilvántartásáról 1/1972. ( V . ) OMFB rendelet a nukleáris anyagok nemzetközi ellenőrzéséről 11/ 1986 . ( IX . ) IM rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló évi II. törvény végrehajtására vonatkozó1969. ( XII. ) OMFB-IM együttes rendelet módosításáról 4/1983. ( V . ) IM rendelet a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló évi II. törvény végrehajtására vonatkozó1969. ( XII. ) OMFB-IM együttes rendelet módosításáról Kapcsolódó szócikkek Kroó Norbert Hevesi Gyula Kolos Richárd elnökhelyettes Osztrovszki Györgytőlig az OMFB elnökhelyettese Török Ádámésközött egy éven át az OMFB Hivatalának elnöke államtitkári rangban . Palkovics Lászlóben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság elnöke lett . Winter Ernő az OMFB alapító tagja [ forrás ? ] M0-s autóút ( Magyarország ) Szili Katalin az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ( OMFB ) Tanácsának tagja is volt . Kortárs Építészeti Központ A hetvenes évekbeli irodaépület régebben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ( OMFB ) székháza volt . Stefán Mihálytólig az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság főosztályvezetője volt Páczelt István Gillemot László Magyarország tárca nélküli minisztereinek listája Bokor József ( villamosmérnök) ben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja Závodszky Péterben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja lett Horn Péterben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság Tanácsa tagjává választották . Ipari Formatervezési Tanács Irodája Formatervezési Tanács Irodája korábban az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság egyik szervezeti egysége Sebestyén János ( villamosmérnök ) Vajda Györgyésközött az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ( OMFB ) tagja , Pakucs Jánostől az akkori Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság tagja, Benedikt Ottó Közreműködött az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság létrehozásában , amelynek elnökségi tagja is volt . Keviczky László az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságba is bekerült . Boross-kormány Katona Szabó Erzsébet kapta Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság nívódíját A rendszerváltás utáni magyar kormányok tagjai Bognár Gézatől haláláig tagja , majd elnökségi tagja volt az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságnak , Temesszentandrási Guidotóles nyugdíjba vonulásáig az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság főosztályvezetője volt . Doubravszky Sándorben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság és az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium által létrehozott szakértői bizottság vezetője Geleji Frigyes kapott megbízástben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ( OMFB ) könnyűipari és szolgáltatásfejlesztési főosztályának Ginsztler János a Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságban tevékenykedett.ben a Magyar Szabványügyi Testület vezetésével Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége Marosán György ( tanár ) Források Új magyar lexikon . Kiegészítő kötet–473. old . 1961. ( IX . ) Korm . határozat az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság felállításáról 1991. ( III. ) Korm . rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság feladatáról , hatásköréről , szervezetéről és működéséről 1994. ( XI. ) Korm . rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság feladatáról , hatásköréről , szervezetéről és működéséről 1998. ( IX . ) Korm . rendelet az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságról Akadémiai kislexikon . Bp. II. kötet old. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról Jegyzetek Magyarországi állami szervezetek