Lionel Logue
Lionel George Logue,  (Adelaide, 1880. február 26. – London,  1953. április 12.) ausztrál beszédterapeuta és amatőr színpadi színész, aki a dadogástól szenvedő VI. György brit király sikeres kezelésével vált híressé.

Logue az 1900-as évek elején Ausztráliában szerzett hírnevet szónoklással és ékesszólás oktatásával. Később beszédzavarokban szenvedő páciensek, köztük az első világháborúban megsérült veteránok kezelésével lett elismert szakember. Az 1920-as években családjával Londonba költözött, ahol Logue a Harley Streeten rendelőt nyitott. Itt ismerte meg Albert herceget (a későbbi VI. Györgyöt), akinek segített úrrá lennie dadogásán. Ezáltal a herceg pár év múlva helyt tudott állni nyilvános beszéddel kapcsolatos, immár királyi feladatai ellátásában is. Logue Albert herceg 1936-os királlyá választása után is segédkezett az új brit uralkodó, VI. György beszédeinél, főként a második világháború alatt. A két eltérő társadalmi rangú férfi jó barátságban maradt a király 1952-ben bekövetkezett haláláig.

Részben Logue életéről, illetve VI. Györggyel való kapcsolatáról született a 2010-es A király beszéde című Oscar-díjas film, melyben Logue-ot az ausztrál színész, Geoffrey Rush alakítja. A színész egy Oscar-jelölést és számos egyéb filmes elismerést kapott a logopédus megformálásáért.

Fiatalkora
Lionel George Logue a Dél-Ausztráliában fekvő Adelaide városban látta meg a napvilágot, négy gyermek közül a legidősebbként. Nagyapja, Edward Logue Dublinból származott, 1850-ben érkezett az ausztrál városba és alapította meg a Logue sörfőzdét (mely Edward 1868-ban bekövetkezett halála után beolvadt a Dél-Ausztráliai Sörfőző Társaságba). Logue édesapja, George Edward Logue könyvelőként dolgozott a sörfőzdében, majd feleségével (Logue édesanyjával), Lavinia Rankinnal együtt az Elephant and Castle Hotelt irányította.

Logue a Prince Albert College-ben tanult 1889 és 1896 között. Amikor képtelen volt eldönteni, milyen irányban tanuljon tovább, véletlenül rátalált Henry Wadsworth Longfellow Hiawata éneke című művére. A költemény ritmusa elbűvölte Logue-t, aki úgy döntött, a hangok iránti érdeklődéséből és rajongásából hivatást épít. 16 évesen otthagyta az iskolát és ékesszólást kezdett el tanulni Edward Reevestől. Reeves 1878-ban költözött Adelaide-be; nappal ékesszólást tanított, esténként pedig népszerű telt házas szónoki előadásokat tartott. 1902-től Logue Reeves titkára és helyettese lett, ezzel párhuzamosan amatőr színjátszással is foglalkozott. Az Elder-konzervatóriumban zeneművészetet is tanult. Logue is elkezdett önálló előadásokat tartani, sikeresen. „Mr. Logue fiatal, de tiszta, erőteljes hanggal bír, és igen kellemes jelenség a színpadon” – írta egy helyi újságcikk.

Édesapja 1902. november 17-i halálát követően Logue önállóan kezdett ékesszólást tanítani Adelaide-ben. 1904-re szakmai hírnévre tett szert és a helyi újságok is méltatták előadásait. Ennek ellenére úgy döntött, pénzkeresés céljából 2000 kilométerrel nyugatabbra költözik, a nyugat-ausztráliai Kalgoorlie aranybányáihoz, hogy ott egy elektromos cégnél vállaljon munkát.

Hivatásos pályafutása

Hivatásos pályafutása Perthben, Nyugat-Ausztrália fővárosában kezdődött. Logue ide a gazdasági fellendülés miatt költözött. Itt az ékesszólás oktatása, a színészkedés és szónoklás mellett beszédszépészeti klubot is létrehozott.

1907. március 20-án vette feleségül Perthben a Szent György-székesegyházban Myrtle Gruenertet, aki irodistaként dolgozott. Házasságuk alatt három fiuk született, Valentine (aki később elismert idegsebész lett), Laurie és Anthony.

1911-ben az immár házas Logue feleségével világ körüli útra indult, hogy a nyilvános beszéddel kapcsolatos szakmai tapasztalatait tovább mélyítse. Az első világháború alatt Logue – akit egészségügyi okokból elutasított a hadsereg – ausztrál háborús veteránokkal kezdett foglalkozni. Páciensei mind beszédzavarokkal küszködtek a háborúban elszenvedett traumák miatt. Az ingyenes kezelésekről Logue úgy nyilatkozott, hogy azokat „a hangképzés türelmes oktatásának és a páciens önbizalom-erősítésének” kombinációjával végzi.

1924-ben feleségével és három fiukkal Angliába utaztak nyaralni, azonban a tartós letelepedés mellett döntöttek. Logue beszédhibás iskolás gyerekek oktatásával, majd 1926-ban saját Harley Street-i rendelőjének megnyitásával keresett pénzt. Itt találkozott York hercegével, a későbbi VI. Györggyel.

VI. György kezelése

Mielőtt trónra került, Albert herceg, York hercege rettegett a nyilvános beszédtől súlyos dadogása miatt. 1925. október 31-én a Wembley Stadionban a Birodalmi Kiállítás alkalmából köszöntő beszédet kellett tartania, amely megalázónak bizonyult a beszédhibás herceg számára. A negatív élmény hatására a herceg úgy döntött, megoldást talál problémájára. 1926-ban kereste fel Logue-ot (érdekesség, hogy Logue korábban a közönség soraiban élőben hallgatta a Wembley-ben megtartott beszédet). Arról, hogy a király hogyan talált rá éppen Logue-ra, többféle változat létezik: egyesek úgy tartják, Logue-ot egy ausztrál ismerőse ajánlotta be az udvari kamarásnál. Más vélemények szerint Evelyn „Boo” Laye, egy operetténekesnő, a hercegi pár barátja Logue-hoz fordult tanácsért. Az énekesnőt annyira lenyűgözte a logopédus szakmai tudása, hogy a hercegnek is megemlítette ezt.

Logue a hercegnek napi egyórányi gyakorlást, köztük légzőgyakorlatokat és nyelvtörőket írt elő. A herceg szorgalmasan gyakorolt, a kezelés hatására megnőtt az önbizalma, ezzel el tudta kerülni a görcsös izomrángásokat beszéd közben. 1927-re magabiztosan beszélt: ausztrál útja során Canberrában az új Parlament épületének megnyitása alkalmából hibátlan beszédet mondott.

Az 1930-as és 1940-es években is együtt dolgoztak. Logue segédkezett a király fontosabb beszédeinél, mint például a megkoronázásánál vagy a második világháború során a Brit Birodalomban sugárzott rádióbeszédeinél. Bár társadalmi rangjuk eltért, a két férfi jó barátságban maradt egymással egészen a király 1952-ben bekövetkezett haláláig.

VI. György halála után Logue az alábbi levelet írta a király özvegyének:

Az anyakirálynő két nappal később válaszolt:

Kitüntetései
VI. György megkoronázásakor Logue a Királyi Viktória Rend tagja lett, 1944-ben pedig parancsnokként iktatták be.

Halála
Logue 1945 júniusában veszítette el feleségét. Az évtized során az ő egészsége is egyre inkább megromlott. 1953. április 12-én hunyt el Londonban, 73 éves korában. Április 17-én vettek tőle végső búcsút Bromptonban, a Szentháromság templomban, földi maradványait elhamvasztották. A királynő és az anyakirályné is képviselőket küldött a gyászszertartásra.

Emlékezete
 

Mark Logue, a logopédus unokája Peter Conradi brit újságíróval közösen könyvet írt nagyapja és VI. György kapcsolatáról. A könyv brit kiadása A király beszéde – Hogyan mentette meg egyetlen ember a brit monarchiát (The King's Speech: How One Man Saved the British Monarchy) címet kapta. A rövidebb cím szolgált a 2010-ben bemutatott brit életrajzi dráma címéül. A filmet David Seidler forgatókönyve alapján Thomas Hooper rendezte. A király beszéde (eredeti cím: The King's Speech) című film – melyben Logue-t Geoffrey Rush, VI. Györgyöt pedig Colin Firth alakítja – 2011-ben, a 83. Oscar-gálán négy Oscar-díjat és számos egyéb filmes kitüntetést elnyert. Rusht szintén Oscarra jelölték legjobb férfi mellékszereplő kategóriában és elnyerte a legjobb férfi mellékszereplőnek járó BAFTA-díjat is.

Logue alakja a 2002-es Bertie és Elizabeth (eredeti cím: Bertie and Elizabeth) című brit tévéfilmben is feltűnik. A film a későbbi VI. György életét feleségével, Erzsébettel való kapcsolatán keresztül mutatja be. Ebben a filmben Logue-ot a walesi Michael Elwyn formálja meg.

A film alapján készült 2012-es West End-színdarabban Jonathan Hyde ausztrál színész személyesítette meg Logue-ot.

A 2015-ös Hercegnők éjszakája (eredeti cím: A Royal Night Out) című romantikus filmvígjátékban Derek Lawson alakítja az ausztrál logopédust.

Fordítás
 

Jegyzetek

 Források 
 Logue, Mark; Conradi, Peter (Gabo Kiadó, 2011), A király beszéde 

További információk
 Bowen, Caroline (2002). Lionel Logue: Pioneer speech therapist
 A BBC interjúja Mark Logue-gal nagyapja jegyzeteivel kapcsolatban
Mark Logue–Peter Conradi: A király beszéde; ford. Bihari György; Gabo, Bp., 2011
Mark Logue–Peter Conradi: A király háborúja''; ford. Tábori Zoltán; Athenaeum, Bp., 2020

1880-ban született személyek
1953-ban elhunyt személyek
Ausztrál tudósok
Logopédusok
Lionel George Logue , ( Adelaide , február – London , április ) ausztrál beszédterapeuta és amatőr színpadi színész , aki a dadogástól szenvedő VI. György brit király sikeres kezelésével vált híressé . Logue azas évek elején Ausztráliában szerzett hírnevet szónoklással és ékesszólás oktatásával . Később beszédzavarokban szenvedő páciensek , köztük az első világháborúban megsérült veteránok kezelésével lett elismert szakember . Azas években családjával Londonba költözött , ahol Logue a Harley Streeten rendelőt nyitott . Itt ismerte meg Albert herceget ( a későbbi VI. Györgyöt ) , akinek segített úrrá lennie dadogásán . Ezáltal a herceg pár év múlva helyt tudott állni nyilvános beszéddel kapcsolatos , immár királyi feladatai ellátásában is . Logue Albert hercegos királlyá választása után is segédkezett az új brit uralkodó , VI. György beszédeinél , főként a második világháború alatt . A két eltérő társadalmi rangú férfi jó barátságban maradt a királyben bekövetkezett haláláig . Részben Logue életéről , illetve VI. Györggyel való kapcsolatáról született aes A király beszéde című Oscar-díjas film , melyben Logue-ot az ausztrál színész , Geoffrey Rush alakítja . A színész egy Oscar-jelölést és számos egyéb filmes elismerést kapott a logopédus megformálásáért . Fiatalkora Lionel George Logue a Dél-Ausztráliában fekvő Adelaide városban látta meg a napvilágot , négy gyermek közül a legidősebbként . Nagyapja , Edward Logue Dublinból származott, ben érkezett az ausztrál városba és alapította meg a Logue sörfőzdét ( mely Edwardban bekövetkezett halála után beolvadt a Dél-Ausztráliai Sörfőző Társaságba ) . Logue édesapja , George Edward Logue könyvelőként dolgozott a sörfőzdében , majd feleségével ( Logue édesanyjával ) , Lavinia Rankinnal együtt az Elephant and Castle Hotelt irányította . Logue a Prince Albert College-ben tanultésközött . Amikor képtelen volt eldönteni , milyen irányban tanuljon tovább , véletlenül rátalált Henry Wadsworth Longfellow Hiawata éneke című művére . A költemény ritmusa elbűvölte Logue-t , aki úgy döntött , a hangok iránti érdeklődéséből és rajongásából hivatást épít.évesen otthagyta az iskolát és ékesszólást kezdett el tanulni Edward Reevestől . Reevesban költözött Adelaide-be ; nappal ékesszólást tanított , esténként pedig népszerű telt házas szónoki előadásokat tartott.től Logue Reeves titkára és helyettese lett , ezzel párhuzamosan amatőr színjátszással is foglalkozott . Az Elder-konzervatóriumban zeneművészetet is tanult . Logue is elkezdett önálló előadásokat tartani , sikeresen . „ Mr . Logue fiatal , de tiszta , erőteljes hanggal bír , és igen kellemes jelenség a színpadon” – írta egy helyi újságcikk . Édesapja novemberi halálát követően Logue önállóan kezdett ékesszólást tanítani Adelaide-ben.re szakmai hírnévre tett szert és a helyi újságok is méltatták előadásait . Ennek ellenére úgy döntött , pénzkeresés céljábólkilométerrel nyugatabbra költözik , a nyugat-ausztráliai Kalgoorlie aranybányáihoz , hogy ott egy elektromos cégnél vállaljon munkát . Hivatásos pályafutása Hivatásos pályafutása Perthben , Nyugat-Ausztrália fővárosában kezdődött . Logue ide a gazdasági fellendülés miatt költözött . Itt az ékesszólás oktatása , a színészkedés és szónoklás mellett beszédszépészeti klubot is létrehozott . 1907. márciusán vette feleségül Perthben a Szent György-székesegyházban Myrtle Gruenertet , aki irodistaként dolgozott . Házasságuk alatt három fiuk született , Valentine ( aki később elismert idegsebész lett ) , Laurie és Anthony . 1911-ben az immár házas Logue feleségével világ körüli útra indult , hogy a nyilvános beszéddel kapcsolatos szakmai tapasztalatait tovább mélyítse . Az első világháború alatt Logue – akit egészségügyi okokból elutasított a hadsereg – ausztrál háborús veteránokkal kezdett foglalkozni . Páciensei mind beszédzavarokkal küszködtek a háborúban elszenvedett traumák miatt . Az ingyenes kezelésekről Logue úgy nyilatkozott , hogy azokat „ a hangképzés türelmes oktatásának és a páciens önbizalom-erősítésének” kombinációjával végzi . 1924-ben feleségével és három fiukkal Angliába utaztak nyaralni , azonban a tartós letelepedés mellett döntöttek . Logue beszédhibás iskolás gyerekek oktatásával , majdban saját Harley Street-i rendelőjének megnyitásával keresett pénzt . Itt találkozott York hercegével , a későbbi VI. Györggyel . VI. György kezelése Mielőtt trónra került , Albert herceg , York hercege rettegett a nyilvános beszédtől súlyos dadogása miatt. októberén a Wembley Stadionban a Birodalmi Kiállítás alkalmából köszöntő beszédet kellett tartania , amely megalázónak bizonyult a beszédhibás herceg számára . A negatív élmény hatására a herceg úgy döntött , megoldást talál problémájára.ban kereste fel Logue-ot ( érdekesség , hogy Logue korábban a közönség soraiban élőben hallgatta a Wembley-ben megtartott beszédet ) . Arról , hogy a király hogyan talált rá éppen Logue-ra , többféle változat létezik : egyesek úgy tartják , Logue-ot egy ausztrál ismerőse ajánlotta be az udvari kamarásnál . Más vélemények szerint Evelyn „ Boo” Laye , egy operetténekesnő , a hercegi pár barátja Logue-hoz fordult tanácsért . Az énekesnőt annyira lenyűgözte a logopédus szakmai tudása , hogy a hercegnek is megemlítette ezt . Logue a hercegnek napi egyórányi gyakorlást , köztük légzőgyakorlatokat és nyelvtörőket írt elő . A herceg szorgalmasan gyakorolt , a kezelés hatására megnőtt az önbizalma , ezzel el tudta kerülni a görcsös izomrángásokat beszéd közben. re magabiztosan beszélt : ausztrál útja során Canberrában az új Parlament épületének megnyitása alkalmából hibátlan beszédet mondott . Azas éses években is együtt dolgoztak . Logue segédkezett a király fontosabb beszédeinél , mint például a megkoronázásánál vagy a második világháború során a Brit Birodalomban sugárzott rádióbeszédeinél . Bár társadalmi rangjuk eltért , a két férfi jó barátságban maradt egymással egészen a királyben bekövetkezett haláláig . VI. György halála után Logue az alábbi levelet írta a király özvegyének : Az anyakirálynő két nappal később válaszolt : Kitüntetései VI. György megkoronázásakor Logue a Királyi Viktória Rend tagja lett, ben pedig parancsnokként iktatták be . Halála Loguejúniusában veszítette el feleségét . Az évtized során az ő egészsége is egyre inkább megromlott. áprilisén hunyt el Londonban,éves korában . Áprilisén vettek tőle végső búcsút Bromptonban , a Szentháromság templomban , földi maradványait elhamvasztották . A királynő és az anyakirályné is képviselőket küldött a gyászszertartásra . Emlékezete Mark Logue , a logopédus unokája Peter Conradi brit újságíróval közösen könyvet írt nagyapja és VI. György kapcsolatáról . A könyv brit kiadása A király beszéde – Hogyan mentette meg egyetlen ember a brit monarchiát ( The King's Speech : How One Man Saved the British Monarchy ) címet kapta . A rövidebb cím szolgált aben bemutatott brit életrajzi dráma címéül . A filmet David Seidler forgatókönyve alapján Thomas Hooper rendezte . A király beszéde ( eredeti cím : The King's Speech ) című film – melyben Logue-t Geoffrey Rush , VI. Györgyöt pedig Colin Firth alakítja –ben , a Oscar-gálán négy Oscar-díjat és számos egyéb filmes kitüntetést elnyert . Rusht szintén Oscarra jelölték legjobb férfi mellékszereplő kategóriában és elnyerte a legjobb férfi mellékszereplőnek járó BAFTA-díjat is . Logue alakja aes Bertie és Elizabeth ( eredeti cím : Bertie and Elizabeth ) című brit tévéfilmben is feltűnik . A film a későbbi VI. György életét feleségével , Erzsébettel való kapcsolatán keresztül mutatja be . Ebben a filmben Logue-ot a walesi Michael Elwyn formálja meg . A film alapján készültes West End-színdarabban Jonathan Hyde ausztrál színész személyesítette meg Logue-ot . Aös Hercegnők éjszakája ( eredeti cím : A Royal Night Out ) című romantikus filmvígjátékban Derek Lawson alakítja az ausztrál logopédust . Fordítás Jegyzetek Források Logue , Mark ; Conradi , Peter ( Gabo Kiadó , A király beszéde További információk Bowen , Caroline Lionel Logue : Pioneer speech therapist A BBC interjúja Mark Logue-gal nagyapja jegyzeteivel kapcsolatban Mark Logue–Peter Conradi : A király beszéde ; ford . Bihari György ; Gabo, Bp. , Mark Logue–Peter Conradi : A király háborúja'' ; ford . Tábori Zoltán ; Athenaeum , Bp. , 1880-ban született személyek 1953-ban elhunyt személyek Ausztrál tudósok Logopédusok