Vrasda Márton
Vrasda Márton (helyenként Wrasda, 1862-től Bátor Márton) (Kecskemét, 1810. január 9. – Lugos, 1872 után) orvos, sebész, katona, nemzetőr orvosszázados.

Élete 
Apja Vrasda Ignác (1780–1845) kecskeméti tót fésűsmester, akinek apja Trencsén mellől, Kosztolnáról érkezett Kecskemétre, az 1770-es évek elején. A kecskeméti városi nyilvántartásban említik mint jövevény késcsinálót. Anyja Hasman (Hauszmann) Erzsébet (1783–1846), aki óbudai születésű volt, jómódú sváb szőlőtermesztő, sókereskedő családból származott.

Vrasda Márton negyedik gyerekként született a családban, nyolc testvére volt. 1821–26 között, 10-16 éves korában a kecskeméti Piarista Iskolába járt, jó tanuló volt. 1831-ben a Pesti Egyetem orvoskarán hallgatott sebészetet, eminens tanuló volt. Tanulmányai alatt Pesten a Baromorvos utca 887. sz. alatt lakott (jelenleg Rökk Szilárd utca, a VIII. kerületben). Az egyetemet nehéz anyagi körülmények között végezhette. Apja 1833-ban segélyt kért fia részére és bizonyságlevelet (ún. szegénységi bizonyítványt) nehéz helyzetéről a Kecskeméti Városi Tanácstól. 1834-ben szerezte meg a diplomáját. Az egyetemen tanára volt a híres Bene Ferenc, évfolyamtársai Opra József, Flór Ferenc, az ismertebb orvosok közül. Egyetem után 1834. szeptember 26-án Pesten,a Belvárosi plébánián feleségül vette Hittmayer Annát. 1835-ben a Krassó vármegyében lévő Bulcs orvosa lett. Itt született 1839. november 9-én András nevű fia, aki később asztalosmester lett, aki 1866-ban visszaköltözött Kecskemétre. Összesen öt fiúgyerekéről tudni.Felesége halála után újra megnősült . Második felesége Éder Konstancia szülei Éder János és Vezerle Jozefa, Battonyán éltek. A Vezerle leszármazottak egy 1915. évi Egri Kir. bírósági felhívásban keresték Martinus Vrasda illetve felesége Éder Konstanczia leszármazottait, örökösödési ügyben.                                                                           Az 1848-as szabadságharc idején már Lugoson élt, Krassó vármegye kórodájának orvosa volt. Előfizetője volt az Orvosi Tárnak. Neve szerepel az előfizetők között. 1844-ben Kassó vármegyében 41 oltóhelyen 1116 személyt oltott be himlő ellen, sikeresen. 1835–1845 között 18 688 egyént oltott be himlő ellen krassóvármegyei körzetében. A pontos oltás és a szorgalmas utánajárás, pontos jelentések miatt külön dicséretben részesült, Lugoson, 1844. december 4-én, és 80 frt. jutalomra terjesztették fel, 1845-ben. 

Az 1848-as szabadságharc kezdetétől tevékenyen részt vett a szervezésben. Az 1848. júliusi moldovai harcokban a fegyveres erők megszervezésében is részt vett. A körülkerített fehértemplomiak megsegítésére fegyveres erőt gyűjtött, de hasztalan – saját elmondása szerint –, csak élelmezési segélyt sikerült gyűjtenie. 1848. október 22-én önként beállt katonának, és részt vett a harcokban. A rábízott fegyveres erők sehol nem vallottak szégyent, erről a kormányzóhoz írt levele szerint Asbóth Lajos ezredes és Fischer Andor őrnagy tehetnek bizonyságot. Hét véres csatában vett részt. 1849. január 19-én a verseci csatában megsebesült a bokáján és a mellén, hat és tizennyolc fontos ágyúgolyóktól, visszavonulás közben. Eszméletét vesztette, és utána járni sem tudott rendesen, „másképp soha el nem hagyom a harcolók sorát" – írta levelében. Debrecenbe ment szolgálatait felajánlani hazájának orvosként, innen rendelték 1849. április 5-én Derecskére, a kórodába és az újonctelephez nemzetőr főhadnagyként. Főorvosnak, majd százados főorvosnak nevezték ki. A fizetése 1350 frt. volt. A derecskei orvosi jelentésekből ítélve a gyógyításban jó eredményeket ért el. De ott – elmondása szerint – „galád sértéseknek” volt kitéve a polgári hatóság „tolla által”. 1849. július 6-án kérelmezte az Egészségügyi Osztálytól, hogy helyezzék át Lugosra a tábori kórodába, mert családja is ott él, és ő is ott dolgozott. Kérelmében hivatkozott addigi hősiességére, önfeláldozására, és hogy (még az első) felesége  szinte teljesen megvakult. Miután nem kapott választ kérelmére, 1949. július 13-án a Kormányzóhoz (Kossuth-hoz) írt hosszú levelet, hogy pártolja áthelyezési kérelmét. Ezután 1849. július 27-én kapta a parancsot, hogy áthelyezték, és tüstént induljon Lugosra, a tábori kórházba, fizetését felemelték – rendezői pótlékkal – 10 forinttal.

Világosi fegyverletétel után 1849 vége felé Lugoson többeket lefogtak köztük Vrasda Márton sebészt is a koródából, kihallgatták de egyéb adat nem áll rendelkezésre róla.( Vágóhíd-Kolozsvári tükör 1927.05.15.- 17. szám) Ezután a legközelebbi adat róla,Krassó vármegyében újólag járásorvossá nevezik ki (Gyógyászat 1861.12. 51.szám.) . 1862-ben megváltoztatta nevét Bátor Mártonra (UK. 10345-62. sz. BM. Eng.). A korabeli Vasárnapi Újság is közzétette a névváltoztatást. 1863-ban járási alorvos volt Lugoson. 1868-ban még említi a Honvédschematizmus Bátor (Vrasdai) Márton néven a Krassó megyei honvédegyletben, későbbi években már nem szerepel benne. (Gyógyászat 1872. 01. 27./ 5.száma) közzéteszi, hogy Bátor Márton sebészt Báilinton (Bálinc) Temes megye Tiszteletbeli főorvossá nevezték ki. Bálint  kb.18 km.-re van Lugostól.  Valószínűleg Lugoson halt meg, és ott is temették el.

Jegyzetek

Források 
 Magyar Nemzeti Levéltár: 1848-as Szabadságharc Egészségügyi osztály iratai, Anyakönyvek, Névváltoztatások Katalógusa
 Kecskeméti Városi Levéltár: Városi iratok
 Kecskeméti Piarista Iskola: Iskolai anyakönyvek
 Semmelweis Orvosegyetem Levéltára: Egyetemi anyakönyvek
 Mikár Zsigmond: Honvédschematizmus 
 Zétény Győző: A Magyar Szabadságharc Honvédorvosai
 Vasvári Jenő: Az 1848-as Szabadságharc Tábori Kórházai
 Budapesti Közlöny 1915 május. 3720. (1915. P.1506. sz. Egri kir. törvényszéki felhívás, 1915. május 15.) Codex Sanitario-Medicinalis Hungariae, 1861
Gyógyászat 1872 (12. évfolyam, 1-53. szám) -1872.01.27./5.sz , 1861.12. 51. sz.
Vágóhíd Kolozsvári tükör 1927 05. 15. 17.szám

1810-ben született személyek
Kecskemétiek
Magyar orvosok
Magyar sebészek
Magyar katonaorvosok
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Családi nevüket magyarosított személyek
Vrasda Márton ( helyenként Wrasda,től Bátor Márton ) ( Kecskemét , január – Lugos, után ) orvos , sebész , katona , nemzetőr orvosszázados . Élete Apja Vrasda Ignác1845 ) kecskeméti tót fésűsmester , akinek apja Trencsén mellől , Kosztolnáról érkezett Kecskemétre , azes évek elején . A kecskeméti városi nyilvántartásban említik mint jövevény késcsinálót . Anyja Hasman ( Hauszmann ) Erzsébet1846 ) , aki óbudai születésű volt , jómódú sváb szőlőtermesztő , sókereskedő családból származott . Vrasda Márton negyedik gyerekként született a családban , nyolc testvére volt.26 között,éves korában a kecskeméti Piarista Iskolába járt , jó tanuló volt.ben a Pesti Egyetem orvoskarán hallgatott sebészetet , eminens tanuló volt . Tanulmányai alatt Pesten a Baromorvos utca sz. alatt lakott ( jelenleg Rökk Szilárd utca , a VIII. kerületben ) . Az egyetemet nehéz anyagi körülmények között végezhette . Apjaban segélyt kért fia részére és bizonyságlevelet ( ún. szegénységi bizonyítványt ) nehéz helyzetéről a Kecskeméti Városi Tanácstól.ben szerezte meg a diplomáját . Az egyetemen tanára volt a híres Bene Ferenc , évfolyamtársai Opra József , Flór Ferenc , az ismertebb orvosok közül . Egyetem után szeptemberán Pesten,a Belvárosi plébánián feleségül vette Hittmayer Annát.ben a Krassó vármegyében lévő Bulcs orvosa lett . Itt született novemberén András nevű fia , aki később asztalosmester lett , akiban visszaköltözött Kecskemétre . Összesen öt fiúgyerekéről tudni.Feles ége halála után újra megnősült \ . Második felesége Éder Konstancia szülei Éder János és Vezerle Jozefa, Battonyán éltek . A Vezerle leszármazottak egy évi Egri Kir. bírósági felhívásban keresték Martinus Vrasda illetve felesége Éder Konstanczia leszármazottait , örökösödési ügyben . Azas szabadságharc idején már Lugoson élt , Krassó vármegye kórodájának orvosa volt . Előfizetője volt az Orvosi Tárnak . Neve szerepel az előfizetők között.ben Kassó vármegyébenoltóhelyenszemélyt oltott be himlő ellen , sikeresen.1845 között688 egyént oltott be himlő ellen krassóvármegyei körzetében . A pontos oltás és a szorgalmas utánajárás , pontos jelentések miatt külön dicséretben részesült , Lugoson , decemberén , ésfrt. jutalomra terjesztették fel,ben . Azas szabadságharc kezdetétől tevékenyen részt vett a szervezésben . Az júliusi moldovai harcokban a fegyveres erők megszervezésében is részt vett . A körülkerített fehértemplomiak megsegítésére fegyveres erőt gyűjtött , de hasztalan – saját elmondása szerint – , csak élelmezési segélyt sikerült gyűjtenie. októberén önként beállt katonának , és részt vett a harcokban . A rábízott fegyveres erők sehol nem vallottak szégyent , erről a kormányzóhoz írt levele szerint Asbóth Lajos ezredes és Fischer Andor őrnagy tehetnek bizonyságot . Hét véres csatában vett részt. januárén a verseci csatában megsebesült a bokáján és a mellén , hat és tizennyolc fontos ágyúgolyóktól , visszavonulás közben . Eszméletét vesztette , és utána járni sem tudott rendesen , „ másképp soha el nem hagyom a harcolók sorát " – írta levelében . Debrecenbe ment szolgálatait felajánlani hazájának orvosként , innen rendelték áprilisén Derecskére , a kórodába és az újonctelephez nemzetőr főhadnagyként . Főorvosnak , majd százados főorvosnak nevezték ki . A fizetésefrt. volt . A derecskei orvosi jelentésekből ítélve a gyógyításban jó eredményeket ért el . De ott – elmondása szerint – „ galád sértéseknek” volt kitéve a polgári hatóság „ tolla által”. júliusán kérelmezte az Egészségügyi Osztálytól , hogy helyezzék át Lugosra a tábori kórodába , mert családja is ott él , és ő is ott dolgozott . Kérelmében hivatkozott addigi hősiességére , önfeláldozására , és hogy ( még az első ) felesége szinte teljesen megvakult . Miután nem kapott választ kérelmére , júliusán a Kormányzóhoz ( Kossuth-hoz ) írt hosszú levelet , hogy pártolja áthelyezési kérelmét . Ezután júliusén kapta a parancsot , hogy áthelyezték , és tüstént induljon Lugosra , a tábori kórházba , fizetését felemelték – rendezői pótlékkal –forinttal . Világosi fegyverletétel utánvége felé Lugoson többeket lefogtak köztük Vrasda Márton sebészt is a koródából , kihallgatták de egyéb adat nem áll rendelkezésre róla . ( Vágóhíd-Kolozsvári tükör05.15.- szám ) Ezután a legközelebbi adat róla,Krassó vármegyében újólag járásorvossá nevezik ki ( Gyógyászat12.szám . ) \.ben megváltoztatta nevét Bátor Mártonra ( UK. sz . BM. Eng. ) . A korabeli Vasárnapi Újság is közzétette a névváltoztatást.ban járási alorvos volt Lugoson.ban még említi a Honvédschematizmus Bátor ( Vrasdai ) Márton néven a Krassó megyei honvédegyletben , későbbi években már nem szerepel benne . ( Gyógyászat/ száma ) közzéteszi , hogy Bátor Márton sebészt Báilinton ( Bálinc ) Temes megye Tiszteletbeli főorvossá nevezték ki . Bálint kb.18 km.-re van Lugostól . Valószínűleg Lugoson halt meg , és ott is temették el . Jegyzetek Források Magyar Nemzeti Levéltár : as Szabadságharc Egészségügyi osztály iratai , Anyakönyvek , Névváltoztatások Katalógusa Kecskeméti Városi Levéltár : Városi iratok Kecskeméti Piarista Iskola : Iskolai anyakönyvek Semmelweis Orvosegyetem Levéltára : Egyetemi anyakönyvek Mikár Zsigmond : Honvédschematizmus Zétény Győző : A Magyar Szabadságharc Honvédorvosai Vasvári Jenő : Azas Szabadságharc Tábori Kórházai Budapesti Közlönymájus . P.1506. sz . Egri kir. törvényszéki felhívás , május ) Codex Sanitario-Medicinalis Hungariae , Gyógyászat( 12. évfolyam , szám) 01.27./5.sz, 12. sz . Vágóhíd Kolozsvári tükör05.szám 1810-ben született személyek Kecskemétiek Magyar orvosok Magyar sebészek Magyar katonaorvosok Az49-es szabadságharc katonái Családi nevüket magyarosított személyek