A vallás Indiában
India területéről ered két nagy világvallás, a hinduizmus és a buddhizmus, valamint két másik szintén jelentős vallás, a dzsainizmus és a szikhizmus is, de az ország kulturális fejlődését alapvetően befolyásolta az első évezredben megjelent zoroasztrizmus, továbbá az iszlám, a kereszténység és a zsidó vallás is.

India mindennapjaiban a vallás igen fontos szerepet játszik. Meghatározza az emberek gondolkodását és viselkedését éppúgy mint a közösségi életet és a politikát.

Vallási megoszlás 
A lakosság megoszlása a 2011-es népszámlálás alapján:
 hindu 79,8%
 muszlim 14,2%, 
 keresztény 2,3%, 
 szikh 1,7%,
 buddhista 0,7%
 dzsaina 0,4%
 agnosztikus, ateista 0,7%

Az indiaiak vallási megoszlásának változása 1951 és 2011 között a lakosság százalékában:

Vallások

Térképek

A hinduizmus 

A legjellegzetesebb indiai vallásokat a nyugatiak nevezték el hinduizmusnak. A korábbi századokban Európában még bráhmanizmus néven emlegették, a papokról, a bráhmanokról.

A hinduizmus olyan vallás, amelyet nem egy bizonyos személy alapított, hanem a külső körülmények hatására jött létre. A hinduizmus különböző indiai vallások laza szövetsége, amelyek közös tana a karma, dharma és a lélekvándorlás. A karma és a lélekvándorlás tana alapján az ember lelke a halál után nem pusztul el, hanem újjászületik (szanszára). Hogy valaki milyen körülmények közé születik újjá, azt előző életének cselekedetei határozzák meg.

A hinduizmus nem alakított ki olyan dogmatikai rendszert, mint a többi világvallás. Valamennyi világvallás közül a legegyetemesebb, amely a többi értékeit is megbecsüli és mindazt, amit a többiben igaznak lát, bekebelezi. Nem kényszerít senkit arra, hogy egy bizonyos dogmát vagy az imádat egy bizonyos formáját elfogadja. Más vallásoktól eltérően nem jelenti ki, hogy a végső megszabadulás (vagy üdvözülés) csakis egy úton érhető el. A vallási életnek a Földön kialakult csaknem valamennyi megjelenési formáját felöleli. A hinduizmus vallási nyitottsága közismert; messzemenőig toleráns és liberális.

Legrégebbi forrásai a Védák. A Védák az ind vallás kinyilatkoztatott szent iratai, hasonló jelentőséggel felruházva, mint a keresztények Bibliája. Legjelentősebb és legfontosabb részei a különböző istenekhez intézett, az áldozásnál ünnepélyesen előadott himnuszok, vallásos énekek és szertartási előírások. Keletkezését a Krisztus előtti évezredekre teszik.

Ísvara (Isten) megnyilvánulásának hármassága (trimúrti): Brahma, a teremtő, Visnu, a megtartó, és Siva, a romboló és megújító isten. Minden főistenséghez alsóbb rangú istenek és szellemek sokasága tartozik (dévák), akiknek többféle neve, megjelenési formája és inkarnációja (testet öltése) is lehet.

Ma a hinduizmus fő irányzatai: vaisnavizmus (visnuizmus), saivizmus, saktizmus. A vaisnavizmus egyik ága a neohindu Krisna-tudat.

lásd még:
 Hindu templom és Púdzsá (vallási gyakorlat)
 Hindu panteon (Isten és az istenségek a hinduizmusban)
 Vallási specialisták: szádhu, szvámi, szannjászí, jógi
 Szanszkrit szójegyzék (vallási fogalmak)
 A hinduizmus és a kereszténység összehasonlítása
 A buddhizmus és a hinduizmus összehasonlítása

Az iszlám 

Az első muszlim betörések Észak-Indiába zsákmányszerző rabló-hadjáratok voltak, amelyek során sok hindu templom megsemmisült; sok hindut megöltek, vagy rabszolgává tettek, ennek ellenére ezeknek az expedícióknak nem volt semmiféle kulturális következménye. A Mohamed próféta vallásának eszmevilága csak azután kezdett hatást gyakorolni a hindukra, hogy a muszlim uralkodók megalapították India területén saját birodalmukat, és számos hindut az iszlám vallásra térítettek. Ennek azonban a hindu vallás egésze szempontjából nem volt mélyreható jelentősége.

A 16. században hatalomra kerülő mogulok idején szerveződött az ország először egységes iszlám irányítású birodalommá, de a muszlim uralkodók ekkor sem törekedtek a hindu lakosság erőszakos áttérítésére. Gyakorlatilag a saját vallásukkal szemben kötöttek kompromisszumot, hiszen a "hitetleneket" törvényeik szerint halállal büntethették volna. A 17. században Aurangzeb került hatalomra, és népszerűtlen intézkedéseket hozott a hindukkal szemben (pl. külön adókat vetett ki rájuk), amellyel jelentősen meggyengítette az addig jól prosperáló muszlim hatalmat.

Az angol gyarmatosítók eleinte az oszd meg és uralkodj! elvét követve profitáltak a vallási szembenállásból. A 20. század közepén India brit uralom alóli felszabadulásával a hindu többségű országrészből vált le a muszlim (Nyugat-)Pakisztán és Kelet-Pakisztán (későbbi Banglades).

Az iszlám jelentése: az Isten iránti odaadás. Hívei egyetlen Istent ismernek el (akit ők Allah-nak neveznek), aki mindennek a teremtője, mindenható, láthatatlan és örökkévaló. Hitvallásuk, amely az iszlámhoz való tartozás feltétele, így szól: "Nincs más Isten Allahon kívül, és Mohamed az Ő küldötte."

A legfontosabb vallási kötelességeket az iszlám öt tartópillérének nevezik. Ezek a következők:
 Hit Istenben és az Ő prófétájában
 Rituális ima naponta ötször, Mekka felé fordulva. 
 Böjt a ramadán havában. 
 Szegényadó (adomány) vallási és jótékonysági célokra. 
 Mekkai zarándoklat, legalább egyszer a hívő életében (ha ezt anyagilag megengedheti).

Ezeken kívül még számos előírás szabályozza a hívők életét.

Az iszlám szerint Allah előtt minden ember egyenlő, ezért az indiai muzulmánok nem fogadják el a kasztrendszert.

A kereszténység 
A hagyomány szerint az 1. században Jézus apostola, Tamás vitte először a megváltás keresztény üzenetét Indiába. Újabb kutatások szerint inkább a 4. századra tehető a kereszténység megjelenése itt, amikor is egy szíriai kereskedő négyszáz családot telepített le Keralában, amely után létrejött a szír-malabár kereszténység. Mindenesetre a középkor végén, a Vasco da Gamát követő portugálok számára meglepő volt itt a kereszténységgel találkozni. A helyiek elmondták az újonnan érkezetteknek, hogy Jézust ismerik, de a pápáról sohasem hallottak, és ez megnehezítette a későbbi helyzetüket a portugálok uralma alatt.

A kereszténység kezdetben a Malabár-parton, majd ezen kívül főleg Goa államban, továbbá India déli felében terjedt el. Ma az északkeleti államokban (Nágaföld, Mizoram, Meghálaja) uralkodó vallás.

Megközelítőleg a hívők kétharmada protestáns és keleti keresztény, kb. egyharmada római katolikus.

lásd még:
 Kereszténység 
 Kereszténység Indiában
 A kereszténység és a hinduizmus összehasonlítása

A szikhizmus 

A szikhizmus a 16. század elején fejlődött ki a hindu és muszlim vallásháborúk környezetében. Az iszlámból átvette az egyistenhitet, a hinduktól a reinkarnációt és a nirvána létezését. A történetében tíz guru (szellemi vezető) volt, akik mint Isten és az emberek közti közvetítők léptek fel. A 10. mester után jelent meg a szikh szentírás, az Ádi Granth. Az alapító Nának guru nem tartotta a többi vallást értéktelennek, ám úgy vélte, hogy a rituálé részleteire és külsőségeire fordított túlzott figyelmük az Istennel való kapcsolat gátja. 

A szikhek jellegzetes külsejükről ismerhetők meg, mert turbánban járnak, hajukat és szakállukat nem vágják. A tiszta szikh követője nem dohányzik, nem iszik alkoholt, nem játszik szerencsejátékot. Legnagyobb részük ÉNy-Indiában él.

A szikheknek nem kell lemondaniuk a világról; Isten által kijelölt útjukat a mindennapi életben kell megtalálniuk. Így a hindu ásramákkal (életszakaszok) ellentétben a szikhek a családfő szerepet tartják ideálisnak egy életen át.

A dzsainizmus 

Az irányzat az i. e. 6. században vált el a hinduizmustól önálló hit- és filozófiai rendszerként. A legaszketikusabb vallás Indiában. Nagy részük északnyugaton és Delhiben él. 4-5 millió követője van.

A dzsain, pontosabban a dzsaina a Dzsina követőjét jelenti, azokat az embereket, akik legyőzték alantas természetüket, szenvedélyüket, gyűlöletüket stb. A dzsain kifejezés a dzsina szóból ered, mely "győztes"-t jelent. Ez a szenvedélyek legyőzését jelenti, nem más nemzetek leigázását.  A szenvedélyeket a lélek ellenségeinek tartják, mivel beszennyezik a lélek veleszületett minőségeit, valamint hamis tudáshoz és helytelen viselkedéshez vezetnek. A főbb szenvedélyek a kéjvágy, a harag, a büszkeség és a kapzsiság. 

A dzsain világnézet alapja az értelem, valamint a helyes hit, a helyes tudás, a helyes viselkedés (Három Ékkő), mindez könyörületességgel ötvözve. A dzsain filozófia tanítását az alantas emberi természet legyőzésére alapozza, amely elengedhetetlenül szükséges az igazság felismeréséhez. 

A dzsainizmus minden élőlény egyetemes testvériségét és egyenlőségét hirdeti; emellett a legnagyobb önfegyelem gyakorlására buzdítja követőit. A tisztaság vagy tökéletesség állapota csak az emberi életben érhető el a Három Ékkő révén.

E vallás öt nagy fogadalma: az élet és az élőlények tisztelete, a nem-ártás (ahimsza), az igazmondás (szatja), az idegen tulajdon tisztelete (asztéja), nemi önmegtartóztatás (brahmacsarja) és a tulajdonról való lemondás (aparigraha).

A parszizmus 
A párszik a muszlim üldözés elől Indiába menekült zoroasztriánusok. Az első párszik a 8. században telepdtek le Indiában. Ma a hívők nagy része Mumbaiban és Gudzsarát államban él.

Zarathustra tanítása alapján a világot jó és rossz erők irányítják és az ember élete a helyes irány kiválasztásából áll. Az ember halála után a lelke kiszabadul és Mithrász ítélőszéke elé kerül. A megmérettetése után a jók az örök fény honába, a gonoszok a kárhozatra kerülnek.

A buddhizmus 

A buddhizmus világvallás, amely az ősi Magadha nagyfejedelemség (ma Bihár, India) területén és korában fejlődött ki, Gautama Sziddhártha herceg megvilágosodása után. A történelmi Buddha idejében is már elkezdett terjedni a dharma, Buddha tanításai.

A Maurja Birodalom buddhista császára, Asóka idején a buddhizmus két ágra szakadt: mahászánghika és szthaviraváda. Mindkettő elterjedt Indiában, miközben több apró szektára bomlottak szét. A buddhizmus különálló és szervezett vallásként történő gyakorlása vesztett a jelentőségéből a Gupta Birodalom pusztulása után (7. század), sőt a 13. századtól kezdve még a buddhizmus származási helyén is hanyatlásnak indult - jóllehet mély nyomokat hagyva maga után. Ma a buddhizmus gyakorlása Indiában egyedül a Himalája-közeli területeken jelentős - például Ladak, Arunácsal Prades és Szikkim. Az országban az elmúlt évszázad óta fellendülőben van a buddhizmus, köszönhetően a nagy számú indiai értelmiséginek, akik a buddhista gyakorlatokat választják; a sok tibeti menekült bevándorlónak; valamint annak a több százezer dalit (kaszt) hindunak, akik tömegével váltottak át a buddhizmusra.

A judaizmus 
Az első zsidók valószínűleg az i. e. 6. században kereskedőként érkeztek a mai Kerala tengerpartjára. Nagyobb letelepülő csoportok a római–zsidó háború után, vagyis a zsidó állam megszűnése után érkeztek Indiába. Ma elsősorban a nagyvárosokban és azok környékén koncentrálódnak zsidó közösségek (Mumbai, Kochi, Calicut, Kalkutta, Delhi, Bangalore stb.) Számuk 10-100 ezer fő közé tehető.

Vallási megoszlás államonként 
A vallási megoszlás a 2001-es felmérés alapján:

Képek

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 Gecse Gusztáv: Vallástörténet, 1980.
 Szimonidesz Lajos: Iszlám és buddhizmus, 1931

Kapcsolódó cikkek 
 A vallás Ázsiában
 A vallás Afrikában
 A vallás Európában

India vallási élete
Vallásföldrajz
India területéről ered két nagy világvallás , a hinduizmus és a buddhizmus , valamint két másik szintén jelentős vallás , a dzsainizmus és a szikhizmus is , de az ország kulturális fejlődését alapvetően befolyásolta az első évezredben megjelent zoroasztrizmus , továbbá az iszlám , a kereszténység és a zsidó vallás is . India mindennapjaiban a vallás igen fontos szerepet játszik . Meghatározza az emberek gondolkodását és viselkedését éppúgy mint a közösségi életet és a politikát . Vallási megoszlás A lakosság megoszlása aes népszámlálás alapján : hindu8 % muszlim2 % , keresztény3 % , szikh7 % , buddhista7 % dzsaina4 % agnosztikus , ateista7 % Az indiaiak vallási megoszlásának változásaésközött a lakosság százalékában : Vallások Térképek A hinduizmus A legjellegzetesebb indiai vallásokat a nyugatiak nevezték el hinduizmusnak . A korábbi századokban Európában még bráhmanizmus néven emlegették , a papokról , a bráhmanokról . A hinduizmus olyan vallás , amelyet nem egy bizonyos személy alapított , hanem a külső körülmények hatására jött létre . A hinduizmus különböző indiai vallások laza szövetsége , amelyek közös tana a karma , dharma és a lélekvándorlás . A karma és a lélekvándorlás tana alapján az ember lelke a halál után nem pusztul el , hanem újjászületik ( szanszára ) . Hogy valaki milyen körülmények közé születik újjá , azt előző életének cselekedetei határozzák meg . A hinduizmus nem alakított ki olyan dogmatikai rendszert , mint a többi világvallás . Valamennyi világvallás közül a legegyetemesebb , amely a többi értékeit is megbecsüli és mindazt , amit a többiben igaznak lát , bekebelezi . Nem kényszerít senkit arra , hogy egy bizonyos dogmát vagy az imádat egy bizonyos formáját elfogadja . Más vallásoktól eltérően nem jelenti ki , hogy a végső megszabadulás ( vagy üdvözülés ) csakis egy úton érhető el . A vallási életnek a Földön kialakult csaknem valamennyi megjelenési formáját felöleli . A hinduizmus vallási nyitottsága közismert ; messzemenőig toleráns és liberális . Legrégebbi forrásai a Védák . A Védák az ind vallás kinyilatkoztatott szent iratai , hasonló jelentőséggel felruházva , mint a keresztények Bibliája . Legjelentősebb és legfontosabb részei a különböző istenekhez intézett , az áldozásnál ünnepélyesen előadott himnuszok , vallásos énekek és szertartási előírások . Keletkezését a Krisztus előtti évezredekre teszik . Ísvara ( Isten ) megnyilvánulásának hármassága ( trimúrti ) : Brahma , a teremtő , Visnu , a megtartó , és Siva , a romboló és megújító isten . Minden főistenséghez alsóbb rangú istenek és szellemek sokasága tartozik ( dévák ) , akiknek többféle neve , megjelenési formája és inkarnációja ( testet öltése ) is lehet . Ma a hinduizmus fő irányzatai : vaisnavizmus ( visnuizmus ) , saivizmus , saktizmus . A vaisnavizmus egyik ága a neohindu Krisna-tudat. lásd még : Hindu templom és Púdzsá ( vallási gyakorlat ) Hindu panteon ( Isten és az istenségek a hinduizmusban ) Vallási specialisták : szádhu , szvámi , szannjászí , jógi Szanszkrit szójegyzék ( vallási fogalmak ) A hinduizmus és a kereszténység összehasonlítása A buddhizmus és a hinduizmus összehasonlítása Az iszlám Az első muszlim betörések Észak-Indiába zsákmányszerző rabló-hadjáratok voltak , amelyek során sok hindu templom megsemmisült ; sok hindut megöltek , vagy rabszolgává tettek , ennek ellenére ezeknek az expedícióknak nem volt semmiféle kulturális következménye . A Mohamed próféta vallásának eszmevilága csak azután kezdett hatást gyakorolni a hindukra , hogy a muszlim uralkodók megalapították India területén saját birodalmukat , és számos hindut az iszlám vallásra térítettek . Ennek azonban a hindu vallás egésze szempontjából nem volt mélyreható jelentősége . A században hatalomra kerülő mogulok idején szerveződött az ország először egységes iszlám irányítású birodalommá , de a muszlim uralkodók ekkor sem törekedtek a hindu lakosság erőszakos áttérítésére . Gyakorlatilag a saját vallásukkal szemben kötöttek kompromisszumot , hiszen a " hitetleneket " törvényeik szerint halállal büntethették volna . A században Aurangzeb került hatalomra , és népszerűtlen intézkedéseket hozott a hindukkal szemben ( pl. külön adókat vetett ki rájuk ) , amellyel jelentősen meggyengítette az addig jól prosperáló muszlim hatalmat . Az angol gyarmatosítók eleinte az oszd meg és uralkodj ! elvét követve profitáltak a vallási szembenállásból . A század közepén India brit uralom alóli felszabadulásával a hindu többségű országrészből vált le a muszlim ( Nyugat-) Pakisztán és Kelet-Pakisztán ( későbbi Banglades ) . Az iszlám jelentése : az Isten iránti odaadás . Hívei egyetlen Istent ismernek el ( akit ők Allah-nak neveznek ) , aki mindennek a teremtője , mindenható , láthatatlan és örökkévaló . Hitvallásuk , amely az iszlámhoz való tartozás feltétele , így szól : " Nincs más Isten Allahon kívül , és Mohamed az Ő küldötte . " A legfontosabb vallási kötelességeket az iszlám öt tartópillérének nevezik . Ezek a következők : Hit Istenben és az Ő prófétájában Rituális ima naponta ötször , Mekka felé fordulva . Böjt a ramadán havában . Szegényadó ( adomány ) vallási és jótékonysági célokra . Mekkai zarándoklat , legalább egyszer a hívő életében ( ha ezt anyagilag megengedheti ) . Ezeken kívül még számos előírás szabályozza a hívők életét . Az iszlám szerint Allah előtt minden ember egyenlő , ezért az indiai muzulmánok nem fogadják el a kasztrendszert . A kereszténység A hagyomány szerint az században Jézus apostola , Tamás vitte először a megváltás keresztény üzenetét Indiába . Újabb kutatások szerint inkább a századra tehető a kereszténység megjelenése itt , amikor is egy szíriai kereskedő négyszáz családot telepített le Keralában , amely után létrejött a szír-malabár kereszténység . Mindenesetre a középkor végén , a Vasco da Gamát követő portugálok számára meglepő volt itt a kereszténységgel találkozni . A helyiek elmondták az újonnan érkezetteknek , hogy Jézust ismerik , de a pápáról sohasem hallottak , és ez megnehezítette a későbbi helyzetüket a portugálok uralma alatt . A kereszténység kezdetben a Malabár-parton , majd ezen kívül főleg Goa államban , továbbá India déli felében terjedt el . Ma az északkeleti államokban ( Nágaföld , Mizoram , Meghálaja ) uralkodó vallás . Megközelítőleg a hívők kétharmada protestáns és keleti keresztény , kb. egyharmada római katolikus. lásd még : Kereszténység Kereszténység Indiában A kereszténység és a hinduizmus összehasonlítása A szikhizmus A szikhizmus a század elején fejlődött ki a hindu és muszlim vallásháborúk környezetében . Az iszlámból átvette az egyistenhitet , a hinduktól a reinkarnációt és a nirvána létezését . A történetében tíz guru ( szellemi vezető ) volt , akik mint Isten és az emberek közti közvetítők léptek fel . A mester után jelent meg a szikh szentírás , az Ádi Granth . Az alapító Nának guru nem tartotta a többi vallást értéktelennek , ám úgy vélte , hogy a rituálé részleteire és külsőségeire fordított túlzott figyelmük az Istennel való kapcsolat gátja . A szikhek jellegzetes külsejükről ismerhetők meg , mert turbánban járnak , hajukat és szakállukat nem vágják . A tiszta szikh követője nem dohányzik , nem iszik alkoholt , nem játszik szerencsejátékot . Legnagyobb részük ÉNy-Indiában él . A szikheknek nem kell lemondaniuk a világról ; Isten által kijelölt útjukat a mindennapi életben kell megtalálniuk . Így a hindu ásramákkal ( életszakaszok ) ellentétben a szikhek a családfő szerepet tartják ideálisnak egy életen át . A dzsainizmus Az irányzat az i . e. században vált el a hinduizmustól önálló hit- és filozófiai rendszerként . A legaszketikusabb vallás Indiában . Nagy részük északnyugaton és Delhiben él.millió követője van . A dzsain , pontosabban a dzsaina a Dzsina követőjét jelenti , azokat az embereket , akik legyőzték alantas természetüket , szenvedélyüket , gyűlöletüket stb . A dzsain kifejezés a dzsina szóból ered , mely " győztes"-t jelent . Ez a szenvedélyek legyőzését jelenti , nem más nemzetek leigázását . A szenvedélyeket a lélek ellenségeinek tartják , mivel beszennyezik a lélek veleszületett minőségeit , valamint hamis tudáshoz és helytelen viselkedéshez vezetnek . A főbb szenvedélyek a kéjvágy , a harag , a büszkeség és a kapzsiság . A dzsain világnézet alapja az értelem , valamint a helyes hit , a helyes tudás , a helyes viselkedés ( Három Ékkő ) , mindez könyörületességgel ötvözve . A dzsain filozófia tanítását az alantas emberi természet legyőzésére alapozza , amely elengedhetetlenül szükséges az igazság felismeréséhez . A dzsainizmus minden élőlény egyetemes testvériségét és egyenlőségét hirdeti ; emellett a legnagyobb önfegyelem gyakorlására buzdítja követőit . A tisztaság vagy tökéletesség állapota csak az emberi életben érhető el a Három Ékkő révén . E vallás öt nagy fogadalma : az élet és az élőlények tisztelete , a nem-ártás ( ahimsza ) , az igazmondás ( szatja ) , az idegen tulajdon tisztelete ( asztéja ) , nemi önmegtartóztatás ( brahmacsarja ) és a tulajdonról való lemondás ( aparigraha ) . A parszizmus A párszik a muszlim üldözés elől Indiába menekült zoroasztriánusok . Az első párszik a században telepdtek le Indiában . Ma a hívők nagy része Mumbaiban és Gudzsarát államban él . Zarathustra tanítása alapján a világot jó és rossz erők irányítják és az ember élete a helyes irány kiválasztásából áll . Az ember halála után a lelke kiszabadul és Mithrász ítélőszéke elé kerül . A megmérettetése után a jók az örök fény honába , a gonoszok a kárhozatra kerülnek . A buddhizmus A buddhizmus világvallás , amely az ősi Magadha nagyfejedelemség ( ma Bihár , India ) területén és korában fejlődött ki , Gautama Sziddhártha herceg megvilágosodása után . A történelmi Buddha idejében is már elkezdett terjedni a dharma, Buddha tanításai . A Maurja Birodalom buddhista császára , Asóka idején a buddhizmus két ágra szakadt : mahászánghika és szthaviraváda . Mindkettő elterjedt Indiában , miközben több apró szektára bomlottak szét . A buddhizmus különálló és szervezett vallásként történő gyakorlása vesztett a jelentőségéből a Gupta Birodalom pusztulása után század ) , sőt a századtól kezdve még a buddhizmus származási helyén is hanyatlásnak indult - jóllehet mély nyomokat hagyva maga után . Ma a buddhizmus gyakorlása Indiában egyedül a Himalája-közeli területeken jelentős - például Ladak , Arunácsal Prades és Szikkim . Az országban az elmúlt évszázad óta fellendülőben van a buddhizmus , köszönhetően a nagy számú indiai értelmiséginek , akik a buddhista gyakorlatokat választják ; a sok tibeti menekült bevándorlónak ; valamint annak a több százezer dalit ( kaszt ) hindunak , akik tömegével váltottak át a buddhizmusra . A judaizmus Az első zsidók valószínűleg az i . e. században kereskedőként érkeztek a mai Kerala tengerpartjára . Nagyobb letelepülő csoportok a római–zsidó háború után , vagyis a zsidó állam megszűnése után érkeztek Indiába . Ma elsősorban a nagyvárosokban és azok környékén koncentrálódnak zsidó közösségek ( Mumbai , Kochi , Calicut , Kalkutta , Delhi , Bangalore stb . ) Számukezer fő közé tehető . Vallási megoszlás államonként A vallási megoszlás aes felmérés alapján : Képek Jegyzetek Fordítás Források Gecse Gusztáv : Vallástörténet , Szimonidesz Lajos : Iszlám és buddhizmus , Kapcsolódó cikkek A vallás Ázsiában A vallás Afrikában A vallás Európában India vallási élete Vallásföldrajz