Zihuatanejo
Zihuatanejo egy város Mexikó Guerrero államának tengerpartján. 2010-ben lakossága meghaladta a 67 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A város a Csendes-óceán mellett, Guerrero állam nyugati részén helyezkedik el egy öböl partján, a Déli-Sierra Madre hegyei között. A település szélső utcái már ezekre a néhány száz méter magas hegyekre kúsznak fel. Közvetlen környezetében mezőgazdasági területek és vadonnal borított részek is megtalálhatóak.

Éghajlat
A város éghajlata forró, nyáron és ősz elején igen csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 37 °C-os hőséget, a rekord elérte a 42 °C-ot is. Az átlagos hőmérsékletek a februári 25,2 és a júniusi 28,0 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő, sőt, a hőmérséklet 10 °C alá sem csökken. Bár a hónapok hőmérsékletében nincs sok eltérés az év során, a csapadék annál inkább egyenetlen eloszlású: az évi átlagosan 1054 mm csapadéknak több mint 90%-a a júniustól októberig tartó 5 hónapos időszak alatt hull.

Népesség
A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett:

Története
A település neve a purepecsa nyelvből származik, amelyben az itzi jelentése „hegycsúcs”, a nejo jelentése pedig „sárga”, az egész névé pedig „a sárga hegy vize”.

A spanyolok megérkezése előtt az egész környező partvidéki terület a Cuitlatepan nevű tartomány részét képezte, a későbbi Zihuatanejo helyéhez legközelebb, attól kissé nyugatra, a Cihuatlán nevű város feküdt. A 15. században két népcsoport, a csumbiák és a pantékok éltek a vidéken, gazdaságuk fő alapját az ixtapai sóbányák képezték. A tenochtitlaniak a 15. század végén leigázták Cihuatlánt, és mivel annak lakói nem építettek tartós épületeket, ennek a településnek ma már romjai is alig láthatók.

A spanyolok megérkezése után kikötő épült Zihuatanejóban. 1527-ben innen indult el Álvaro de Saavedra Cerón három hajója a Fülöp-szigetek felé, amelyek végül felfedezték Új-Guinea északi partjait is. Ugyancsak jártak a kikötőben híres kalózok és hajósok is, köztük Francis Drake, William Dampier és George Anson. A spanyolok amellett, hogy elterjesztették a katolikus hitet a környék kis számú lakója között, erdőgazdálkodással és mezőgazdasággal (kakaó, gyapot, vanília és kukorica termesztésével) foglalkoztak. Zihuatanejo azonban nem növekedett nagy várossá.

A 19. századi eleji mexikói függetlenségi háború eseményei is elkerülték a vidéket, bár José María Morelos egyszer átvonult a guerrerói partokon Michoacán irányából, sőt, a kikötőt logisztikai célokra is felhasználta, de csatára nem került sor errefelé. Az 1824-es közigazgatási felosztás szerint Zihuatanejo México állam acapulcói kerületének tecpani partidójához tartozott, később a létrejövő Guerrero államhoz került, de önálló községgé csak 1953-ban alakult. 1911-ben a mexikói forradalom ide is elért, helyben a López családhoz tartozó négy testvér, Alfredo, Leonel, Héctor és Homero kezdte meg a harcot. A 20. század közepén még alig néhány százan éltek itt, de 1976-ban a kormány nagyszabású turisztikai fejlesztési tervet indított a térségben, így megindult Zihuatanejo azóta is tartó gyors növekedése.

Turizmus, látnivalók
A város tengerpartjának köszönhetően népszerű üdülőhely, ahol minden turisztikailag fontos szolgáltatás elérhető. A városban parkok és szórakozóhelyek biztosítják a kikapcsolódást, valamint figyelemre méltó még a Nuestra Señora de Guadalupe-plébániatemplom és a város bejáratánál Vicente Guerrero szobra. Zihuatlanejónak múzeumai nincsenek.

Források

Guerrero települései
Guerrero turizmusa
Zihuatanejo egy város Mexikó Guerrero államának tengerpartján.ben lakossága meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A város a Csendes-óceán mellett , Guerrero állam nyugati részén helyezkedik el egy öböl partján , a Déli-Sierra Madre hegyei között . A település szélső utcái már ezekre a néhány száz méter magas hegyekre kúsznak fel . Közvetlen környezetében mezőgazdasági területek és vadonnal borított részek is megtalálhatóak . Éghajlat A város éghajlata forró , nyáron és ősz elején igen csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , a rekord elérte a°C-ot is . Az átlagos hőmérsékletek a februári2 és a júniusi0 fok között váltakoznak , fagy nem fordul elő , sőt , a hőmérséklet°C alá sem csökken . Bár a hónapok hőmérsékletében nincs sok eltérés az év során , a csapadék annál inkább egyenetlen eloszlású : az évi átlagosanmm csapadéknak több mint-a a júniustól októberig tartóhónapos időszak alatt hull . Népesség A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett : Története A település neve a purepecsa nyelvből származik , amelyben az itzi jelentése „ hegycsúcs” , a nejo jelentése pedig „ sárga” , az egész névé pedig „ a sárga hegy vize” . A spanyolok megérkezése előtt az egész környező partvidéki terület a Cuitlatepan nevű tartomány részét képezte , a későbbi Zihuatanejo helyéhez legközelebb , attól kissé nyugatra , a Cihuatlán nevű város feküdt . A században két népcsoport , a csumbiák és a pantékok éltek a vidéken , gazdaságuk fő alapját az ixtapai sóbányák képezték . A tenochtitlaniak a század végén leigázták Cihuatlánt , és mivel annak lakói nem építettek tartós épületeket , ennek a településnek ma már romjai is alig láthatók . A spanyolok megérkezése után kikötő épült Zihuatanejóban.ben innen indult el Álvaro de Saavedra Cerón három hajója a Fülöp-szigetek felé , amelyek végül felfedezték Új-Guinea északi partjait is . Ugyancsak jártak a kikötőben híres kalózok és hajósok is , köztük Francis Drake , William Dampier és George Anson . A spanyolok amellett , hogy elterjesztették a katolikus hitet a környék kis számú lakója között , erdőgazdálkodással és mezőgazdasággal ( kakaó , gyapot , vanília és kukorica termesztésével ) foglalkoztak . Zihuatanejo azonban nem növekedett nagy várossá . A századi eleji mexikói függetlenségi háború eseményei is elkerülték a vidéket , bár José María Morelos egyszer átvonult a guerrerói partokon Michoacán irányából , sőt , a kikötőt logisztikai célokra is felhasználta , de csatára nem került sor errefelé . Azes közigazgatási felosztás szerint Zihuatanejo México állam acapulcói kerületének tecpani partidójához tartozott , később a létrejövő Guerrero államhoz került , de önálló községgé csakban alakult.ben a mexikói forradalom ide is elért , helyben a López családhoz tartozó négy testvér , Alfredo , Leonel , Héctor és Homero kezdte meg a harcot . A század közepén még alig néhány százan éltek itt , deban a kormány nagyszabású turisztikai fejlesztési tervet indított a térségben , így megindult Zihuatanejo azóta is tartó gyors növekedése . Turizmus , látnivalók A város tengerpartjának köszönhetően népszerű üdülőhely , ahol minden turisztikailag fontos szolgáltatás elérhető . A városban parkok és szórakozóhelyek biztosítják a kikapcsolódást , valamint figyelemre méltó még a Nuestra Señora de Guadalupe-plébániatemplom és a város bejáratánál Vicente Guerrero szobra . Zihuatlanejónak múzeumai nincsenek . Források Guerrero települései Guerrero turizmusa