Közönséges kalmár
A közönséges kalmár (Loligo vulgaris) a fejlábúak (Cephalopoda) osztályának kalmárok (Teuthida) rendjébe, ezen belül a Loliginidae családjába tartozó faj.

A Loligo kalmárnem típusfaja.

Előfordulása 
A közönséges kalmár előfordulási területe az európai és az afrikai partok mentén van. Széles körben elterjedt a Földközi-, az Adriai- és az Északi-tengerekben, valamint az Atlanti-óceán keleti részén, Skóciától és az Ír-tengertől egészen a Guineai-öbölig. Az állománysűrűsége az Északi-tengerben és Nyugat-Afrika partjainál a legnagyobb.

Korábban úgy vélték, hogy a Loligo vulgaris reynaudii nevű alfaján keresztül, az előfordulási területe délre lenyúlik a Dél-afrikai Köztársaságig, viszont manapság már tudjuk, hogy ez egy külön fajt alkot, a Loligo reynaudiit.

Megjelenése 
A hosszúkás, közepesen karcsú és henger alakú testét borító bőrköpenye legfeljebb 40 centiméter hosszú. Az oldalain elhelyezkedő úszói, melyek csak a test közepéig érnek, fentről vagy alulról nézve rombuszos megjelenést kölcsönöznek az állatnak. Habár segítenek az úszásban, vagy inkább az irányváltásban, a gyors helyváltoztatást egy mozgékony, húsos cső alakú szerv, az úgynevezett tölcsér segíti. A feje eléggé kicsi, viszont a szemei nagyok és átlátszó hártya borítja. Mind a legtöbb kalmár esetében tíz karja van: nyolc rövidebb és két hosszabb, úgynevezett fogókar. A szája csőrszerű kemény képződmény. A hím negyedik, bal oldali karja a párzásban játszik szerepet. Habár a bőrköpenye elérheti a 30-40 centiméteres hosszúságot, általában csak 15-20 centiméteresre nő meg. A hím általában nagyobb, mint a nőstény és a növekedése is gyorsabb. Általában szürkés-átlátszó vagy vöröses színű, de a kromatóforák segítségével színváltoztatásra képes.

Életmódja 
A kontinentális self sekélyebb vizű részeit választja otthonául. Megtalálható a vízfelszínétől egészen 500 méteres mélységig. Az élőhelye változatos lehet, egyaránt kedveli az iszapos és homokos tengerfenéket. Ragadozó életmódot folytat. Halakkal és rákokkal táplálkozik, de ha táplálékhiány van, akkor a kannibalizmust sem hagyja ki.

Ezen a kalmáron a Pennella varians nevű evezőlábú rák (Copepoda) élősködik.

Szaporodása 
Évszaktól függően kisebb vándorlásokat tesznek. A meleg hónapokban északabbra és a sekélyebb vizekbe vándorolnak, míg a hidegebb hónapokban délebbre és a mélyebb vizekbe költöznek vissza. A szaporodás 20-80 méter mélyen történik meg. Egész évben szaporodhatnak, azonban a legtöbben a nyár végén és kora ősszel teszik ezt. Egy nőstény akár 20 ezer petét is rakhat; ezeket gélszerű masszába fogja össze. Ezt a burkot pedig a tengerfenékre ragasztja. A kikeléshez 25 napi 22 Celsius-fok, vagy 45 napi 12-14 Celsius-fok kell. A megtermékenyített peték számát a hím határozza meg; általában a másodszor szaporodó hím több petét termékenyít meg, mint az első szaporodóévében levő fajtársa. A kis kalmár, amely júniusban kelt ki, decemberben már 12 centiméteres, áprilisig még 13-14 centimétert nőhet. A nőstény 2 évet, a hím körülbelül 3 évet él.

Felhasználása 
Elterjedésének egész területén az ember ipari mértékben halássza a közönséges kalmárt. Az Adriai-tengerből évente 1000-1500 tonnát halásznak.

Képek

Jegyzetek

Források 
Loligo vulgaris Lamarck, 1798 WoRMS
Gofas, S.; Le Renard, J.; Bouchet, P. (2001). Mollusca. in: Costello, M.J. et al. (Ed.) (2001). European register of marine species: a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification. Collection Patrimoines Naturels. 50: pp. 180–213.
Vecchione, M., E. Shea, S. Bussarawit, F. Anderson, D. Alexeyev, C.-C. Lu, T. Okutani, M. Roeleveld, C. Chotiyaputta, C. Roper, E. Jorgensen & N. Sukramongkol. (2005).  Phuket Marine Biological Center Research Bulletin 66: 23–26.

Fordítás

További információk 
Charles Maxwell videos
 1798: Extrait d’un mémoire sur le genre de la Séche, du Calmar et Poulpe, vulgairement nommés, Polypes de Mer. Bulletin des Sciences, par la Société Philomatique de Paris, 2(5): 129–131.
 2010: Age, growth, and mortality of Loligo vulgaris wild paralarvae: implications for understanding of the life cycle and longevity. ICES Journal of Marine Science, 67(6): 1119-1127.

Fejlábúak
Puhatestűfajok
Az Atlanti-óceán puhatestűi
Az Északi-tenger puhatestűi
A Földközi-tenger puhatestűi
A közönséges kalmár ( Loligo vulgaris ) a fejlábúak ( Cephalopoda ) osztályának kalmárok ( Teuthida ) rendjébe , ezen belül a Loliginidae családjába tartozó faj . A Loligo kalmárnem típusfaja . Előfordulása A közönséges kalmár előfordulási területe az európai és az afrikai partok mentén van . Széles körben elterjedt a Földközi- , az Adriai- és az Északi-tengerekben , valamint az Atlanti-óceán keleti részén , Skóciától és az Ír-tengertől egészen a Guineai-öbölig . Az állománysűrűsége az Északi-tengerben és Nyugat-Afrika partjainál a legnagyobb . Korábban úgy vélték , hogy a Loligo vulgaris reynaudii nevű alfaján keresztül , az előfordulási területe délre lenyúlik a Dél-afrikai Köztársaságig , viszont manapság már tudjuk , hogy ez egy külön fajt alkot , a Loligo reynaudiit . Megjelenése A hosszúkás , közepesen karcsú és henger alakú testét borító bőrköpenye legfeljebbcentiméter hosszú . Az oldalain elhelyezkedő úszói , melyek csak a test közepéig érnek , fentről vagy alulról nézve rombuszos megjelenést kölcsönöznek az állatnak . Habár segítenek az úszásban , vagy inkább az irányváltásban , a gyors helyváltoztatást egy mozgékony , húsos cső alakú szerv , az úgynevezett tölcsér segíti . A feje eléggé kicsi , viszont a szemei nagyok és átlátszó hártya borítja . Mind a legtöbb kalmár esetében tíz karja van : nyolc rövidebb és két hosszabb , úgynevezett fogókar . A szája csőrszerű kemény képződmény . A hím negyedik , bal oldali karja a párzásban játszik szerepet . Habár a bőrköpenye elérheti acentiméteres hosszúságot , általában csakcentiméteresre nő meg . A hím általában nagyobb , mint a nőstény és a növekedése is gyorsabb . Általában szürkés-átlátszó vagy vöröses színű , de a kromatóforák segítségével színváltoztatásra képes . Életmódja A kontinentális self sekélyebb vizű részeit választja otthonául . Megtalálható a vízfelszínétől egészenméteres mélységig . Az élőhelye változatos lehet , egyaránt kedveli az iszapos és homokos tengerfenéket . Ragadozó életmódot folytat . Halakkal és rákokkal táplálkozik , de ha táplálékhiány van , akkor a kannibalizmust sem hagyja ki . Ezen a kalmáron a Pennella varians nevű evezőlábú rák ( Copepoda ) élősködik . Szaporodása Évszaktól függően kisebb vándorlásokat tesznek . A meleg hónapokban északabbra és a sekélyebb vizekbe vándorolnak , míg a hidegebb hónapokban délebbre és a mélyebb vizekbe költöznek vissza . A szaporodásméter mélyen történik meg . Egész évben szaporodhatnak , azonban a legtöbben a nyár végén és kora ősszel teszik ezt . Egy nőstény akárezer petét is rakhat ; ezeket gélszerű masszába fogja össze . Ezt a burkot pedig a tengerfenékre ragasztja . A kikelésheznapiCelsius-fok , vagynapiCelsius-fok kell . A megtermékenyített peték számát a hím határozza meg ; általában a másodszor szaporodó hím több petét termékenyít meg , mint az első szaporodóévében levő fajtársa . A kis kalmár , amely júniusban kelt ki , decemberben márcentiméteres , áprilisig mégcentimétert nőhet . A nőstényévet , a hím körülbelülévet él . Felhasználása Elterjedésének egész területén az ember ipari mértékben halássza a közönséges kalmárt . Az Adriai-tengerből éventetonnát halásznak . Képek Jegyzetek Források Loligo vulgaris Lamarck,WoRMS Gofas , S. ; Le Renard , J. ; Bouchet , P. Mollusca. in : Costello , M.J. et al . ( Ed . ) European register of marine species : a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification . Collection Patrimoines Naturels . pp. 180–213. Vecchione , M. , E. Shea , S. Bussarawit , F. Anderson , D. Alexeyev , C.-C . Lu , T. Okutani , M. Roeleveld , C. Chotiyaputta , C. Roper , E. Jorgensen & N. Sukramongkol . Phuket Marine Biological Center Research Bulletin26 . Fordítás További információk Charles Maxwell videos Extrait d’un mémoire sur le genre de la Séche , du Calmar et Poulpe , vulgairement nommés , Polypes de Mer . Bulletin des Sciences , par la Société Philomatique de Paris,5 ) : 131. Age , growth , and mortality of Loligo vulgaris wild paralarvae : implications for understanding of the life cycle and longevity . ICES Journal of Marine Science,6 ) : Fejlábúak Puhatestűfajok Az Atlanti-óceán puhatestűi Az Északi-tenger puhatestűi A Földközi-tenger puhatestűi