Őz Pál
Őz Pál (Pápa, 1766 körül — Buda, 1795. június 2.) magyar ügyvéd, politikai író, a magyar jakobinus mozgalom résztvevője, vértanúja.

Élete 

Szüleit korán elvesztette, nehéz körülmények közt folytatta tanulmányait Besztercebányán, a pozsonyi evangélikus gimnáziumban, majd a pesti jogtudományi egyetemen. 1789-ben Gyürky István Nógrád vármegyei alispán fiának házitanítója volt. Mint joghallgató részt vett az 1790-91-es pozsonyi országgyűlésen, ott írta Diarium Diaetale című latin nyelvű országgyűlési naplóját, amely máig kiadatlan, a kéziratot az Országos Széchényi Könyvtár őrzi. 1791-ben részt vett a református egyház zsinatán. Sokat tett a hazai protestánsok jogainak védelméért, ennek jegyében írta Mandatum című munkáját névtelenül és költött helynévvel (Moguntiae, typis Diderotianis, 1792). 1792-ben már ügyvédi gyakorlatot folytatott. 1793-ban Kövy Sándorral együtt a sárospataki főiskola jogtudományi tanszékének jelöltje volt. Kazinczy Ferenc is pártfogolta.

Politikai beállítottságát tekintve előbb a jozefinista reformok, majd a polgári átalakulás és a jobbágyfelszabadítás híve. A francia felvilágosodás íróit eredetiben olvasta, s olvasmányaiból jegyzeteket készített. A magyar jakobinus mozgalomban való részvételéért, mint a Szabadság és Egyenlőség Társaság tagját 1794. december 11-én éjjel letartóztatták. Őz Pál a bíróság előtt is bátran kiállt a köztársasági eszmék mellett. Őz Pál maga szerkesztette védőbeszédét, és a tárgyalóteremben is a jobbágyfelszabadítás és a polgárosodás kérdéséről próbált vitát kezdeményezni. A mozgalomban nem játszott vezető szerepet, mégis lefejezés általi halálra ítélték és azt a budai Vérmezőn 1795. június 2-án végrehajtották, ugyanitt és ugyanekkor fejezték le Szolártsik Sándort. Martinovics Ignácot, Hajnóczy Józsefet, Laczkovics Jánost, Szentmarjay Ferencet és Sigray Jakab grófot korábban, 1795. május 20-án fejezték le ugyanitt a budai Vérmezőn.

Írásai 
A magyar jakobinusok iratai. Sajtó alá rendezte: Benda Kálmán. 1-3. k. (Magyarország újabbkori történetének forrásai) Budapest, 1952-1957.

Kéziratai 
Kéziratairól a következőkben számol be Szinnyei József: „Kéziratai 1895. július 2. kerültek a m. n. múzeumba az országos levéltárból csere utján, a Szolarcsik- és Hajnóczy-féle iratokkal együtt. Ezen iratok nyolcz csomóban (250 darabnál több) az illetők magánviszonyaira, tanulmányaikra, összeköttetéseikre vetnek világot és e tekintetben becses adatok azon érdekes kor megítélésére. Őz utolsó levelét (1795. jún. 2.) közölte a Vasárnapi Ujság (1869. 186. l. megvan a nagy-kőrösi ev. ref. lyceum kézirattárában).”

Jegyzetek

Források

További információk 
Eckhardt Sándor: A francia forradalom eszméi Magyarországon. Budapest, 1924.
Kazinczy Ferenc: Fogságom naplója; [bev. és] sajtó alá rend. Alszeghy Zsolt. Budapest : Révai, 1934. 139 p.
Degré Alajos: Őz Pál szerepe a magyar jakobinus mozgalomban. Állam és Jog, 1953. 3. sz.; 
Benda Kálmán: A magyar jakobinus mozgalom története. Budapest, 1957.

Magyar jogászok
Jakobinusok
Összeesküvés
Kivégzett költők, írók
Pápaiak
1766-ban született személyek
1795-ben elhunyt személyek
18. századi magyarok
Őz Pál ( Pápa,körül — Buda , június ) magyar ügyvéd , politikai író , a magyar jakobinus mozgalom résztvevője , vértanúja . Élete Szüleit korán elvesztette , nehéz körülmények közt folytatta tanulmányait Besztercebányán , a pozsonyi evangélikus gimnáziumban , majd a pesti jogtudományi egyetemen.ben Gyürky István Nógrád vármegyei alispán fiának házitanítója volt . Mint joghallgató részt vett azes pozsonyi országgyűlésen , ott írta Diarium Diaetale című latin nyelvű országgyűlési naplóját , amely máig kiadatlan , a kéziratot az Országos Széchényi Könyvtár őrzi.ben részt vett a református egyház zsinatán . Sokat tett a hazai protestánsok jogainak védelméért , ennek jegyében írta Mandatum című munkáját névtelenül és költött helynévvel ( Moguntiae , typis Diderotianis, ben már ügyvédi gyakorlatot folytatott.ban Kövy Sándorral együtt a sárospataki főiskola jogtudományi tanszékének jelöltje volt . Kazinczy Ferenc is pártfogolta . Politikai beállítottságát tekintve előbb a jozefinista reformok , majd a polgári átalakulás és a jobbágyfelszabadítás híve . A francia felvilágosodás íróit eredetiben olvasta , s olvasmányaiból jegyzeteket készített . A magyar jakobinus mozgalomban való részvételéért , mint a Szabadság és Egyenlőség Társaság tagját decemberén éjjel letartóztatták . Őz Pál a bíróság előtt is bátran kiállt a köztársasági eszmék mellett . Őz Pál maga szerkesztette védőbeszédét , és a tárgyalóteremben is a jobbágyfelszabadítás és a polgárosodás kérdéséről próbált vitát kezdeményezni . A mozgalomban nem játszott vezető szerepet , mégis lefejezés általi halálra ítélték és azt a budai Vérmezőn júniusán végrehajtották , ugyanitt és ugyanekkor fejezték le Szolártsik Sándort . Martinovics Ignácot , Hajnóczy Józsefet , Laczkovics Jánost , Szentmarjay Ferencet és Sigray Jakab grófot korábban , májusán fejezték le ugyanitt a budai Vérmezőn . Írásai A magyar jakobinusok iratai . Sajtó alá rendezte : Benda Kálmán. k . ( Magyarország újabbkori történetének forrásai ) Budapest , Kéziratai Kéziratairól a következőkben számol be Szinnyei József : „ Kéziratai július kerültek a m. n. múzeumba az országos levéltárból csere utján , a Szolarcsik- és Hajnóczy-féle iratokkal együtt . Ezen iratok nyolcz csomóbandarabnál több ) az illetők magánviszonyaira , tanulmányaikra , összeköttetéseikre vetnek világot és e tekintetben becses adatok azon érdekes kor megítélésére . Őz utolsó levelét jún . ) közölte a Vasárnapi Ujság l. megvan a nagy-kőrösi ev . ref. lyceum kézirattárában).” Jegyzetek Források További információk Eckhardt Sándor : A francia forradalom eszméi Magyarországon . Budapest , Kazinczy Ferenc : Fogságom naplója ; [ bev. és ] sajtó alá rend . Alszeghy Zsolt . Budapest \ : Révai,p . Degré Alajos : Őz Pál szerepe a magyar jakobinus mozgalomban . Állam és Jog , sz . ; Benda Kálmán : A magyar jakobinus mozgalom története . Budapest , Magyar jogászok Jakobinusok Összeesküvés Kivégzett költők , írók Pápaiak 1766-ban született személyek 1795-ben elhunyt személyek 18. századi magyarok