Dograde
Dograde falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Marinához tartozik.

Fekvése
Split központjától légvonalban 26, közúton 45 km-re, Trogirtól 17 km-re nyugatra, községközpontjától 4 km-re északra, Dalmácia középső részén fekszik.

Története
Hosszú ideig a tőle délnyugatra fekvő Gustirna településrésze volt és csak 2001-től számít teljesen önálló településnek. 1880-ban 164, 1910-ben 284 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakossága 2011-ben 194 fő volt.

Lakosság 

(1880-tól 1910-ig és 1948-tól 1971-ig településrésznek számított. 1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát Marinához, 1981-ben és 1991-ben Gustirnához számították.)

Nevezetességei
A falu első és egyetlen szakrális építménye a brači kőből faragott, ősi horvát motivumokkal és a falu új címerével díszített kereszt. Régen egy fakereszt állt ezen a helyen, mely valószínűleg még az I. világháború előtt készült. A mai keresztet Tomislav Šalov szobrászművész faragta. A kereszten egy evangéliumi idézet látható „Uzmi svoj križ i pođi za mnom” (Vedd keresztedet és kövess engem). A kereszt előtt az összetett kezekkel térdeplő Boldogasszony szobra látható. A kereszt mellett a horvát zászló leng. Felszentelése 2002. augusztus 4-én volt.

Jegyzetek

További információk
Marina község hivatalos oldala 
Marina turisztikai irodájának honlapja  
A marinai Szent Jakab plébánia honlapja 
Dunja Babić: Opis trogira i njevoga teritorija a kraja 16. stoljeća 

Split-Dalmácia megye települései
Dograde falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Marinához tartozik . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re , Trogirtólkm-re nyugatra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia középső részén fekszik . Története Hosszú ideig a tőle délnyugatra fekvő Gustirna településrésze volt és csaktől számít teljesen önálló településnek.banbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakosságabenfő volt . Lakosság ( 1880-tólig éstólig településrésznek számított.ben,ben, ben ésben lakosságát Marinához, ben ésben Gustirnához számították . ) Nevezetességei A falu első és egyetlen szakrális építménye a brači kőből faragott , ősi horvát motivumokkal és a falu új címerével díszített kereszt . Régen egy fakereszt állt ezen a helyen , mely valószínűleg még az I. világháború előtt készült . A mai keresztet Tomislav Šalov szobrászművész faragta . A kereszten egy evangéliumi idézet látható „ Uzmi svoj križ i pođi za mnom” ( Vedd keresztedet és kövess engem ) . A kereszt előtt az összetett kezekkel térdeplő Boldogasszony szobra látható . A kereszt mellett a horvát zászló leng . Felszentelése augusztusén volt . Jegyzetek További információk Marina község hivatalos oldala Marina turisztikai irodájának honlapja A marinai Szent Jakab plébánia honlapja Dunja Babić : Opis trogira i njevoga teritorija a kraja stoljeća Split-Dalmácia megye települései