Tengeri szerzetes
A tengeri szerzetes középkori leírásokban szereplő, tengerekben élő képzeletbeli lény.
 A Kyranidák könyvéből:

Története 

A tengeri szerzetesről, vagy tengeri püspökről az első feljegyzést a 13. századból találjuk Thomas Cantimpratensis könyvében. A leírás szerint a Brit-tengerben találhatók, testük alsó része hal, a felső az emberhez hasonlít. „”Fejük olyan, mint a szerzeteseké, tetején frissen nyírott, fénylő tonzúrájuk van, fülük felett fekete kör övezi, amely arra a hajkaréjra emlékeztet, mely a szerzetes vagy a pap fején látható, csakhogy ez a szőrzet dúsan szétmered.” Természetük gonosz: játékosnak mutatják magukat, becsalogatják az embert a vízbe, majd ott felfalják. Rajzát Conrad Gessner svájci természettudós és bibliográfus könyvében, a Historiae animalium-ban tette közzé.  Az író hivatkozik egy hasonló szörny észlelésére más partoknál is, ami állítólag 1531-ben történt, és ennek ábrázolása szintén megtalálható a könyvében. Ezt a lényt tengeri püspöknek nevezték el és Németországban ki is fogták a tengerből. Azonban semmilyen ételt nem fogadott el és három nappal később meghalt. A feljegyzések szerint a lengyel király meg szerette volna tartani magának ezt az állatot, mert az ő birtokába is került egy példány, de az megszökött. Püspöknek pedig azért nevezték, mert a feje búbja hasonló volt az egyház főpapjai által használatos püspöksüveghez. Sőt, egy 1187-es irat is megemlékezik egy hasonló állatról Suffolknál, amit a helyi halászok zsákmányoltak. A történet szerint a lény egy szót sem szólt, később sikeresen megszökött és soha többé nem látták.

A tengeri szörny népszerűvé vált az irodalomban is Guillaume du Bartas költő egyik epikus költeményében, a La Sepmaine; ou, Creation du monde-ben, ami 1578-ban jelent  meg, Szathmári Sándor pedig a Babona című novellájában szerepeltette.

Japetus Steenstrup (1813–1897) dán zoológus szemügyre vette az 1850-es években a tengeri szerzetesről készült korai ábrákat és arra az álláspontra jutott, hogy az nagyon hasonlít egy óriási tintahalra, csak talán kissé eltorzították azt és kiszínezte a népi folklór. Saját grafikáját is elkészítette összehasonlításképpen.
Mások szerint a legenda eredete az angyalcápa neve, amit monkfishnek, azaz „szerzeteshal”-nak hívnak angolul.

Jegyzetek

Források 
Kádár Zoltán és Ladányi-Turóczy Csilla (szerkesztette): Isten állatkertje Válogatás a középkor és a reneszánsz állatleírásaiból, mek.oszk.hu
Thomas of Cantimpré: De naturis rerum, bl.uk, 1228-1244
William M. Johnson:  Monk Seals in Post-Classical History, 2004, monachus-guardian.org
Ulisse Aldrovandi: Monstrorum historia cum Paralipomenis historiae omnium animalium. , 1642, amshistorica.unibo.it
Charles G. M.  & Paxton Robert Holland: Was Steenstrup Right? A New Interpretation of the 16th Century Sea Monk of the Øresund
Rhinos, blackbirds and sea monks, swissinfo.ch
Fónagy Iván: A mágia története, 1943
Szathmári Sándor: Gépvilág Gondolat, 1974
Rondelet, Guillaume: La Première partie de l'Histoire entière des poissons folio 361
Jean-Baptiste Coriolan: Illustrations de Ulyssis Aldovandi Monstrorum historia (1642)
JustVidman

Kriptidek
A tengeri szerzetes középkori leírásokban szereplő , tengerekben élő képzeletbeli lény . A Kyranidák könyvéből : Története A tengeri szerzetesről , vagy tengeri püspökről az első feljegyzést a századból találjuk Thomas Cantimpratensis könyvében . A leírás szerint a Brit-tengerben találhatók , testük alsó része hal , a felső az emberhez hasonlít . „ ”Fejük olyan , mint a szerzeteseké , tetején frissen nyírott , fénylő tonzúrájuk van , fülük felett fekete kör övezi , amely arra a hajkaréjra emlékeztet , mely a szerzetes vagy a pap fején látható , csakhogy ez a szőrzet dúsan szétmered.” Természetük gonosz : játékosnak mutatják magukat , becsalogatják az embert a vízbe , majd ott felfalják . Rajzát Conrad Gessner svájci természettudós és bibliográfus könyvében , a Historiae animalium-ban tette közzé . Az író hivatkozik egy hasonló szörny észlelésére más partoknál is , ami állítólagben történt , és ennek ábrázolása szintén megtalálható a könyvében . Ezt a lényt tengeri püspöknek nevezték el és Németországban ki is fogták a tengerből . Azonban semmilyen ételt nem fogadott el és három nappal később meghalt . A feljegyzések szerint a lengyel király meg szerette volna tartani magának ezt az állatot , mert az ő birtokába is került egy példány , de az megszökött . Püspöknek pedig azért nevezték , mert a feje búbja hasonló volt az egyház főpapjai által használatos püspöksüveghez . Sőt , egyes irat is megemlékezik egy hasonló állatról Suffolknál , amit a helyi halászok zsákmányoltak . A történet szerint a lény egy szót sem szólt , később sikeresen megszökött és soha többé nem látták . A tengeri szörny népszerűvé vált az irodalomban is Guillaume du Bartas költő egyik epikus költeményében , a La Sepmaine ; ou , Creation du monde-ben , amiban jelent meg , Szathmári Sándor pedig a Babona című novellájában szerepeltette . Japetus Steenstrup1897 ) dán zoológus szemügyre vette azes években a tengeri szerzetesről készült korai ábrákat és arra az álláspontra jutott , hogy az nagyon hasonlít egy óriási tintahalra , csak talán kissé eltorzították azt és kiszínezte a népi folklór . Saját grafikáját is elkészítette összehasonlításképpen . Mások szerint a legenda eredete az angyalcápa neve , amit monkfishnek , azaz „ szerzeteshal”-nak hívnak angolul . Jegyzetek Források Kádár Zoltán és Ladányi-Turóczy Csilla ( szerkesztette ) : Isten állatkertje Válogatás a középkor és a reneszánsz állatleírásaiból , mek.oszk.hu Thomas of Cantimpré : De naturis rerum , bl.uk , William M. Johnson : Monk Seals in Post-Classical History , monachus-guardian.org Ulisse Aldrovandi : Monstrorum historia cum Paralipomenis historiae omnium animalium . , amshistorica.unibo.it Charles G. M. & Paxton Robert Holland : Was Steenstrup Right ? A New Interpretation of theh Century Sea Monk of the Øresund Rhinos , blackbirds and sea monks , swissinfo.ch Fónagy Iván : A mágia története , Szathmári Sándor : Gépvilág Gondolat , Rondelet , Guillaume : La Première partie de l'Histoire entière des poissons folio Jean-Baptiste Coriolan : Illustrations de Ulyssis Aldovandi Monstrorum historia JustVidman Kriptidek