Bogyó Alajos
Verebélyi és szentgyörgyi Bogyó Alajos (Nemespann, 1834. június 11. – Pécs, 1906. július 22.) magyar színész, operaénekes, színigazgató.

Életpályája
Árva gyerekként, 15 éves korában a szabadságharc honvédei közé szegődött. Komárom alatt Klapka György seregének felderítője volt. Később Dunaszerdahelyen kántortanító. 1861-ben a Csallóköz-Szerdahelyi Népkör titkára volt és Pozsonyban lett jegyző, de a helyi dalárdában is feltűnt. 1866-ban a Csikós című népszínmű férfihősét vendégként játszotta el a Nemzeti Színházban. Közben Budán, Debrecenben zenés színdarabokban szerepelt, Bécsben énekelni tanult. 1871-ben és 1876-ban ismét a Nemzeti Színházban vendégszerepelt. Ezúttal Friedrich von Flotow Márta című operájának Lioneljét énekelte. 1878-ban Debrecenben a Csikós népszínműben énekelt.

Mozgalmas pályafutása során egy ideig vidéki színigazgató is volt. 1880-ban és 1881-ben Békéscsabán, 1881-ben Mohácson, 1882-ben Budán, valamint Pécsett léptek fel. 1883-ban Újvidéken vendégszerepeltek, majd Selmecbányán léptek fel és november 19-én az ő társulata nyitotta meg az új építésű Nyitrai Nemzeti Színházat. 1885-ben pályázott a debreceni színtársulat igazgatói posztjára is. 1885 decemberében leváltották a győri színház éléről. 1886-ban Esztergomban játszott. 1888-ban is működtette társulatát. Makón is megfordult.

1898-ban Pécsett a 48-as jubileumi rendező emlékbizottság elnöke lett.

1904-ben nyugalomba vonult és Pécsett telepedett le, majd a királyi táblánál volt leíró. Felesége zilahi Éltető Erzsébet (1841-1912) és lánya Bogyó Ilona (1870-1922) is egy időben színészi pályán volt.

A Bánk bán, Hunyadi László (Erkel), Faust (Gounod), Trubadur (Verdi), Zampa (Hérold) stb. tenorszerepeit énekelte. Leánykérők címmel operettet is írt.

Társulatainál játszottak többek között: Árpási Katalin, Fenyéri Mór, Gál Hermin, Harmath Emma, Körmendy János, Krecsányi Flóra, Leövey József, Mezei Kálmán, Rajz Ödön.

Fontosabb szerepei
 Lyonel (Flotow: Márta)
 Bánk bán (Erkel Ferenc)
 Hunyadi László (Erkel Ferenc)
 Faust (Gounod)
 A trubadúr (Verdi)

Művei
 1861 A Csallóköz-Szerdahelyi Népkör Évkönyve. Pozsony.
 1889 Istenitélet - elbeszélés az elnyomatás korából. Pécsi Figyelő 
 1900 Letört bimbók a nagy időkben. Pécsi Figyelő 28/87, 6-9. (április 15.)
 1900-1901 Karcolatok a régi szini-világból. Pécsi Figyelő 28/283-285 (1900. december 12-14.), 29/41, 169-170, 262 (1901. február 19., július 25-26. és november 14.)
 1901 A nagy Szilágyi Dezső és én. Pécsi Figyelő 29/177.
 1901 Visszaemlékezések az 1848/49-iki szabadságharc idejére. Pécsi Figyelő 29/231-233.
 1902 Csonka Gyurka története. Pécsi Figyelő 30/74, 2-3. (1902. március 30.)
 Korrajzok az 1848-49-iki szabadságharc és annak elnyomatása idejéből. Pécs, 1904.

Jegyzetek

Források

Szabó Anna Viola 2008: Gondy és Egey fészképészeti műintézete Debrecenben. Debrecen, 197, 279. - a Déri Múzeum Fotótárából
Tóth, Zs. 2004: Szelevény és templomai. Budapest, 6.

csgyk.hu
Pécsi Napló 1906. július 24, 3.
dunaszerdahelyi.sk
dunaszerdahelyi.sk

Magyar operaénekesek
Magyar színészek
Debreceniek
Nemespanniak
Tenorok
Pécsi zenészek
1834-ben született személyek
1906-ban elhunyt személyek
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Verebélyi és szentgyörgyi Bogyó Alajos ( Nemespann , június – Pécs , július ) magyar színész , operaénekes , színigazgató . Életpályája Árva gyerekként,éves korában a szabadságharc honvédei közé szegődött . Komárom alatt Klapka György seregének felderítője volt . Később Dunaszerdahelyen kántortanító.ben a Csallóköz-Szerdahelyi Népkör titkára volt és Pozsonyban lett jegyző , de a helyi dalárdában is feltűnt.ban a Csikós című népszínmű férfihősét vendégként játszotta el a Nemzeti Színházban . Közben Budán , Debrecenben zenés színdarabokban szerepelt , Bécsben énekelni tanult.ben ésban ismét a Nemzeti Színházban vendégszerepelt . Ezúttal Friedrich von Flotow Márta című operájának Lioneljét énekelte.ban Debrecenben a Csikós népszínműben énekelt . Mozgalmas pályafutása során egy ideig vidéki színigazgató is volt.ban ésben Békéscsabán, ben Mohácson, ben Budán , valamint Pécsett léptek fel.ban Újvidéken vendégszerepeltek , majd Selmecbányán léptek fel és novemberén az ő társulata nyitotta meg az új építésű Nyitrai Nemzeti Színházat.ben pályázott a debreceni színtársulat igazgatói posztjára is.december ében leváltották a győri színház éléről.ban Esztergomban játszott.ban is működtette társulatát . Makón is megfordult . 1898-ban Pécsett aas jubileumi rendező emlékbizottság elnöke lett . 1904-ben nyugalomba vonult és Pécsett telepedett le , majd a királyi táblánál volt leíró . Felesége zilahi Éltető Erzsébetés lánya Bogyó Ilonais egy időben színészi pályán volt . A Bánk bán , Hunyadi László ( Erkel ) , Faust ( Gounod ) , Trubadur ( Verdi ) , Zampa ( Hérold ) stb. tenorszerepeit énekelte . Leánykérők címmel operettet is írt . Társulatainál játszottak többek között : Árpási Katalin , Fenyéri Mór , Gál Hermin , Harmath Emma , Körmendy János , Krecsányi Flóra , Leövey József , Mezei Kálmán , Rajz Ödön . Fontosabb szerepei Lyonel ( Flotow : Márta) Bánk bán ( Erkel Ferenc ) Hunyadi László ( Erkel Ferenc ) Faust ( Gounod ) A trubadúr ( Verdi ) Művei A Csallóköz-Szerdahelyi Népkör Évkönyve . Pozsony . Istenitélet - elbeszélés az elnyomatás korából . Pécsi Figyelő Letört bimbók a nagy időkben . Pécsi Figyelő87 , ( április ) Karcolatok a régi szini-világból . Pécsi Figyelő283-285 december) ,41,( 1901. február , július és november ) A nagy Szilágyi Dezső és én . Pécsi Figyelő177. Visszaemlékezések az49-iki szabadságharc idejére . Pécsi Figyelő231-233. Csonka Gyurka története . Pécsi Figyelő74 , március ) Korrajzok aziki szabadságharc és annak elnyomatása idejéből . Pécs , Jegyzetek Források Szabó Anna Viola Gondy és Egey fészképészeti műintézete Debrecenben . Debrecen , - a Déri Múzeum Fotótárából Tóth , Zs . Szelevény és templomai . Budapest , csgyk.hu Pécsi Napló július dunaszerdahelyi.sk dunaszerdahelyi.sk Magyar operaénekesek Magyar színészek Debreceniek Nemespanniak Tenorok Pécsi zenészek 1834-ben született személyek 1906-ban elhunyt személyek Az49-es szabadságharc katonái