Mándoky Béla
Alfalvi Mándoky Béla (Pankota, 1839. szeptember 17. – Debrecen, 1918. április 2.) magyar színész, színházi rendező, színigazgató.

Élete 
Nemesek gyermeke. Apja Mándoky János ügyvéd volt. A gimnáziumot Aradon kezdte a minoritáknál, a VII. és VIII. osztályt Esztergomban végezte a bencéseknél. Innen Budapestre ment, és a Műegyetem hallgatója lett, az előadások helyett azonban inkább a Nemzeti Színházat látogatta; apja ezért hazavitte és írnoki állásba helyezte Aradon. 1860-ban az aradi Kazinczy-ünnepélyen kitűnt kitűnő szónoklatával, ezután a Bíbor és gyászban lépett fel Vak Béla szerepében. Az év végén színésznek állt be Takács Ádám társulatához. 1864. március 9-től április 20-ig Kolozsváron a Follinus társaságának kedvelt tagja volt. 1865-ben megnyílt a debreceni színház, ekkor oda szerződött. 1875-ben az aradi színház társigazgatója volt, de különböző problémák miatt abbahagyta az igazgatást, és a székesfehérvári színházhoz szerződött mint rendező. 1877-78-ban a Debrecen-nagyváradi színház igazgatója lett. 1882-ben Győrbe ment társulatával és 1885-ben Szabadkára, majd Debrecenbe, ahol Nagy Vince bukása után a város által kinevezett ötös igazgatóság tagja volt, később pedig a Valentin Lajos igazgatása alatt működő tagok sorába lépett. 1890. április 1-jén szívbaja miatt nyugdíjba vonult, december 4-én búcsúzott el a színpadtól.

Családja 
Első felesége Bukuresty Bokor Róza, egy földbirtokos leánya volt, aki 22 éves korában (Marosvásárhelyen, 1865. október 6-án) elhunyt. Tőle származott egyetlen fia: Mándoky Sándor. — Második neje, Borsos Róza szintén nagyon hamar meghalt Nagyváradon. — Harmadik feleségével, a Morzsai nevet felvett – eredetileg francia eredetű Presly (Preszly) – Emma koloratúrszoprán énekesnővel 1868. december 26-án kötött házasságot Kolozsváron, aki aztán mindenhova követte férjét, majd 1884-ben időlegesen, 1888-ban pedig véglegesen visszavonult a színpadtól.

Művei 
 Emléklapok (1891),
 Színész-világ (1892).

Főbb szerepei 
 Vak Béla (Hegedűs Lajos: Bíbor és gyász); 
 Hamlet, Rómeó (Shakespeare); 
 Bánk bán (Katona József); 
 Posa márki (Schiller: Don Carlos); 
 Carlos (Sardou: A haza).

Jegyzetek

Források 
 Mándoky Béla. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés: 2015. szeptember 15.)
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor Online elérés
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

További információk 
 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

1839-ben született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Magyar színészek
Magyar színházrendezők
Színigazgatók
Pankotaiak
Alfalvi Mándoky Béla ( Pankota , szeptember – Debrecen , április ) magyar színész , színházi rendező , színigazgató . Élete Nemesek gyermeke . Apja Mándoky János ügyvéd volt . A gimnáziumot Aradon kezdte a minoritáknál , a VII. és VIII. osztályt Esztergomban végezte a bencéseknél . Innen Budapestre ment , és a Műegyetem hallgatója lett , az előadások helyett azonban inkább a Nemzeti Színházat látogatta ; apja ezért hazavitte és írnoki állásba helyezte Aradon.ban az aradi Kazinczy-ünnepélyen kitűnt kitűnő szónoklatával , ezután a Bíbor és gyászban lépett fel Vak Béla szerepében . Az év végén színésznek állt be Takács Ádám társulatához. márciustől áprilisig Kolozsváron a Follinus társaságának kedvelt tagja volt.ben megnyílt a debreceni színház , ekkor oda szerződött.ben az aradi színház társigazgatója volt , de különböző problémák miatt abbahagyta az igazgatást , és a székesfehérvári színházhoz szerződött mint rendező.ban a Debrecen-nagyváradi színház igazgatója lett.ben Győrbe ment társulatával ésben Szabadkára , majd Debrecenbe , ahol Nagy Vince bukása után a város által kinevezett ötös igazgatóság tagja volt , később pedig a Valentin Lajos igazgatása alatt működő tagok sorába lépett. áprilisjén szívbaja miatt nyugdíjba vonult , decemberén búcsúzott el a színpadtól . Családja Első felesége Bukuresty Bokor Róza , egy földbirtokos leánya volt , akiéves korában ( Marosvásárhelyen , októberán ) elhunyt . Tőle származott egyetlen fia : Mándoky Sándor . — Második neje , Borsos Róza szintén nagyon hamar meghalt Nagyváradon . — Harmadik feleségével , a Morzsai nevet felvett – eredetileg francia eredetű Presly ( Preszly ) – Emma koloratúrszoprán énekesnővel decemberán kötött házasságot Kolozsváron , aki aztán mindenhova követte férjét , majdben időlegesen, ban pedig véglegesen visszavonult a színpadtól . Művei Emléklapok Színész-világ Főbb szerepei Vak Béla ( Hegedűs Lajos : Bíbor és gyász ) ; Hamlet , Rómeó ( Shakespeare ) ; Bánk bán ( Katona József ) ; Posa márki ( Schiller : Don Carlos ) ; Carlos ( Sardou : A haza ) . Jegyzetek Források Mándoky Béla . Petőfi Irodalmi Múzeum ( Hozzáférés : szeptember ) Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Hornyánszky Viktor Online elérés Magyar színházművészeti lexikon . Főszerk . Székely György . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub 1839-ben született személyek 1918-ban elhunyt személyek Magyar színészek Magyar színházrendezők Színigazgatók Pankotaiak