Bulgária közlekedése
Bulgária közlekedésének legmeghatározóbb eleme a közúti közlekedés, bár az aszfaltozott utak nagy része a legalacsonyabb minősítésű kategóriába tartozik. 2014 decemberében 610 kilométernyi autópályával rendelkezett az ország.

A távolsági közlekedésben nagy szerepe van a buszjáratoknak, melyeket állami és magántársaságok üzemeltetnek. Szófiából a távolsági buszok a Központi, Déli és a Nyugati buszpályaudvarról indulnak. Vidéken iránytaxik közlekednek a kisebb települések között.

A vasúti közlekedés jórészt elavult, az átlagsebesség igen alacsony, bár a vonalak felújítására és gyorsítására irányuló törekvéseket tesz a kormány. Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak, de magántársaságok is jelen vannak, mint a Bulgarian Railway Company, vagy a DB Schenker Rail Bulgaria. A szófiai metró két vonallal rendelkezik, a harmadikat 2016-ban kezdték el építeni.

A légi utasforgalom a 2000-es évek eleje óta folyamatosan nő, amihez hozzájárult a szófiai repülőtér bővítése és új célállomások bevezetése is. A nemzeti légitársaság a Bulgaria Air, emellett magán, charterjáratokat üzemeltető társaságok is jelen vannak, melyek belföldi és nemzetközi forgalmat is bonyolítanak.

Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet. A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi.

Közúti közlekedés

A 2000-es évek elején Bulgária  kilométernyi úttal rendelkezett, ebből mintegy 3000 km kivételével mindegyik aszfaltozott volt, de csaknem a fele (kb.  km) a legalacsonyabb szintű kövesút kategóriába esett. 2000-ben 324 kilométer autópályával rendelkezett az ország. 2014 decemberében 610 kilométernyi autópálya volt, a nemzeti utaknak pedig 98%-a volt aszfaltozott.

Az európai úthálózat több vonala is áthalad Bulgárián, az E70, az E79, az E80, az E83, az E85, az E87. 2013-ban átadták a Vidin–Calafat hidat, mely Romániával köti össze az országot. A hidat a közúti szállítás megkönnyítése végett építették.

2013-ban Bulgáriában több mint 2,9 millió személyautót tartottak nyilván, ami öt év alatt 16%-os növekedést jelentett.

Autópályák és főutak

Autópályák
 Trákia autópálya: Szófia – Plovdiv – Sztara Zagora – Jambol – Karnobat – Burgasz  
 Hemusz autópálya: Szófia – Jablanica – Sumen – Várna 
 Sztruma autópálya: (Szófia) Perniktől Kulatáig (Görögország) (építés folyamatban)
 Marica autópálya: Csirpantól Kapitan Andreevóig (Törökország) 
 Fekete-tengeri autópálya: Várnától Burgaszig (építés alatt)
 Ljulin autópálya: Szófiától Pernikig 
Kalotina autópálya: Szófia – Kalotina (Szerbia) (tervezett)
Északi elkerülő autópálya (építés alatt)
Veliko Tarnovo–Rusze autópálya: Veliko Tarnovo – Rusze (Románia) (tervezett)

Főutak
 I-1-es főút
 I-2-es főút
 I-3-as főút
 I-4-es főút
 I-5-ös főút
 I-6-os főút
 I-7-es főút
 I-8-as főút
 I-9-es főút
 Szófiai körgyűrű

Távolsági tömegközlekedés
Az autóbusz kedvelt távolsági tömegközlekedési eszköz Bulgáriában. Szófiából a távolsági buszok a Központi, Déli és Nyugati buszpályaudvarról indulnak, a nemzetközi járatokat jobbára a Szerdika buszpályaudvar szolgálja ki. Az állami buszok mellett járatokat magántársaságok is üzemeltetnek (például Union-Ivkoni, Biomet, Etap-Grup), a jegyeket ezek irodáiban, a pályaudvarokon és a buszsofőrnél is meg lehet venni. Néhány társaság esetében online is lehet jegyet foglalni. A nemzetközi célállomások között van Szaloniki, Isztambul, Bukarest, Szkopje és Belgrád. A fővárosban és vidéken is működnek iránytaxik (marsrutka); vidéken kisebb falvakat, népszerű üdülőhelyeket kötnek össze.

Vasúti közlekedés

Bulgáriának 2005-ben mintegy 6238 kilométernyi vasúthálózata volt, ebből 4316 kilométer volt fővonal. A fő közlekedési csomópont a főváros, Szófia. Bulgária vasúti rendszere nemigen bővült az 1980-as évek óta, 2014-ben 4023 kilométernyi fővonallal rendelkezett, és Európa egyik legkevésbé hatékony hálózataként tartják számon, felújításokat azonban végeznek.

A bolgár vonalak átlagsebessége 47 km/h, ami rendkívül alacsonynak számít. 2012-ben a Plovdiv–Dimitrovgrad vonalon 160 km/h-ra emelték a sebességet a vonal felújítását követően. További hasonló fejlesztések vannak tervben.

A 2000-es évek közepén a vasút továbbra is fontos teherszállítási módnak bizonyult, azonban a felmerülő karbantartási és sebességet érintő problémák miatt az autópályák egyre inkább átveszik a helyét. Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak, de magántársaságok is jelen vannak, mint a Bulgarian Railway Company, vagy a DB Schenker Rail Bulgaria.
 
2014-ben a bolgár vasutak  tonna árut és mintegy  embert szállítottak.

1998-ban adták át a szófiai metró első hat kilométeres szakaszát. Ezt később bővítették, majd 2012-ben átadták a második, 11 állomásos vonalat. 2015 áprilisában egy öt kilométeres, négy állomásos szakasszal bővült az első vonal a szófiai repülőtérig. 2016-ban megkezdődött a harmadik vonal építése.

Vízi közlekedés

Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet. A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi. Romániába a Durankulaknál lévő, Törökországba pedig a rezovói átkelőnél lehet átlépni vízi úton. Állami és magáncégek is üzemeltetnek személy- és teherszállító hajókat, kompokat. Főbb folyami kikötők Rusze, Vidin, Lom, Szilisztra, Tutrakan, Szvistov, Nikápoly, Belene és Orjahovo; a tengeri kikötők közül jelentősebbek még Ahtopol, Neszebar,  Carevo, Szozopol, Pomorie, Kavarna és Balcsik. A folyókon 2014-ben  tonna áruforgalom haladt át, a tengeri kikötők pedig  tonna forgalmat bonyolítottak. 2010-es adatok szerint Bulgária kereskedelmi flottája 22 hajóból állt.

Légi közlekedés

Miután a szófiai repülőtér második terminálját is megnyitották, az országos légi utasforgalom  főre nőtt 2008-ban, 2011-re pedig  főre emelkedett. A nagyobb utasforgalom egyik oka a reptéri bővítés mellett a nemzetközi célállomások számának növekedése volt. 2014-ben a repülőterek összesen  utast és  tonnányi szállítmányt kezeltek.

A légi közlekedés korábban jóval kevesebb utast szolgált ki, valamint a teherszállításban is elenyésző szerepet játszott, 2001-ben csupán  utas vette igénybe. 2013-ban Bulgáriában 68 repülőteret tartottak nyilván, ebből 57 rendelkezett aszfaltozott kifutóval. A repülőterek közül a szófiai és a burgaszi rendelkezik 3000 méternél hosszabb kifutóval, helikopter-repülőtérből pedig négy van az országnak. A várnai és a burgaszi repülőtér jobbára charterjáratokat és belföldi forgalmat bonyolít. Az 1947 óta működő Balkan Bulgarian Airlinest 2002-ben a Bulgaria Air váltotta fel, melyet 2006-ban privatizáltak. A Bulgaria Air 2004-ben , 2014-ben  utast szállított nemzetközi útvonalakon. A nemzeti légitársaság mellett több charterszolgáltató is van az országban, például az Air VIA, a BH Air, a Bulgarian Air Charter, vagy a Heli Air Services.

Jegyzetek

Források

Fordítás

További információk

Kapcsolódó szócikkek
 Szófia tömegközlekedése
Bulgária közlekedésének legmeghatározóbb eleme a közúti közlekedés , bár az aszfaltozott utak nagy része a legalacsonyabb minősítésű kategóriába tartozik.december ébenkilométernyi autópályával rendelkezett az ország . A távolsági közlekedésben nagy szerepe van a buszjáratoknak , melyeket állami és magántársaságok üzemeltetnek . Szófiából a távolsági buszok a Központi , Déli és a Nyugati buszpályaudvarról indulnak . Vidéken iránytaxik közlekednek a kisebb települések között . A vasúti közlekedés jórészt elavult , az átlagsebesség igen alacsony , bár a vonalak felújítására és gyorsítására irányuló törekvéseket tesz a kormány . Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak , de magántársaságok is jelen vannak , mint a Bulgarian Railway Company , vagy a DB Schenker Rail Bulgaria . A szófiai metró két vonallal rendelkezik , a harmadikatban kezdték el építeni . A légi utasforgalom aes évek eleje óta folyamatosan nő , amihez hozzájárult a szófiai repülőtér bővítése és új célállomások bevezetése is . A nemzeti légitársaság a Bulgaria Air , emellett magán , charterjáratokat üzemeltető társaságok is jelen vannak , melyek belföldi és nemzetközi forgalmat is bonyolítanak . Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet . A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi . Közúti közlekedés Aes évek elején Bulgária kilométernyi úttal rendelkezett , ebből mintegykm kivételével mindegyik aszfaltozott volt , de csaknem a fele ( kb . km ) a legalacsonyabb szintű kövesút kategóriába esett.benkilom éter autópályával rendelkezett az ország.decemberébenkilométernyi autópálya volt , a nemzeti utaknak pedig-a volt aszfaltozott . Az európai úthálózat több vonala is áthalad Bulgárián , az E70 , az E79 , az E80 , az E83 , az E85 , az E87.ban átadták a Vidin–Calafat hidat , mely Romániával köti össze az országot . A hidat a közúti szállítás megkönnyítése végett építették . 2013-ban Bulgáriában több mint9 millió személyautót tartottak nyilván , ami öt év alatt-os növekedést jelentett . Autópályák és főutak Autópályák Trákia autópálya : Szófia – Plovdiv – Sztara Zagora – Jambol – Karnobat – Burgasz Hemusz autópálya : Szófia – Jablanica – Sumen – Várna Sztruma autópálya : ( Szófia ) Perniktől Kulatáig ( Görögország ) ( építés folyamatban ) Marica autópálya : Csirpantól Kapitan Andreevóig ( Törökország ) Fekete-tengeri autópálya : Várnától Burgaszig ( építés alatt ) Ljulin autópálya : Szófiától Pernikig Kalotina autópálya : Szófia – Kalotina ( Szerbia ) ( tervezett ) Északi elkerülő autópálya ( építés alatt ) Veliko Tarnovo–Rusze autópálya : Veliko Tarnovo – Rusze ( Románia ) ( tervezett ) Főutak I-1-es főút I-2-es főút I-3-as főút I-4-es főút I-5-ös főút I-6-os főút I-7-es főút I-8-as főút I-9-es főút Szófiai körgyűrű Távolsági tömegközlekedés Az autóbusz kedvelt távolsági tömegközlekedési eszköz Bulgáriában . Szófiából a távolsági buszok a Központi , Déli és Nyugati buszpályaudvarról indulnak , a nemzetközi járatokat jobbára a Szerdika buszpályaudvar szolgálja ki . Az állami buszok mellett járatokat magántársaságok is üzemeltetnek ( például Union-Ivkoni , Biomet , Etap-Grup ) , a jegyeket ezek irodáiban , a pályaudvarokon és a buszsofőrnél is meg lehet venni . Néhány társaság esetében online is lehet jegyet foglalni . A nemzetközi célállomások között van Szaloniki , Isztambul , Bukarest , Szkopje és Belgrád . A fővárosban és vidéken is működnek iránytaxik ( marsrutka ) ; vidéken kisebb falvakat , népszerű üdülőhelyeket kötnek össze . Vasúti közlekedés Bulgáriánakben mintegykilométernyi vasúthálózata volt , ebbőlkilométer volt fővonal . A fő közlekedési csomópont a főváros , Szófia . Bulgária vasúti rendszere nemigen bővült azas évek óta, benkilométernyi fővonallal rendelkezett , és Európa egyik legkevésbé hatékony hálózataként tartják számon , felújításokat azonban végeznek . A bolgár vonalak átlagsebességekm/h , ami rendkívül alacsonynak számít.ben a Plovdiv–Dimitrovgrad vonalonkm / h-ra emelték a sebességet a vonal felújítását követően . További hasonló fejlesztések vannak tervben . Aes évek közepén a vasút továbbra is fontos teherszállítási módnak bizonyult , azonban a felmerülő karbantartási és sebességet érintő problémák miatt az autópályák egyre inkább átveszik a helyét . Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak , de magántársaságok is jelen vannak , mint a Bulgarian Railway Company , vagy a DB Schenker Rail Bulgaria . 2014-ben a bolgár vasutak tonna árut és mintegy embert szállítottak . 1998-ban adták át a szófiai metró első hat kilométeres szakaszát . Ezt később bővítették , majdben átadták a második,állomásos vonalat.áprilisában egy öt kilométeres , négy állomásos szakasszal bővült az első vonal a szófiai repülőtérig.ban megkezdődött a harmadik vonal építése . Vízi közlekedés Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet . A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi . Romániába a Durankulaknál lévő , Törökországba pedig a rezovói átkelőnél lehet átlépni vízi úton . Állami és magáncégek is üzemeltetnek személy- és teherszállító hajókat , kompokat . Főbb folyami kikötők Rusze , Vidin , Lom , Szilisztra , Tutrakan , Szvistov , Nikápoly , Belene és Orjahovo ; a tengeri kikötők közül jelentősebbek még Ahtopol , Neszebar , Carevo , Szozopol , Pomorie , Kavarna és Balcsik . A folyókonben tonna áruforgalom haladt át , a tengeri kikötők pedig tonna forgalmat bonyolítottak.es adatok szerint Bulgária kereskedelmi flottájahajóból állt . Légi közlekedés Miután a szófiai repülőtér második terminálját is megnyitották , az országos légi utasforgalom főre nőttban , re pedig főre emelkedett . A nagyobb utasforgalom egyik oka a reptéri bővítés mellett a nemzetközi célállomások számának növekedése volt.ben a repülőterek összesen utast és tonnányi szállítmányt kezeltek . A légi közlekedés korábban jóval kevesebb utast szolgált ki , valamint a teherszállításban is elenyésző szerepet játszott, ben csupán utas vette igénybe.ban Bulgáriábanrepülőteret tartottak nyilván , ebbőlrendelkezett aszfaltozott kifutóval . A repülőterek közül a szófiai és a burgaszi rendelkezikméternél hosszabb kifutóval , helikopter-repülőtérből pedig négy van az országnak . A várnai és a burgaszi repülőtér jobbára charterjáratokat és belföldi forgalmat bonyolít . Azóta működő Balkan Bulgarian Airlinestben a Bulgaria Air váltotta fel , melyetban privatizáltak . A Bulgaria Airben,ben utast szállított nemzetközi útvonalakon . A nemzeti légitársaság mellett több charterszolgáltató is van az országban , például az Air VIA , a BH Air , a Bulgarian Air Charter , vagy a Heli Air Services . Jegyzetek Források Fordítás További információk Kapcsolódó szócikkek Szófia tömegközlekedése