Szorbok
A szorbok (felsőszorbul: Serbja, alsószorbul: Serby) nyugati szláv nép Oberlausitzban (Felső- vagy Szász-Lausitz) és Niederlausitzban (Alsó- vagy Porosz-Lausitz), Németország keleti részén. Számuk jelenleg körülbelül -re tehető és elismert kisebbséget alkotnak Németországban. A középkorban a szorbokat a szomszédságukban élő népek vendeknek hívták. Az általuk beszélt nyelv, a szorb, nyugati szláv nyelv, melyet fel lehet osztani felső szorbra (hornjoserbšćina) és alsó szorbra (dolnoserbšćina). A felső szorb fonetikusan a cseh nyelvhez, míg az alsó szorb a lengyel nyelvhez áll közel.

Elterjedésük 
A szorbok kétharmad része a szászországi Oberlausitzban él, főleg Bautzen (Budyšin), Kamenz (Kamjenc) és Hoyerswerda (Wojerecy) közelében, a többiek pedig a brandenburgi Niederlausitzban, Senftenberg (Zły Komorow) és Lübben (Lubin) között. Szászország és Brandenburg szövetségi tartományok elkötelezték magukat a szorb kultúra fennmaradása mellett.

Bautzen (Budyšin) és Cottbus (Chóśebuz) városokat a szorb kultúra központjainak lehet tekinteni. Itt található szorb nyelvű óvoda és iskola, valamint két gimnázium, az egyik felső, a másik alsó szorb oktatási nyelvvel.

Bautzen (Budyšin) ad helyet egy kutatóintézetnek a szorb nyelv és kultúra terén (Serbski institut), amelyik már az NDK idején működő kutatóintézetből (Institut za serbski ludospyt) alakult. Ugyancsak itt található egy állami támogatást élvező könyvkiadó. Az NDK-időkben jött létre a szorbisztikai intézet a Lipcsei Egyetem keretén belül, ami ma is működik.

A Domowina (melynek a jelentése haza vagy szülőföld), a szorb egyesületek csúcsszervezete 1912-ben alakult meg. Ez a szervezet kezdeményezte 2001-ben a WITAJ-projektet, melynek a célja a szorb nyelv megőrzése és használatának terjesztése. Egy központi témája a szorb nyelv aktív használata óvodákban és iskolákban.

Szorb zászló 

A szorb lobogót 1842-ben alkották meg. Az első prágai pánszláv konferencián 1848-ban elfogadták a zászló ma érvényes színeit. A színek ugyanazok, mint a többi szláv országé, piros, kék és fehér. A nácik 1935-ben betiltották a zászló használatát. 1945-től a Domowina szorb kultúrszervezet saját szimbólumaként használja a zászlót.

Szorb nyelv 
Nincs egységes szorb nyelv. A szorbok két különálló német állam területén éltek, ami némiképp eltolta a két nyelv alakulását. Bár az alsó és felső szorb nyelv kölcsönösen jól érthető, ennek ellenére a különbségek könnyen tetten érhetőek. Mindkét nyelvre erősen hat a német nyelv, leginkább a szókincsben és a kiejtésben. A felső szorbra a felső szász német nyelvjárás is hatást gyakorol. Az alsó szorbra a Brandenburgban használt alsó szász nyelvjárások hatnak.

Irodalmának kialakulásakor az első szorb íróknak támaszkodniuk kellett egy szláv nyelvre, hogy megértsék és rögzíthessék saját nyelvük szabályait. Szászország és Csehország között a szomszédság okán szoros kapcsolatok voltak, a felsőszorb értelmiség részben tanult csehországi intézményekben, ezért rájuk a cseh nyelv hatott, Brandenburghoz legközelebb Lengyelország fekszik, ezért az alsószorbok a lengyel nyelvet használták. Az elkülönülést vallási motiváció is segítette. Brandenburgban Nikolaus Jakubitza laubnitzi lelkész lefordította az Újtestamentumot alsószorbra 1548-ban, de nyomtatásban csak Johann Gottlieb Fabricius fordítása jelent meg 1709-ben. Ezzel párhuzamosan készült el Michael Frentzel felsőszorb fordítása is 1706-ban. A két Biblia két különböző szorb irodalmi nyelvnek vetette meg az alapját és ezek külön úton fejlődtek tovább.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
 Domowina honlapja
 Szorb közalapítvány
 Szorbok Németországban
 Szorb intézet
 Lipcsei Egyetem szorbisztikai intézete

Kapcsolódó szócikkek 
 Rjana Łužica

Európai népek
Szláv népek
Szorb kultúra
A szorbok ( felsőszorbul : Serbja , alsószorbul : Serby ) nyugati szláv nép Oberlausitzban ( Felső- vagy Szász-Lausitz ) és Niederlausitzban ( Alsó- vagy Porosz-Lausitz ) , Németország keleti részén . Számuk jelenleg körülbelül -re tehető és elismert kisebbséget alkotnak Németországban . A középkorban a szorbokat a szomszédságukban élő népek vendeknek hívták . Az általuk beszélt nyelv , a szorb , nyugati szláv nyelv , melyet fel lehet osztani felső szorbra ( hornjoserbšćina ) és alsó szorbra ( dolnoserbšćina ) . A felső szorb fonetikusan a cseh nyelvhez , míg az alsó szorb a lengyel nyelvhez áll közel . Elterjedésük A szorbok kétharmad része a szászországi Oberlausitzban él , főleg Bautzen ( Budyšin ) , Kamenz ( Kamjenc ) és Hoyerswerda ( Wojerecy ) közelében , a többiek pedig a brandenburgi Niederlausitzban , Senftenberg ( Zły Komorow ) és Lübben ( Lubin ) között . Szászország és Brandenburg szövetségi tartományok elkötelezték magukat a szorb kultúra fennmaradása mellett . Bautzen ( Budyšin ) és Cottbus ( Chóśebuz ) városokat a szorb kultúra központjainak lehet tekinteni . Itt található szorb nyelvű óvoda és iskola , valamint két gimnázium , az egyik felső , a másik alsó szorb oktatási nyelvvel . Bautzen ( Budyšin ) ad helyet egy kutatóintézetnek a szorb nyelv és kultúra terén ( Serbski institut ) , amelyik már az NDK idején működő kutatóintézetből ( Institut za serbski ludospyt ) alakult . Ugyancsak itt található egy állami támogatást élvező könyvkiadó . Az NDK-időkben jött létre a szorbisztikai intézet a Lipcsei Egyetem keretén belül , ami ma is működik . A Domowina ( melynek a jelentése haza vagy szülőföld ) , a szorb egyesületek csúcsszervezeteben alakult meg . Ez a szervezet kezdeményezteben a WITAJ-projektet , melynek a célja a szorb nyelv megőrzése és használatának terjesztése . Egy központi témája a szorb nyelv aktív használata óvodákban és iskolákban . Szorb zászló A szorb lobogótben alkották meg . Az első prágai pánszláv konferenciánban elfogadták a zászló ma érvényes színeit . A színek ugyanazok , mint a többi szláv országé , piros , kék és fehér . A nácikben betiltották a zászló használatát.től a Domowina szorb kultúrszervezet saját szimbólumaként használja a zászlót . Szorb nyelv Nincs egységes szorb nyelv . A szorbok két különálló német állam területén éltek , ami némiképp eltolta a két nyelv alakulását . Bár az alsó és felső szorb nyelv kölcsönösen jól érthető , ennek ellenére a különbségek könnyen tetten érhetőek . Mindkét nyelvre erősen hat a német nyelv , leginkább a szókincsben és a kiejtésben . A felső szorbra a felső szász német nyelvjárás is hatást gyakorol . Az alsó szorbra a Brandenburgban használt alsó szász nyelvjárások hatnak . Irodalmának kialakulásakor az első szorb íróknak támaszkodniuk kellett egy szláv nyelvre , hogy megértsék és rögzíthessék saját nyelvük szabályait . Szászország és Csehország között a szomszédság okán szoros kapcsolatok voltak , a felsőszorb értelmiség részben tanult csehországi intézményekben , ezért rájuk a cseh nyelv hatott , Brandenburghoz legközelebb Lengyelország fekszik , ezért az alsószorbok a lengyel nyelvet használták . Az elkülönülést vallási motiváció is segítette . Brandenburgban Nikolaus Jakubitza laubnitzi lelkész lefordította az Újtestamentumot alsószorbraban , de nyomtatásban csak Johann Gottlieb Fabricius fordítása jelent megben . Ezzel párhuzamosan készült el Michael Frentzel felsőszorb fordítása isban . A két Biblia két különböző szorb irodalmi nyelvnek vetette meg az alapját és ezek külön úton fejlődtek tovább . Jegyzetek Fordítás További információk Domowina honlapja Szorb közalapítvány Szorbok Németországban Szorb intézet Lipcsei Egyetem szorbisztikai intézete Kapcsolódó szócikkek Rjana Łužica Európai népek Szláv népek Szorb kultúra