Čista Mala
Čista Mala falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Vodicéhez tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 18, közúton 29 km-re északnyugatra, községközpontjától 14 km-re északra, Dalmácia középső részén fekszik.

Története 
Čista települést már 1403-ban és 1407-ben is említik a középkori lukai zsupánság részeként. Nincsenek rá vonatkozó adatok, de a szakemberek valószínűsítik, hogy a településnek már a 13. században önálló plébániája volt. 1409-ben egész Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság része lett. 1522-ben Skradinnal együtt török uralom alá került és csak 1684-ben szabadították fel. Ezután a velenceiek birtoka volt. A szerb lakosság ősei a 16. és a 17. században főként Boszniából települek ide és a már meglevő Čista falu mellé különálló települést létesítettek. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 203, 1910-ben 358 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 94 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik még az évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz, melynek itt húzódott a déli határa. 1995 augusztusában foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakossága Szerbiába menekült és később is csak főként az idősek tértek vissza. 2004-ben nagy ünnepség keretében szentelték újra a falu megújított pravoszláv templomát. A falu lakossága 2011-ben 119 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1873-ban, más forrás szerint 1895-ben épült. 2004-ben teljesen megújították és újraszentelték. Egyhajós, négyszög alaprajzú épület. Homlokzatán a főbejárat felett körablak, az oromzaton pengefalú harangtorony látható, benne két haranggal. A templomot a falu temetője övezi, mely alacsony kőkerítéssel van körülvéve.
A Gradina Dragišić nevű lelőhelyen őskori eredetű erődített település maradványai találhatók. Védőfalai nem maradtak fenn teljesen. A falakon belül házmaradványokat találtak. Az élet folytonossága a domboldalon az hallstatti kultúra korai időszakától az 1. századig követhető. A domb keleti részén a település nekropolisza fekszik. A feltárt sírokban gazdag leleteket találtak, különböző temetkezési szertartásokkal.

További információk
 Vodice város hivatalos honlapja 
 Vodice város turisztiai irodájának oldala 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja

Jegyzetek

Šibenik-Knin megye települései
Čista Mala falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Vodicéhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia középső részén fekszik . Története Čista települést márban ésben is említik a középkori lukai zsupánság részeként . Nincsenek rá vonatkozó adatok , de a szakemberek valószínűsítik , hogy a településnek már a században önálló plébániája volt.ben egész Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság része lett.ben Skradinnal együtt török uralom alá került és csakben szabadították fel . Ezután a velenceiek birtoka volt . A szerb lakosság ősei a és a században főként Boszniából települek ide és a már meglevő Čista falu mellé különálló települést létesítettek . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik még az évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz , melynek itt húzódott a déli határa.augusztusában foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakossága Szerbiába menekült és később is csak főként az idősek tértek vissza.ben nagy ünnepség keretében szentelték újra a falu megújított pravoszláv templomát . A falu lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban , más forrás szerintben épült.ben teljesen megújították és újraszentelték . Egyhajós , négyszög alaprajzú épület . Homlokzatán a főbejárat felett körablak , az oromzaton pengefalú harangtorony látható , benne két haranggal . A templomot a falu temetője övezi , mely alacsony kőkerítéssel van körülvéve . A Gradina Dragišić nevű lelőhelyen őskori eredetű erődített település maradványai találhatók . Védőfalai nem maradtak fenn teljesen . A falakon belül házmaradványokat találtak . Az élet folytonossága a domboldalon az hallstatti kultúra korai időszakától az századig követhető . A domb keleti részén a település nekropolisza fekszik . A feltárt sírokban gazdag leleteket találtak , különböző temetkezési szertartásokkal . További információk Vodice város hivatalos honlapja Vodice város turisztiai irodájának oldala A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Jegyzetek Šibenik-Knin megye települései