Pasztrána
A pasztrána más néven lapos vajas vagy pacsni egy olasz eredetű péksütemény. Elterjedése Magyarországon főleg Pest vármegyében jellemző.

Egyedi jellemzői 
A pasztrána, pacsni egy hosszúkás, méretét tekintve 15–17 cm hosszúságú és 5–7 cm szélességű lapos termék. Alakja a babapiskótáéra emlékeztethet. Felületére jellemző, hogy barázdált, egyenetlen és fényes. A belsejének szerkezete enyhén leveles.

Története 
A második világháború alatt és az után, mikor szűkös évek következtek, nagyon sok kedvelt péktermék készítését abbahagyták. Az újbóli előállításuk csak az államosítást követően kezdődött el. Ilyen termék a pacsni. 1960-70-ben az egyik legkeresettebb és kedveltebb terméknek számított.  A termék nagyüzemben történő gyártását először Budapesten, a Százados úti Kenyérgyárban kezdték el. A gépi technológia nem aratott sikert, ezért a péksütemény kézi termékként maradt meg és a kis pékségek áruja maradt.

A pasztrána olasz eredetű és ezt 1958-ban a német eredetű pacsni elnevezés váltotta fel. Az ezt követő lapos vajas, magyar elnevezés pedig nagyon új.

Összetétele 
 finomliszt
 tejpor
 margarin
 cukor
 élesztő
 só
1996 közepétől, a margaringyártás fellendülése után már a vajat a margarin váltotta fel.

Elkészítése 
Kb. 3–5 cm re lapítják a tésztát a formázás kezdetén, a hideg vaj vagy margarin 1/3 részét rámorzsolják vagy esetenként reszelik. Ráhajtják a tésztát, eltakarják a hozzáadott zsiradékot. Ezt háromszor ismétlik meg, miközben az a maradék zsiradékot is fokozatosan hozzáadagolják a már meglévő tésztához. Utolsó alakítása a sütőlemezen történik. A szabálytalan formájú tésztadarabkákat megnyújtják. Ezt követi a sütés 230-250 °C-os sütőben.

Gazdasági adatok 

Az előállított termék mennyisége évente 30-40 ezer darabra becsülhető a régióban, ahol 3-4 pékség készíti. Egyre több, de kisebb sütőüzem kezdte el termelni.

Jegyzetek 

Olasz ételek
A pasztrána más néven lapos vajas vagy pacsni egy olasz eredetű péksütemény . Elterjedése Magyarországon főleg Pest vármegyében jellemző . Egyedi jellemzői A pasztrána , pacsni egy hosszúkás , méretét tekintve17 cm hosszúságú és7 cm szélességű lapos termék . Alakja a babapiskótáéra emlékeztethet . Felületére jellemző , hogy barázdált , egyenetlen és fényes . A belsejének szerkezete enyhén leveles . Története A második világháború alatt és az után , mikor szűkös évek következtek , nagyon sok kedvelt péktermék készítését abbahagyták . Az újbóli előállításuk csak az államosítást követően kezdődött el . Ilyen termék a pacsni.ben az egyik legkeresettebb és kedveltebb terméknek számított . A termék nagyüzemben történő gyártását először Budapesten , a Százados úti Kenyérgyárban kezdték el . A gépi technológia nem aratott sikert , ezért a péksütemény kézi termékként maradt meg és a kis pékségek áruja maradt . A pasztrána olasz eredetű és eztban a német eredetű pacsni elnevezés váltotta fel . Az ezt követő lapos vajas , magyar elnevezés pedig nagyon új. Összetétele finomliszt tejpor margarin cukor élesztő só 1996 közepétől , a margaringyártás fellendülése után már a vajat a margarin váltotta fel . Elkészítése Kb.5 cm re lapítják a tésztát a formázás kezdetén , a hideg vaj vagy margarin3 részét rámorzsolják vagy esetenként reszelik . Ráhajtják a tésztát , eltakarják a hozzáadott zsiradékot . Ezt háromszor ismétlik meg , miközben az a maradék zsiradékot is fokozatosan hozzáadagolják a már meglévő tésztához . Utolsó alakítása a sütőlemezen történik . A szabálytalan formájú tésztadarabkákat megnyújtják . Ezt követi a sütés°C-os sütőben . Gazdasági adatok Az előállított termék mennyisége éventeezer darabra becsülhető a régióban , aholpékség készíti . Egyre több , de kisebb sütőüzem kezdte el termelni . Jegyzetek Olasz ételek