Tattendorf
Tattendorf osztrák község Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 1423 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Tattendorf a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Triesting folyó mentén, a Bécsi-medencében. Területének 6,7%-a erdő, 64,7% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz egyetlen katasztrális község, illetve Tattendorf, Hadwartesdorf és Kaltengang (utóbbi kettő elnéptelenedett) települések tartoznak.  

A környező önkormányzatok: északkeletre Oberwaltersdorf, délkeletre Pottendorf, délre Blumau-Neurißhof, délnyugatra Teesdorf, északnyugatra Baden bei Wien.

Története
Tattendorfot valószínűleg a Babenbergek alapítottak a 11. század közepén a magyar határ megerősítésére. Írásban először 1114-ben jelenik meg a klosterneuburgi apátság egyik adománylevelének tanúja, Adaloldus de Tatindorf nevében. A falu egészen 1848-ig az apátság birtoka volt. A helyi bortermelés első bizonyítéka 1258-ból származik. 

Bécs 1529-es és 1683-as török ostromakor a falut elpusztították, a túlélőket pestis tizedelte meg. 

1825-1828 között Franz Girardoni fonóüzemet épített Tattendorfban. Az üzem 1853-ban csődbe ment és Theodor Dumba vásárolta meg, aki kibővítette, így 180 munkást tudott alkalmazni. A cég 1945-ig működött, a gyárépületeket 1991-ben lebontották. 

1972-ben Tattendorf a szomszédos Blumau-Neurißhof, Günselsdorf és Teesdorf községekkel egyesülve megalapította Steinfelden nagyközséget, amely 1988-ban felbomlott és Tattendorf ismét önállóvá vált.

Lakosság
A tattendorfi önkormányzat területén 2021 januárjában 1423 fő élt. A lakosságszám 1961 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 88,6%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,1% a régi (2004 előtti), 5,2% az új EU-tagállamokból érkezett. 3% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 73%-a római katolikusnak, 3,1% evangélikusnak, 2,8% ortodoxnak, 2,7% mohamedánnak, 15,4% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (89,2%) mellett a szerbek (2.3%), a magyarok (1,8%) és a horvátok (1,6%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók
az Elendi Szűz Mária-plébániatemplom
az 1881-ben épült vasútállomás

Jegyzetek

Források 
A település honlapja 
30636 – Tattendorf Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Tattendorf osztrák község Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Tattendorf a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Triesting folyó mentén , a Bécsi-medencében . Területének7%-a erdő,7 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzathoz egyetlen katasztrális község , illetve Tattendorf , Hadwartesdorf és Kaltengang ( utóbbi kettő elnéptelenedett ) települések tartoznak . A környező önkormányzatok : északkeletre Oberwaltersdorf , délkeletre Pottendorf , délre Blumau-Neurißhof , délnyugatra Teesdorf , északnyugatra Baden bei Wien . Története Tattendorfot valószínűleg a Babenbergek alapítottak a század közepén a magyar határ megerősítésére . Írásban előszörben jelenik meg a klosterneuburgi apátság egyik adománylevelének tanúja , Adaloldus de Tatindorf nevében . A falu egészenig az apátság birtoka volt . A helyi bortermelés első bizonyítékaból származik . Bécses ésas török ostromakor a falut elpusztították , a túlélőket pestis tizedelte meg . 1825-1828 között Franz Girardoni fonóüzemet épített Tattendorfban . Az üzemban csődbe ment és Theodor Dumba vásárolta meg , aki kibővítette , ígymunkást tudott alkalmazni . A cégig működött , a gyárépületeketben lebontották . 1972-ben Tattendorf a szomszédos Blumau-Neurißhof , Günselsdorf és Teesdorf községekkel egyesülve megalapította Steinfelden nagyközséget , amelyban felbomlott és Tattendorf ismét önállóvá vált . Lakosság A tattendorfi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók6%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül1 % a régielőtti ) ,2 % az új EU-tagállamokból érkezett . az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország , egyéb országok polgára volt.ben a lakosok-a római katolikusnak,1 % evangélikusnak,8 % ortodoxnak,7 % mohamedánnak,4 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek2 % ) mellett a szerbek3 % ) , a magyarok8 % ) és a horvátok6 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók az Elendi Szűz Mária-plébániatemplom azben épült vasútállomás Jegyzetek Források A település honlapja 30636 – Tattendorf Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései