Büchler József
Büchler József (Borsodnádasd, 1886. február 25. – Budapest, 1958. december 27.) nyomdász, szociáldemokrata politikus, országgyűlési képviselő, a Magyar Nemzeti Bank alelnöke.

Élete

1919 augusztusáig 
Középiskolai osztályainak egy részét a Miskolci Királyi Katolikus Gimnáziumban végezte, majd 1902-ig Salgótarjánban volt nyomdásztanonc, ezt követően pedig két éven át külföldön volt tanulmányúton. Miután hazatért, két évig ismét Salgótarjánban dolgozott, mint magántisztviselő. 1906-ban Büchler szervezte meg az első magántisztviselő-sztrájkot, mely miatt kitoloncolták a városból, ezután Budapestre költözött, ahol 1907-ben az Országos Munkásbetegsegélyező és Balesetbiztosító Pénztár munkatársa lett, itt egészen 1918-ig dolgozott. Emellett négy éven át – 1914 és 1918 között – a Magyarországi Magántisztviselők Szövetségének elnökeként is működött, és felelős szerkesztője volt A Magánalkalmazott, majd A Közalkalmazott c. lapoknak. Még tanonc korában belépett 1900-ban belépett az MSZDP-be, az őszirózsás forradalmat követően pedig a szociáldemokrata párt és a Budapesti Munkástanács titkára volt, 1918. novemberétől a Magyarországi Tanácsköztársaság kikiáltásáig, és az MSZDP Központi Intéző Bizottságának tagja volt. A kommün alatt a Magyarországi Szocialista Párt titkára, és képviselője volt, emellett pedig tagja volt a Szövetséges Központi Intéző Bizottságnak. Az április 7-én tartott tanácsválasztások irányítására létrehozott központi választási bizottság tagja volt Hirossik János és Farkas István mellett.

A kommün bukása után 
A bukás után Bécsbe emigrált, majd Pozsonyban élt két éven át emigrációban. 1922-ben visszatért Magyarországra, és ismét a szociáldemokrata mozgalomban helyezkedett el: az MSZDP központi titkára lett, ebben a minőségben egészen 1928-ig megmaradt, 1936 és 1939 között már mint főtitkár működött. 1922-ben Mónus Illéssel együtt vezette az országos választási irodát, mely a választási küzdelmet irányította a szociáldemokrata párt részéről. 1925-től fogva titkára volt a fővárosi törvényhatósági bizottságnak, 1942. január elsejével azonban megfosztották mandátumától. 1928-tól a szociáldemokrata képviselőcsoport titkára, s az 1927-ben induló parlamenti ciklus pótképviselőjének is megválasztották, majd Budapest I. (budai) kerülete országgyűlési képviselője lett 1931-ben. Magyarország német megszállását követően 1944-ben deportálták, 1945-ig volt fogságban. A második világháborút követően tagja volt a fővárosi ideiglenes törvényhatósági bizottságnak, csakúgy, 1945. április 2-től pedig az Ideiglenes Nemzetgyűlésnek, emellett a Fővárosi Közmunkák Tanácsa igazgatósági tagja, és az MNB alelnöke volt, ezen utóbbi tisztségét 1945 és 1948 között viselte. Büchler alapvetően ellenezte az MSZDP és MKP egyesülését, emiatt 1948-ban a pártból kizárták, majd mint jobboldali szociáldemokratát 1950. június 9-én letartóztatták. A Budapesti Katonai Törvényszék 1950. szeptember 13-án egy koncepciós per keretei közt életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélte. 1956 tavaszán szabadult, s az 1956-os forradalom idején szerepet vállalt a szociáldemokrata párt újjászervezésében, a párt elnökségi tagja volt 1956. október 31. és november 4. között. A Legfelsőbb Bíróság csak halála után, 1962. augusztus 6-án rehabilitálta. 1945-től fogva Szent Margit Gyógyfürdő Rt. igazgatósági tagja volt. A Kozma utcai izraelita temetőben nyugszik (5B. parcella 11. sor 39. sírhely).

Családja 
Izraelita vallású, kispolgári családból származott, édesapja Büchler Pál tisztviselő, anyja Liplich Rozál volt. 1911. december 3-án Budapesten, a VII. kerületben házasságot kötött Makai Ibolyával, Steiner Sándor és Brüll Klotild lányával. Az egyik tanú Bíró Dezső volt.

Emlékezete 
Hidas Antal a Vörös Csepel c. indulójában Propper Sándor és Peyer Károly mellett őt is megemlítette.

Főbb művei 
 A politikai pártszervezetekről. (Szocializmus, 1913)
 Közalkalmazott és "Közalkalmazott". Válasz dr. Andor Endre miniszteri tanácsos úr cikkére; Népszava Könyvkereskedés, Bp., 1918
 A községpolitikáról. (Szociáldemokrata községpolitikai könyvtár. 1. Bp., 1930)
 Bevezető a községpolitikába. (Bp., 1948)

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
 Büchler József. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. január 24.
 Büchler József. nevpont.hu. Hozzáférés ideje: 2016. január 24.
 Büchler József. In: Magyar Országgyülési Almanach 1927–1932. évre. Szerk. szemerjai Dr. Deák Imre. Budapest, 1927, 451. o.
 Büchler József. In: Magyar Országgyülési Almanach 1931–1936. évre. Szerk. Lengyel László és Vidor Gyula. Budapest, 1931, 60. o.

További információk 
 Imre Magda: A Forradalmi Kormányzótanács jegyzőkönyvei 1919. Budapest, 1986, Akadémiai Kiadó.
 Dr. Tallós György: Dokumentumok a magyar hitelpolitika, pénzforgalom és bankrendszer történetéhez (1945–1949). Budapest, 1989, Közgazdasági és jogi kiadó. 
 Gerelyes Ede [és mások]: A forradalmak korától a felszabadulásig. Budapest története V. Budapest, 1980, Akadémia Kiadó.
 Gáspár Ferenc: Források Budapest történetéhez, 1945-1950. Források Budapest múltjából 4. Bp., 1973, Kossuth Ny.
 Szekeres József: Budapest Főváros Levéltára Közleményei ’84. Bp., 1985, BFL.
 Babics András: Válogatott dokumentumok a baranyai-pécsi munkásmozgalom történetéhez. III. 1929-1944. Baranya monográfiai sorozat. Pécs, 1972, Baranya Megyei Levéltár.

Cikkek 
 Varsányi Erika: A szociáldemokraták az igazságszolgáltatás útvesztőiben, 1950–1962. Kálmán József emlékezete. Betekintő, 2011/4. sz.
 Végh Oszkár: Életút kitérőkkel. Száz éve született Büchler József (Népszava, 1986. febr. 25.)

Lexikonok 
 B. M.: B. F. (Az Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja. Bp., 1994).
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Amíg városatya lettem... A főváros főtisztviselőinek és törvényhatósági bizottság tagjainak önéletrajzgyűjteménye fényképekkel. Szerk. György Endre. Bp., Globus, 1931. 
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]. 
 Magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1981. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Az új városháza. A főváros főtisztviselőinek és a törvényhatósági bizottság tagjainak életrajza, a főváros hivatalainak, intézményeinek és üzemeinek ismertetése. Az 1931-37. évi törvényhatóság. Szerk. Weichert Béla. Bp., 1931.

Levéltári anyagok 
 HU BFL - VII.18.d - 05/0449 - 1925
 HU BFL - VII.5.c - 10995 - 1924
 HU BFL - VII.5.c - 8999 - 1922

1886-ban született személyek
1958-ban elhunyt személyek
Bebörtönzött politikusok
Országgyűlési képviselők (Ideiglenes Nemzetgyűlés)
Országgyűlési képviselők (1926–1931)
Országgyűlési képviselők (1931–1935)
Zsidó származású magyarok
MSZDP-tagok
A holokauszt túlélői
Emigráns magyarok
SZKIB-tagok
Borsodnádasdiak
A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek
Büchler József ( Borsodnádasd , február – Budapest , december ) nyomdász , szociáldemokrata politikus , országgyűlési képviselő , a Magyar Nemzeti Bank alelnöke . Élete 1919 augusztusáig Középiskolai osztályainak egy részét a Miskolci Királyi Katolikus Gimnáziumban végezte , majdig Salgótarjánban volt nyomdásztanonc , ezt követően pedig két éven át külföldön volt tanulmányúton . Miután hazatért , két évig ismét Salgótarjánban dolgozott , mint magántisztviselő.ban Büchler szervezte meg az első magántisztviselő-sztrájkot , mely miatt kitoloncolták a városból , ezután Budapestre költözött , aholben az Országos Munkásbetegsegélyező és Balesetbiztosító Pénztár munkatársa lett , itt egészenig dolgozott . Emellett négy éven át –ésközött – a Magyarországi Magántisztviselők Szövetségének elnökeként is működött , és felelős szerkesztője volt A Magánalkalmazott , majd A Közalkalmazott c. lapoknak . Még tanonc korában belépettban belépett az MSZDP-be , az őszirózsás forradalmat követően pedig a szociáldemokrata párt és a Budapesti Munkástanács titkára volt , novemberétől a Magyarországi Tanácsköztársaság kikiáltásáig , és az MSZDP Központi Intéző Bizottságának tagja volt . A kommün alatt a Magyarországi Szocialista Párt titkára , és képviselője volt , emellett pedig tagja volt a Szövetséges Központi Intéző Bizottságnak . Az áprilisén tartott tanácsválasztások irányítására létrehozott központi választási bizottság tagja volt Hirossik János és Farkas István mellett . A kommün bukása után A bukás után Bécsbe emigrált , majd Pozsonyban élt két éven át emigrációban.ben visszatért Magyarországra , és ismét a szociáldemokrata mozgalomban helyezkedett el : az MSZDP központi titkára lett , ebben a minőségben egészenig megmaradt,ésközött már mint főtitkár működött.ben Mónus Illéssel együtt vezette az országos választási irodát , mely a választási küzdelmet irányította a szociáldemokrata párt részéről.től fogva titkára volt a fővárosi törvényhatósági bizottságnak , január elsejével azonban megfosztották mandátumától.tól a szociáldemokrata képviselőcsoport titkára , s azben induló parlamenti ciklus pótképviselőjének is megválasztották , majd Budapest I. ( budai ) kerülete országgyűlési képviselője lettben . Magyarország német megszállását követőenben deportálták,ig volt fogságban . A második világháborút követően tagja volt a fővárosi ideiglenes törvényhatósági bizottságnak , csakúgy , áprilistől pedig az Ideiglenes Nemzetgyűlésnek , emellett a Fővárosi Közmunkák Tanácsa igazgatósági tagja , és az MNB alelnöke volt , ezen utóbbi tisztségétésközött viselte . Büchler alapvetően ellenezte az MSZDP és MKP egyesülését , emiattban a pártból kizárták , majd mint jobboldali szociáldemokratát júniusén letartóztatták . A Budapesti Katonai Törvényszék szeptemberán egy koncepciós per keretei közt életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélte.tavaszán szabadult , s azos forradalom idején szerepet vállalt a szociáldemokrata párt újjászervezésében , a párt elnökségi tagja volt október és november között . A Legfelsőbb Bíróság csak halála után , augusztusán rehabilitálta.től fogva Szent Margit Gyógyfürdő Rt. igazgatósági tagja volt . A Kozma utcai izraelita temetőben nyugszik . parcella sor sírhely ) . Családja Izraelita vallású , kispolgári családból származott , édesapja Büchler Pál tisztviselő , anyja Liplich Rozál volt. decemberán Budapesten , a VII. kerületben házasságot kötött Makai Ibolyával , Steiner Sándor és Brüll Klotild lányával . Az egyik tanú Bíró Dezső volt . Emlékezete Hidas Antal a Vörös Csepel c. indulójában Propper Sándor és Peyer Károly mellett őt is megemlítette . Főbb művei A politikai pártszervezetekről . ( Szocializmus , Közalkalmazott és " Közalkalmazott " . Válasz dr. Andor Endre miniszteri tanácsos úr cikkére ; Népszava Könyvkereskedés , Bp. , A községpolitikáról . ( Szociáldemokrata községpolitikai könyvtár . Bp. , Bevezető a községpolitikába . ( Bp. , Megjegyzések Jegyzetek Források Büchler József . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum . Hozzáférés ideje : január Büchler József. nevpont.hu . Hozzáférés ideje : január Büchler József . In : Magyar Országgyülési Almanach1932. évre . Szerk. szemerjai Dr . Deák Imre . Budapest , o . Büchler József . In : Magyar Országgyülési Almanach1936. évre . Szerk . Lengyel László és Vidor Gyula . Budapest , o . További információk Imre Magda : A Forradalmi Kormányzótanács jegyzőkönyvei Budapest , Akadémiai Kiadó . Dr . Tallós György : Dokumentumok a magyar hitelpolitika , pénzforgalom és bankrendszer történetéhez1949) . Budapest , Közgazdasági és jogi kiadó . Gerelyes Ede [ és mások ] : A forradalmak korától a felszabadulásig . Budapest története V . Budapest , Akadémia Kiadó . Gáspár Ferenc : Források Budapest történetéhez , Források Budapest múltjából Bp. , Kossuth Ny . Szekeres József: Budapest Főváros Levéltára Közleményei ’84. Bp . , BFL. Babics András : Válogatott dokumentumok a baranyai-pécsi munkásmozgalom történetéhez . III. Baranya monográfiai sorozat . Pécs, Baranya Megyei Levéltár . Cikkek Varsányi Erika : A szociáldemokraták az igazságszolgáltatás útvesztőiben , 1962 . Kálmán József emlékezete . Betekintő,4. sz . Végh Oszkár : Életút kitérőkkel . Száz éve született Büchler József ( Népszava , febr. ) Lexikonok B . M. : B . F. ( Az Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja . Bp. , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Amíg városatya lettem. . . A főváros főtisztviselőinek és törvényhatósági bizottság tagjainak önéletrajzgyűjteménye fényképekkel . Szerk . György Endre . Bp. , Globus , Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] . Magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Az új városháza . A főváros főtisztviselőinek és a törvényhatósági bizottság tagjainak életrajza , a főváros hivatalainak , intézményeinek és üzemeinek ismertetése . Az évi törvényhatóság . Szerk . Weichert Béla . Bp. , Levéltári anyagok HU BFL - VII.18.d -0449 - HU BFL - VII.5.c -- HU BFL - VII.5.c -- 1886-ban született személyek 1958-ban elhunyt személyek Bebörtönzött politikusok Országgyűlési képviselők ( Ideiglenes Nemzetgyűlés ) Országgyűlési képviselők1931 ) Országgyűlési képviselők1935 ) Zsidó származású magyarok MSZDP-tagok A holokauszt túlélői Emigráns magyarok SZKIB-tagok Borsodnádasdiak A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek