Jacob Bakema
Jacob Berend Bakema (Groningen, 1914. március 3. – Rotterdam, 1981. február 20.) holland építész. Ő és hivatalbeli társa, Johannes Hendrik van den Broek számos nagy városépítési  projektet irányítottak Észak-Németországban és Hollandiában (Niederland). A CIAM szervezet résztvevő tagja, továbbá az 1953 - 1981 közt tevékenykedő TEAM 10 (Team X) nevű építészcsoportnak is.

Életrajza, munkássága 
Bakema egyszerű környezetből származott, s a  groningeni Technischen Schule tanítványa volt. A későbbi feleségét is itt ismerte meg, aki ugyanott művészetet tanult. Bakema családi környezetén keresztül ismerkedett meg a Krisnamúrtis tanokkal.  
Bakema befejezésül tanulmányait az mszterdami Akademián fejezte be, 1941-ben, egy Mart Stam mellett készített projekttel, és ettől kezdve az ottani építészeti hivatalnál (Stadtbauamt) dolgozott.

A második világháború után változtatott munkahelyén, a rotterdami Stadtbauamthoz, és ettől az időtől vett részt a CIAM szervezetében. 1948-ban Michiel Brinkmann irodájában jelentkezett  Bakema és Johannes Hendrik van den Broek. (A Bakema and van den Broek építészeti iroda alapítója Michiel Brinkman, akinek főműve a Spangen lakótelep Rotterdamban (1919-1920).

Az iroda ezt követően alakult nemzetközileg elismertté, a modern építészeti törekvések úttörőjévé. Bakema a CIAM-ból kivált új építészeti irányzat, a Team X vezető egyénisége. A második világháború után készített lakóépületei a korábbi, 1930-as hollandiai építészeti hagyományokat viszi tovább. Mint a Zeitschrift Forum (1959–1963) szerkesztője, Hollandiábn számos építészeti vitát tartott. Ezek fő gondolata (Grundidee), amely számos lakásépítési programjában is megjelent, a wachsende Haus, azaz a változó (növekvő, átalakuló) ház (lakás), amely az iparosított lakásépítési szabványosításához (standardisierten Hauskern) kapcsolódott.

Bakema építészetében a tartalom-forma egységen belül hangsúlyt kap a forma, amely visszahat a funkcióra, a társadalmi együttélés struktúráira. Műveiben, elsősorban városépítészeti együtteseinél a tiszta és logikus szerkezeti rendszer nagyvonalú, és kifejező tér-tömeg szervezettel társul.

Megvalósult munkái 
 1948–1951: Raktárépület Firmen ter Meulen, Wassen und van Vorst - Rotterdam, Bierstraat
 1949–1953: Raktárközpont De Lijnbaan - Rotterdam
 1949–1953: Filmszinházt ́Venster - Rotterdam, Gouvernestraat
 1950: Mozi - Hengelo
 1950–1958: Klein Driene együttes - Hengelo
 1951: Hoving lakóház - Drachten
 1951–1953: Műhely és raktárépület „Holland-America-Lijn“ - Wilhelminapier in Rotterdam
 1956–1961: Rádióközpont - Hilversum, Witte Kruislaan 55
 1956–1965: Lakónegyed - Leeuwarden Nord
 1951–1962: Laboratorium - Technischen Universität Delft
 1954–1958: Raktárküzpont és templom - Nagele
 1955–1959: Teraszházegyüttes - Vrederust Ost in Den Haag
 1957: Városháza átépítése - Brielle
 1957–1959: Nord-Kennemerland regionális terve (mit J. M. Stokla-val)
 1957–1958: Orvoslakás - Middelharnis
 1957–1960: Magasház - Hansaviertel, Berlin-Tiergarten, Bartningallee 7 (mit J. M. Stokla)
 vor 1958: Zeilenwohnbauten in Breda
 1960: Euromast kilátótorony - Rotterdam
 1960–1965: Városháza - Marl
 1961: Hamburg-Steilshoop beépítési terve
 1961: van Buchem lakóház -Rotterdam
 1961: Forum Leverkusen tervpályázati terve
 1961: tervpályázat Neuen Stadt Wulfen
 1962: Siedlung Eindhoven-Woensel (Projekt)
 1962: Werkhalle der Fa. Welzenes in Spijkenisse
 1963: Reformierte Kirche in Schiedam
 1963–1972: Rathaus in Terneuzen
 1964–1966: Studentenclub Hermes in Rotterdam
 1964–1966: Wohnhaus Valk in Nieuwerkerk aan den IJssel
 1965: Studienprojekt Pampus
 1965–1967: Wohnhaus Van Ierland . Rotterdam
 1965–1976: városháza - Ede
 1966: Aula der TU - Delft
 1966–1974: Kórház - Apeldoorn
 1968–1970: Niederländischer Pavillon der Weltausstellung Ōsaka
 1969–1975: Freizeitzentrum Bos en Strand in Horst-America
 1970: Architekturfakultät der TU Delft (2008 abgebrannt)
 1970–1972: Rechenzentrum in Amstelveen
 1971–1976: Erasmus – Colleg in Zoetermeer
 1973: Haus Seckendorff auf den Bahamas, Westindien
 1973: Städtisches Zentrum Eindhoven (mit Herman Hertzberger)
 1980: Zentralbibliothek Rotterdam

Irodalom
 Jürgen Joedicke: Dokumente der Modernen Architektur Bd.3: Van den Broek und Bakema. Karl Krämer Verlag, Stuttgart 1963
 (Szerk). Kubinszky M.: Modern építészeti lexikon (30. old.) - Bp. 1978. Műszaki Kiadó - .
 Encyclopedia Britannica Hungarica Cd. vers. 2005.

Weblinks 
 Silvio Franke, Sandy Hahn: Die Architektur von van den Broek und Bakema (PDF; 10,6 MB)
 Website des Büros Broek-Bakema

Jegyzetek 

Holland építészek
1914-ben született személyek
1981-ben elhunyt személyek
Groningeniek
Jacob Berend Bakema ( Groningen , március – Rotterdam , február ) holland építész . Ő és hivatalbeli társa , Johannes Hendrik van den Broek számos nagy városépítési projektet irányítottak Észak-Németországban és Hollandiában ( Niederland ) . A CIAM szervezet résztvevő tagja , továbbá az-közt tevékenykedő TEAM( Team X ) nevű építészcsoportnak is . Életrajza , munkássága Bakema egyszerű környezetből származott , s a groningeni Technischen Schule tanítványa volt . A későbbi feleségét is itt ismerte meg , aki ugyanott művészetet tanult . Bakema családi környezetén keresztül ismerkedett meg a Krisnamúrtis tanokkal . Bakema befejezésül tanulmányait az mszterdami Akademián fejezte be, ben , egy Mart Stam mellett készített projekttel , és ettől kezdve az ottani építészeti hivatalnál ( Stadtbauamt ) dolgozott . A második világháború után változtatott munkahelyén , a rotterdami Stadtbauamthoz , és ettől az időtől vett részt a CIAM szervezetében.ban Michiel Brinkmann irodájában jelentkezett Bakema és Johannes Hendrik van den Broek . ( A Bakema and van den Broek építészeti iroda alapítója Michiel Brinkman , akinek főműve a Spangen lakótelep Rotterdamban Az iroda ezt követően alakult nemzetközileg elismertté , a modern építészeti törekvések úttörőjévé . Bakema a CIAM-ból kivált új építészeti irányzat , a Team X vezető egyénisége . A második világháború után készített lakóépületei a korábbi , as hollandiai építészeti hagyományokat viszi tovább . Mint a Zeitschrift Forum1963 ) szerkesztője , Hollandiábn számos építészeti vitát tartott . Ezek fő gondolata ( Grundidee ) , amely számos lakásépítési programjában is megjelent , a wachsende Haus , azaz a változó ( növekvő , átalakuló ) ház ( lakás ) , amely az iparosított lakásépítési szabványosításához ( standardisierten Hauskern ) kapcsolódott . Bakema építészetében a tartalom-forma egységen belül hangsúlyt kap a forma , amely visszahat a funkcióra , a társadalmi együttélés struktúráira . Műveiben , elsősorban városépítészeti együtteseinél a tiszta és logikus szerkezeti rendszer nagyvonalú , és kifejező tér-tömeg szervezettel társul . Megvalósult munkái 1951 : Raktárépület Firmen ter Meulen , Wassen und van Vorst - Rotterdam , Bierstraat 1953 : Raktárközpont De Lijnbaan - Rotterdam 1953 : Filmszinházt ́Venster - Rotterdam , Gouvernestraat Mozi - Hengelo 1958 : Klein Driene együttes - Hengelo Hoving lakóház - Drachten 1953 : Műhely és raktárépület „ Holland-America-Lijn“ - Wilhelminapier in Rotterdam 1961 : Rádióközpont - Hilversum , Witte Kruislaan 1965 : Lakónegyed - Leeuwarden Nord 1962 : Laboratorium - Technischen Universität Delft 1958 : Raktárküzpont és templom - Nagele 1959 : Teraszházegyüttes - Vrederust Ost in Den Haag Városháza átépítése - Brielle 1959 : Nord-Kennemerland regionális terve ( mit J. M. Stokla-val ) 1958 : Orvoslakás - Middelharnis 1960 : Magasház - Hansaviertel , Berlin-Tiergarten , Bartningallee( mit J. M. Stokla ) vor Zeilenwohnbauten in Breda Euromast kilátótorony - Rotterdam 1965 : Városháza - Marl Hamburg-Steilshoop beépítési terve van Buchem lakóház -Rotterdam Forum Leverkusen tervpályázati terve tervpályázat Neuen Stadt Wulfen Siedlung Eindhoven-Woensel ( Projekt ) Werkhalle der Fa . Welzenes in Spijkenisse Reformierte Kirche in Schiedam 1972 : Rathaus in Terneuzen 1966 : Studentenclub Hermes in Rotterdam 1966 : Wohnhaus Valk in Nieuwerkerk aan den IJssel Studienprojekt Pampus 1967 : Wohnhaus Van Ierland \ . Rotterdam 1976 : városháza - Ede Aula der TU - Delft 1974 : Kórház - Apeldoorn 1970 : Niederländischer Pavillon der Weltausstellung Ōsaka 1975 : Freizeitzentrum Bos en Strand in Horst-America Architekturfakultät der TU Delftabgebrannt ) 1972 : Rechenzentrum in Amstelveen 1976 : Erasmus – Colleg in Zoetermeer Haus Seckendorff auf den Bahamas , Westindien Städtisches Zentrum Eindhoven ( mit Herman Hertzberger ) Zentralbibliothek Rotterdam Irodalom Jürgen Joedicke : Dokumente der Modernen Architektur Bd.3 : Van den Broek und Bakema . Karl Krämer Verlag , Stuttgart ( Szerk ) . Kubinszky M. : Modern építészeti lexikon old . ) - Bp. Műszaki Kiadó -\ . Encyclopedia Britannica Hungarica Cd. vers . Weblinks Silvio Franke , Sandy Hahn : Die Architektur von van den Broek und Bakema ( PDF;6 MB ) Website des Büros Broek-Bakema Jegyzetek Holland építészek 1914-ben született személyek 1981-ben elhunyt személyek Groningeniek