Nemeskéri Kiss család
A nemeskéri Kiss család, egy ősi Sopron vármegyei származású igen kiterjedt nemesi család, amely több dunántúli vármegyében is virágzott.

A család története
A család nemesi előneve a Sopron vármegyei Nemeskér nevű település után vette fel. A nemesi címeres levelet Kiss István és feleségétől, Birksy Erzsébettől született gyermekei nyerik, 1637. december 29-én III. Ferdinánd magyar királytól.

Somogyi ága avagy idősebb ága
A nemeskéri Kiss István és feleségétől, Birksy Erzsébettől származó nemeskéri Kiss István elvette Toronyi Klárát Sopron vármegyében. Kiss István és Toronyi Klára gyermeke, nemeskéri Kiss Ferenc, akinek Székely Teréztől (1782-ben) született fia, nemeskéri Kiss Dániel, aki előbb gazdatiszt, majd vétel útján a Somogy vármegyei kötcsei birtokos. Nemeskéri Kiss Dániel 1812-ben házasságot kötött Kovács György leányával, Kovács Annával. Nemeskéri Kiss Dániel, a karádi uradalmi igazgatónak és Kováts Annának a lánya nemeskéri Kiss Karolin (1816–1895) volt, aki férjhez ment Budán 1834. április 20-án a család veszprémi ágából származó nemeskéri Kiss Gáborhoz (1807–1878), nemeskéri Kiss Antal (1783–1847) és vizeki Tallián Júlia (1786–1838) fiához. Kiss Dániel uradalmi igazgató fia pedig a kötcsei születésű és lakos nemeskéri Kiss Lajos (1813–1888), Somogy vármegye táblabírája, birtokos, volt. 1844. szeptember 3-án feleségül vette nemesdédi Stephaits Beatrixot (1812–1877), nemesdédi Stephaits Gábor (1771–1843), somogyi főszolgabíró és nagyalásonyi Barcza Erzsébet lányát. Kiss Lajos és Stephaits Beatrix házasságából született nemeskéri Kiss Vilmos (1848–?), akinek az első felesége Gludovácz Etelka (1855–1879) volt. Neje korai halála után 1885. január 20-án feleségül vette Bécsben Bünsdorf Mária Ludovikát (1858–1936), Bünsdorf Frigyes és Le Brun Mária lányát. Az első hazásságából egy leány- és egy fiúgyermek született: nemeskéri Kiss Ilona Mária Etelka (1877–1961), akit először alsószilvágyi Gaál József, majd 1902. szeptember 27-én Kötcsén Próbáld Károly (1856–1944), királyi vezérőrnagy-hadbiztos, a Ferenc József rend tiszti keresztjének tulajdonosa, vett el; és dr. nemeskéri Kiss Emil (1878–1947), főszolgabíró, aki Budapesten hunyt el leszármazottak nélkül. Kiss Vilmos második házasságából viszont egy leány született: nemeskéri Kiss Irma (1886–1960), akit hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Miklós (1879–1962), huszár ezredes, országgyűlési képviselő, vett el. Nemeskéri Kiss Vilmos két leányában, és a gyermek nélküli fia Kiss Emilben kihalt a nemeskéri Kiss család somogyi ága.

Veszprémi ága

Nemeskéri Kiss István és Birksy Erzsébet unokája, a Sopron vármegyei lakos nemeskéri Kiss Miklós és Hollósy Judit házasságából származó, nemeskéri Kiss Dániel (1670-1740), feleségül vette Purganics Erzsébetet. Kiss Dániel és Purganics Erzsébet gyermeke, nemeskéri Kiss Sándor (1698-1777), királyi tanácsos, Veszprém vármegye alispánja, az ismeretlenségből emelte fel családját: házasságot kötött a tekintélyes és tehetős Veszprém megyei köznemes királydaróci Daróczy Zsófiával, akinek a szülei királydaróci Daróczy Ferenc (1686-1743), udvari tanácsos, Tolna, Baranya, Bács vármegye alispánja, és eörményesi Fiath Zsófia voltak. Nemeskéri Kiss Sándor 1769. április 3-án királyi tanácsosi címet kapott Mária Terézia magyar királynőtől. Házastársa, királydaróci Daróczy Zsófia, több gyermekkel áldotta meg őt: köztük nemeskéri Kiss János (1752-1808), udvari tanácsos, aranysarkantyús vitéz, akinek a neje forintosházi Forintos Jozefa volt; nemeskéri Kiss Sándor (1740-1801) főhadnagy;  nemeskéri Kiss Zsófia (1738-1798), gyulai Gaál József (1726-1790) neje; nemeskéri Kiss Katalin (1744-1792), aki gróf Jankovich Antal (1728-1789), Pozsega vármegye administratorának a felesége volt; cserneki és tarkeői Dessewffy Imréné nemeskéri Kiss Terézia (1741-1776); nemeskéri Kiss Rozália (1739-1842), lomnicai Skerlecz Ferenc (1731-1802) Békés vármegye főispánjának a felesége; és nemeskéri Kiss Ignác (1749-1814), akinek a neje hidvégi Hiemer Erzsébet (1755-1817) volt.

Nemeskéri Kiss János (1752-1808) udvari tanácsos és forintosházi Forintos Jozefa házasságából egy fiú- és egy leány gyermek született: pallini Inkey Imrené nemeskéri Kiss Jozefa; és a miszlai születésű nemeskéri Kiss Pál (1799–1863), császári és királyi kamarás, a fiumei szabadkikötő és a tengermellék kormányzója, a főrendiház tagja, a szardíniai Móricz-és Lázár rend vitéze volt. Kormányzósága alatt készültek a tervek és kezdődtek a munkák a Vukovár-Fiume, valamint a Buda-Fiume vasút és a nagykikötő, meg a hullámgát építésére. Felesége tagyosi Csapó Ida (1807-1856), tagyosi Csapó Dániel (1778-1844) és tengelici Gindly Katalin lánya lett. Házasságuk azonban magtalan volt.

Nemeskéri Kiss Ignác és Hiemer Erzsébet egyik fia, nemeskéri Kiss József (1786–1829), Tolna vármegye táblabírája, akinek a felesége kehidai Deák Jozefa (1791-1853) volt, kehidai Deák Ferencnek (1803-1876) a nővére. Kiss József és Deák Jozefának több gyermeke született: nemeskéri Kiss Zsigmond (1818-1882), akinek a második feleségétől, Raáb Augusztától (1838-1897) született nemeskéri Kiss Vilmos (1865-1927), és nemeskéri Kiss Karolina (1848-1915), bonyhádi Perczel Kálmán (1839-1895) neje. Kiss József és Deák Jozefa többi gyermeke, nemeskéri Kiss Vince (1825-1864), nedecei Nedeczky Lajosné nemeskéri Kiss Emma (1813-1856), kis-szenicei Szeniczey Gusztávné nemeskéri Kiss Eleonóra, nemeskéri Kiss Eduárd (1816-1880) és kis-szeniczei Szeniczey Ferencné nemeskéri Kiss Katalin (1821-1896) volt.

Kiss Ignácnak és Hiemer Erzsébetnek egy másik gyermeke, Nemeskéri Kiss Antal (1783-1847) volt, aki feleségül vette vizeki Tallián Julianna (1786-1838) kisasszonyt, vizeki Tallián Ignác (1745-1822), Zala vármegyei táblabíró, és nádasi Tersztyánszky Zsófia (1758-1796) lányát Három fiúgyermekük született: nemeskéri Kiss Gábor (1807-1878), baranyai táblabíró, akinek a neje nemeskéri Kiss Karolin (1816-1895); nemeskéri Kiss Lajos (1818-1904), somogy-szakácsi földbirtokos, akinek a neje miskei és monostori Thassy Cecil (1819-1882); és az utolsó és legfiatalabb gyermekük, Nemeskéri Kiss Miklós (1820– 1902), az 1848–49-es forradalom és szabadságharc honvéd ezredese, franciaországi magyar emigráns politikus, volt aki a családját újabb felemelkedésre vitte.

Nemeskéri Kiss Miklós (1820-1902) 1853-ban feleségül vette Mathilde Le Charron őrgrófnőt (1820-1896), őrgróf Claude Le Charron és báró Reaufort Angéla lányát. Házastársával, és a családjával együtt a Villecerf falu melletti Saint-Ange kastélyában telepedtek le. Az 1867. évi kiegyezés után amnesztiát kapott és hazatért Magyarországra. Két nagy birtokot vásárolt: az Esterházy-uradalmat a felvidéki Véglesen, és Gödön pedig a Sina és Simon bankárok nagybirtokának jelentős részét, a kúriával együtt. Gyermekei még Franciaországban születtek de később Magyarországon nőttek fel: nemeskéri Kiss Aladár (1854–1930); nemeskéri Kiss Margit (1861-1944); nemeskéri Kiss Miklós (1862-1931); és nemeskéri Kiss Pál (1856-1928), gödi földbirtokos, császári és királyi kamarás, államtitkár, a Lipót rend középkeresztese. Pál felesége, gróf szapári, muraszombathi és széchyszigeti gróf Szapáry Vera (1863-1936), gróf Szapáry István (1829-1902), Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja, és gróf rádai Ráday Borbála (1835-1898), lánya volt.

Nemeskéri Kiss Pál államtitkár és gróf Szapáry Vera házasságából egy leány- és két fiúgyermek született, akik szintén előkelő főnemesi családokkal kötöttek házasságot: nemeskéri Kiss Margit (1891-1976), először gróf bethleni Bethlen Károly (1889-1916), majd Száhlender Béla (1874-1955) neje; Nemeskéri-Kiss Sándor (1884-1958), diplomata, vadász, akinek a felesége gróf galánthai Esterházy Mónika Margit (1928-2015) volt, és vitéz nemeskéri Kiss Géza (1886-1974), királyi fővadászmester, akinek a házastársa gróf Maldeghem Georgina volt.

Győri-Somogyi ága
Nemeskéri Kiss István és Birsky Erzsébet dédunokája, Dániel, fia, György fia, nemeskéri Kiss János (1717–1787), Sopron vármegyéből költözött el Pest városába, ahol 1743. január 20-án vette el özvegy Tobias Jánosné Hidegh Katalint (1711-1781) a Pest belvárosi plébániáján. Nemeskéri Kiss János, köpenyegszabó, szűrszabó 1768. február 29-én pesti polgárságot szerzett. Kiss János és Hidegh Katalin fia, a pesti születésű nemeskéri Kiss Gábor (1756-1799), szűrszabó, köpenyegszabó, feleségül vette 1782. április 28-án Taksonyban Hoffman Katalint (1764-1832), Hoffman Mihály (1741-1796) varsányi árendásnak (birtok haszonbérlőnek) és Laub Katalinnak a lányát. 1782. szeptember 16-án Kiss Gábor pedig pesti polgárságot szerzett. Nemeskéri Kiss Gábor és Hoffmann Katalin fia, nemeskéri Kiss Gábor (1794-1863), Pesten született, és alaptanulmányai után gyógyszerészi képzettséget szerzett, majd Marcaliba költözött, ahol 1823. december 4-én vette el dulici Duliczky Franciska Rozáliát (1809-1888), dulici Duliczky János (1769–1823), marcali gyógyszerész, és Májon Borbála (1776–1824) lányát. A dulici Duliczky család Turóc vármegyei származású és Somogyba vándorolt át a 18. század során; Duliczky-Gabrhel (sic!) Mihály  1737. május 20-án királyi adományként szerzett egy dulici birtokot III. Károly magyar királytól, amely tulajdona volt a dulici Bulyovszky családnak. Nemeskéri Kiss Gábor, 1825-ben az apósa a marcali "Szentháromság" nevű gyógyszertárat vette át, amelyet maga Duliczky János 1797-ben alapított meg.

Kiss Gábornak és Duliczky Franciskának három leány- és három fiúgyermeke született: Nemeskéri Kiss István (1833-1884), gyógyszerész; nemeskéri Kiss Antónia (1827-1909), horogszegi Szilágyi Gáspár (1820-1889), a Győri püspökség uradalmi kormányzójának a neje; Leitner Miksáné nemeskéri Kiss Ilona; nemeskéri Kiss Katalin (1841-1879), Guttmann Frigyes (1842-1883), a Himod uradalmi ispánjának a neje; a győrrévfalui lakos nemeskéri Kiss Miklós (1831-1897), 1848-as honvéd, királyi járás-bírósági végrehajtó, földbirtokos; és nemeskéri Kiss Gábor (1844–1929), királyi curiai bíró, a Lipót rend lovagja. Nemeskéri Kiss Miklós (1831–1897), 1848-as honvéd, királyi járás-bírósági végrehajtó, győrrévfalui földbirtokos, kétszer házasodott meg: az első neje bibiti Horváth Zsófia (1845–1872), a második bibiti Horváth Franciska (1853–1935) asszony volt, mindketten bibiti Horváth Sándor és Kiss Franciska győrzámolyi lakosoknak a lányai. Nemeskéri Kiss Miklós földbirtokos és bibiti Horváth Zsófia lányai: kolossvári Kolossváry Imréné nemeskéri Kiss Mária (1869–1904), valamint Fridli Jánosné nemeskéri Kiss Irén. Nemeskéri Kiss Miklós földbirtokos és a második nejétől, bibiti Horváth Franciska asszonytól származó fia, nemeskéri Kiss Ernő (1877–1938), MÁV főintéző volt; feleségül vette 1924. május 11-én Győrben Czeloth Erzsébet (1882–1967) úrhölgyet, akinek a szülei Czeloth János és Róth Erzsébet voltak.

Kiss Gábor feleségétől, Kränzlein Ida (1852–1915) asszonytól, három leány- és egy fiúgyermek született: dr. nemeskéri Kiss Aurél (1881-?), ügyvéd, győri közjegyző, nemeskéri Kiss Mária, és nemeskéri Kiss Irén (1887–1971), akinek a férje dr. Heller Erik (1880-1958), jogász, egyetemi tanár, valamint nemeskéri Kiss Ida (1879–1965), Győr városi tisztviselő, a győri napközi otthonok létesítője, vezetője, a diák-menza létrehozója, a Bisinger-alapítvány aggok otthonának újraélesztője és vezetője. Heller Erik édesapja, Heller Ágost (1843-1902), magyar fizikus, tudománytörténész, az MTA tagja. Dr. nemeskéri Kiss Aurél győri ügyvédnek a felesége borovici Joveskó Izabella volt, akinek a szülei Jovesko János (1852–1937), tábornok, a bécsi törzstiszti iskola tanára, és Vinnay-Mayer Izabella voltak. Kiss Aurél és Joveskó Izabella frigyéből született: dr. nemeskéri Kiss László (1912-?), jogász, méneskari főhadnagy.

Nemeskéri Kiss István (1833-1884), nemeskéri Kiss Gábor és Duliczky Franciska fia, az édesapja halála után átvette a marcali gyógyszertárát, de azt 1873-ban eladván elköltözött, és majd Nemesvid első gyógyszertárát, 1874-ben alapította meg a "Megváltó" név alatt. Közel egy évtizeddel korábban, nemeskéri Kiss István feleségül vette Győr belvárosi plébániáján, 1863. október 18-án,  Schandl Alojzia Johannát (1837-1915), akinek az szülei Schandl János Ignác (1799-1881), győri polgár, gyümölcskereskedő, városi tanácsos, aki az 1848-as szabadságharc alatt Győr szabad királyi város egyik képviselője volt, és Lakner Alojzia (1810-1879) voltak. Lakner Alojzia szülei, Lakner Mátyás (1784-1860), az ószőnyi uradalom tiszttartója és Pachl Terézia (1791-1865) voltak. A Schandl (Sándl) család részéről, jelentős felmenőkkel büszkélkedhetett: Schandl János anyja, az észak-komáromi születésű Oswaldt Eleonóra (1769-1805) volt, idősebb Schandl Jánosnak (1758-1826) neje, akinek a szülei Osvald Ignác (1731-1794) polgár, Komárom város kamarása (emeritus civitatis camerarius), és Tuschleitner Elisabeth (1733-1803) voltak; fivére Oswald Jakab (1764-1826) komáromi szenátor, a Komáromi vár kapitánya volt.

Nemeskéri Kiss István és Schandl Alojzia házasságából született: ifjabb nemeskéri Kiss István (1864–1922), gyógyszerész, nemeskéri Kiss Endre (1865–1915), gazdász, királyi járásbírósági végrehajtó, tartalékos honvéd hadnagy, persai Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet (1867–1888), Lászl Gusztáv ügyvédné nemeskéri Kiss Margit (1868–1916), valamint nemeskéri Kiss Imre (1870–1892), gazdasági intézői tanuló. Az egyik leány gyermek, aki elérte a felnőttkort nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojzia (1867-1888), 1884. április 2-án Nemesviden, férjhez ment az áporkai születésű persai Persay családból származó persai Persay Gyula (1855-1924) gyógyszerész úrhoz, akinek a szülei persai Persay János (1813-1870), áporkai földbirtokos, és tornóci Szalay Terézia (1818-1857) voltak. A házasságkötésnél a tanúk tekintetes Schandl Mátyás úr és tekintetes Nagy Károly úr birtokosok voltak.

Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet fivére, nemeskéri Kiss Endre (1865-1915), okleveles gazdász, hadnagy volt, aki feleségül vette nagyjeszeni Jeszenszky Kornélia (1870-1958) úrleányt, akinek a szülei nagyjeszeni Jeszenszky Nándor (1830-1916), evangélikus lelkész és Koós Ida (1836-1914) voltak. Nemeskéri Kiss Istvánné Jeszenszky Kornéliának a fivére dr. nagyjeszeni Jeszenszky Géza (1867–1927), ügyvéd, politikus, hírlapíró, báró Bánffy Dezső miniszterelnöknek az egyik legbizalmasabb embere, a Magyarország Területi Épségének Védelmi Ligájának az egyik megindítója. Kiss Endre 1915. május 18-án Galíciában esett el a fronton. Nemeskéri Kiss Endre és Jeszenszky Kornélia gyermeke vitéz nemeskéri Kiss István (1894–1967), katonatiszt, aki altábornagy volt a második világháború alatt. Vitéz nemeskéri Kiss István felesége bistei Pallaghy Ágota (1903-1975), vitéz bistei Pallaghy Dezső (1870-1953) tábornok és lesenczetomaji Virius Karolin (1880-1942) leánya volt. Vitéz nemeskéri Kiss István és Pallaghy Ágota házasságából két fiúgyermek született.

Kiss István nemesvidi gyógyszerész és Schandl Alojzia fia ifjabb nemeskéri Kiss István (1864–1922), nemesvidi gyógyszerész, aki elvette a polgári származású Douglas Vilma (1872–†?) kisasszonyt, akinek a szülei Douglas János (1837–1894), somogyapáti uradalmi ispán és Gyurits Franciska (1850–1911) voltak; nemeskéri Kiss Istvánné Douglas Vilmának az apai nagyapja Douglas Henrik, gróf Nádasdy Tamásnak lovásza, aki Angliából költözött el a Magyar Királyságba a 19. század első felében. 1905-ben a nemesvidi gyógyszertárt ifjabb Kiss Istvántól bérbe vette Dezsényi Géza okleveles gyógyszerész. Idősebb nemeskéri Kiss István gyógyszerész és Schandl Alojziának egy másik leánygyermeke nemeskéri Kiss Margit (1868–1916), akinek a férje Lászl Gusztáv (1847–1902), marcali köz- és váltó ügyvéd, a Marcali Takarékpénztár Rt. aligazgatója és cégvezetője, a zalaegerszegi ügyvédi kamarának a választmányi tagja volt.

A Kiss-Jankovics családi alapítvány
A család veszprémi ágából származó nemeskéri Kiss Sándor (1698-1777) királyi tanácsos, Veszprém vármegye alispánja és királydaróci Daróczy Zsófia lánya, nemeskéri Kiss Katalin (1744-1792) férjhez ment darúvári Jankovich Antal (1728-1789) királyi tanácsoshoz, aki 1772. szeptember 21-én kapott grófi címet Mária Terézia magyar királynőtől. Egyetlenegy fiúgyermekük, darúvári gróf Jankovich Ferenc halála után, Jankovich Antal özvegyasszonya, családi alapítványt hozott létre az igen tehetős házaspár vagyona legnagyobb részéből, melyről az 1791. április 8-án kelt végrendeletében rendelkezett. Az alapítvány jövedelmét nemeskéri Kiss Katalin testvérei leszármazottjainak iskoláztatására kellett fordítani, szigorú és kifogástalan erkölcsi magaviselet valamint jó tanulmányi előmenetel esetén. Az alapítvány több mint egy évszázadon keresztül működött, azonban vagyona az első világháború után elértéktelenedett, mert nagyobbrészt értékpapírokból állt. Az 1931-ben megtartott alapítványi közgyűlés kimondta az alapítvány szüneteltetését.

A család kiemelkedő tagjai
dr. nemeskéri Kiss Aurél (1881–†?), ügyvéd, győri közjegyző.
Nemeskéri Kiss Gábor (1844–1929), királyi curiai bíró, a Lipót rend lovagja.
vitéz Nemeskéri-Kiss Géza (1886–1974), királyi fővadászmester, a  „Hubertus” Országos Magyar Vadászati Védegylet elnöke, a Magyar Solymász Egyesület alapítója és elnöke.
Nemeskéri Kiss István (1833-1884), gyógyszerész, Nemesvid város első gyógyszertára alapítója.
vitéz nemeskéri Kiss István (1894–1967), altábornagy a II. világháború alatt.
Nemeskéri Kiss Katalin (1744–1792), gróf darúvári Jankovich Antal (1728-1789) felesége.
Nemeskéri Kiss Miklós (1820–1902), az 1848–49-es forradalom és szabadságharc honvéd ezredese, franciaországi magyar emigráns politikus.
Nemeskéri Kiss Pál (1793–1847), pedagógus, római katolikus pap, költő, publicista, a Magyar Tudós Társaság tiszteleti tagja.
Nemeskéri Kiss Pál (1799–1863), császári és királyi kamarás, a fiumei szabadkikötő és a tengermellék kormányzója.
Nemeskéri Kiss Pál (1856–1928), gödi földbirtokos, császári és királyi kamarás, államtitkár, a Lipót rend középkeresztese.
nemeskéri Kiss Sándor (1698–1777), királyi tanácsos, Veszprém vármegye alispánja.
Nemeskéri Kiss Sándor (Göd, 1884. május 14. – Budapest, 1958. április 10.) császári és királyi kamarás, földbirtokos, magyar vadász, utazó, diplomata.

A nemeskéri Kiss család címere
Az 1637. december 29-én adományozott családi címer leírása: kék pajzsban zöld pázsiton lágyéka és homloka körül zöld lombkoszorús, jobbjával földre támasztott rúdon széltől lengetett kék-vörös zászlót tartó, szétvetett lábbal szemközt álló meztelen erdei ember. Sisakdísz: a koronából kinövő pajzsbeli ember. Takaró: kék-arany, vörös-ezüst.

Jegyzetek

További információk
Egy családtag szerkesztésében elindult egy blog. Érdemes figyelemmel kísérni, sok tévedésre fény derülhet. https://web.archive.org/web/20181119020633/https://nemeskerikiss.wordpress.com/

Kiss
A nemeskéri Kiss család , egy ősi Sopron vármegyei származású igen kiterjedt nemesi család , amely több dunántúli vármegyében is virágzott . A család története A család nemesi előneve a Sopron vármegyei Nemeskér nevű település után vette fel . A nemesi címeres levelet Kiss István és feleségétől , Birksy Erzsébettől született gyermekei nyerik , decemberén III. Ferdinánd magyar királytól . Somogyi ága avagy idősebb ága A nemeskéri Kiss István és feleségétől , Birksy Erzsébettől származó nemeskéri Kiss István elvette Toronyi Klárát Sopron vármegyében . Kiss István és Toronyi Klára gyermeke , nemeskéri Kiss Ferenc , akinek Székely Teréztőlben ) született fia , nemeskéri Kiss Dániel , aki előbb gazdatiszt , majd vétel útján a Somogy vármegyei kötcsei birtokos . Nemeskéri Kiss Dánielben házasságot kötött Kovács György leányával , Kovács Annával . Nemeskéri Kiss Dániel , a karádi uradalmi igazgatónak és Kováts Annának a lánya nemeskéri Kiss Karolin1895 ) volt , aki férjhez ment Budán áprilisán a család veszprémi ágából származó nemeskéri Kiss Gáborhoz1878 ) , nemeskéri Kiss Antal1847 ) és vizeki Tallián Júlia1838 ) fiához . Kiss Dániel uradalmi igazgató fia pedig a kötcsei születésű és lakos nemeskéri Kiss Lajos1888 ) , Somogy vármegye táblabírája , birtokos , volt. szeptemberán feleségül vette nemesdédi Stephaits Beatrixot1877 ) , nemesdédi Stephaits Gábor1843 ) , somogyi főszolgabíró és nagyalásonyi Barcza Erzsébet lányát . Kiss Lajos és Stephaits Beatrix házasságából született nemeskéri Kiss Vilmos ? ) , akinek az első felesége Gludovácz Etelka1879 ) volt . Neje korai halála után januárán feleségül vette Bécsben Bünsdorf Mária Ludovikát1936 ) , Bünsdorf Frigyes és Le Brun Mária lányát . Az első hazásságából egy leány- és egy fiúgyermek született : nemeskéri Kiss Ilona Mária Etelka1961 ) , akit először alsószilvágyi Gaál József , majd szeptemberén Kötcsén Próbáld Károly1944 ) , királyi vezérőrnagy-hadbiztos , a Ferenc József rend tiszti keresztjének tulajdonosa , vett el ; és dr. nemeskéri Kiss Emil1947 ) , főszolgabíró , aki Budapesten hunyt el leszármazottak nélkül . Kiss Vilmos második házasságából viszont egy leány született : nemeskéri Kiss Irma1960 ) , akit hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Miklós1962 ) , huszár ezredes , országgyűlési képviselő , vett el . Nemeskéri Kiss Vilmos két leányában , és a gyermek nélküli fia Kiss Emilben kihalt a nemeskéri Kiss család somogyi ága . Veszprémi ága Nemeskéri Kiss István és Birksy Erzsébet unokája , a Sopron vármegyei lakos nemeskéri Kiss Miklós és Hollósy Judit házasságából származó , nemeskéri Kiss Dániel feleségül vette Purganics Erzsébetet . Kiss Dániel és Purganics Erzsébet gyermeke , nemeskéri Kiss Sándor királyi tanácsos , Veszprém vármegye alispánja , az ismeretlenségből emelte fel családját : házasságot kötött a tekintélyes és tehetős Veszprém megyei köznemes királydaróci Daróczy Zsófiával , akinek a szülei királydaróci Daróczy Ferenc udvari tanácsos , Tolna, Baranya, Bács vármegye alispánja , és eörményesi Fiath Zsófia voltak . Nemeskéri Kiss Sándor áprilisán királyi tanácsosi címet kapott Mária Terézia magyar királynőtől . Házastársa , királydaróci Daróczy Zsófia , több gyermekkel áldotta meg őt : köztük nemeskéri Kiss János udvari tanácsos , aranysarkantyús vitéz , akinek a neje forintosházi Forintos Jozefa volt ; nemeskéri Kiss Sándorfőhadnagy ; nemeskéri Kiss Zsófia gyulai Gaál Józsefneje ; nemeskéri Kiss Katalin aki gróf Jankovich Antal Pozsega vármegye administratorának a felesége volt ; cserneki és tarkeői Dessewffy Imréné nemeskéri Kiss Terézia nemeskéri Kiss Rozália lomnicai Skerlecz FerencBékés vármegye főispánjának a felesége ; és nemeskéri Kiss Ignác akinek a neje hidvégi Hiemer Erzsébetvolt . Nemeskéri Kiss Jánosudvari tanácsos és forintosházi Forintos Jozefa házasságából egy fiú- és egy leány gyermek született : pallini Inkey Imrené nemeskéri Kiss Jozefa ; és a miszlai születésű nemeskéri Kiss Pál1863 ) , császári és királyi kamarás , a fiumei szabadkikötő és a tengermellék kormányzója , a főrendiház tagja , a szardíniai Móricz-és Lázár rend vitéze volt . Kormányzósága alatt készültek a tervek és kezdődtek a munkák a Vukovár-Fiume , valamint a Buda-Fiume vasút és a nagykikötő , meg a hullámgát építésére . Felesége tagyosi Csapó Ida tagyosi Csapó Dánielés tengelici Gindly Katalin lánya lett . Házasságuk azonban magtalan volt . Nemeskéri Kiss Ignác és Hiemer Erzsébet egyik fia , nemeskéri Kiss József1829 ) , Tolna vármegye táblabírája , akinek a felesége kehidai Deák Jozefavolt , kehidai Deák Ferencneka nővére . Kiss József és Deák Jozefának több gyermeke született : nemeskéri Kiss Zsigmond akinek a második feleségétől , Raáb Augusztátólszületett nemeskéri Kiss Vilmos és nemeskéri Kiss Karolina bonyhádi Perczel Kálmánneje . Kiss József és Deák Jozefa többi gyermeke , nemeskéri Kiss Vince nedecei Nedeczky Lajosné nemeskéri Kiss Emma kis-szenicei Szeniczey Gusztávné nemeskéri Kiss Eleonóra , nemeskéri Kiss Eduárdés kis-szeniczei Szeniczey Ferencné nemeskéri Kiss Katalinvolt . Kiss Ignácnak és Hiemer Erzsébetnek egy másik gyermeke , Nemeskéri Kiss Antalvolt , aki feleségül vette vizeki Tallián Juliannakisasszonyt , vizeki Tallián Ignác Zala vármegyei táblabíró , és nádasi Tersztyánszky Zsófialányát Három fiúgyermekük született : nemeskéri Kiss Gábor baranyai táblabíró , akinek a neje nemeskéri Kiss Karolin nemeskéri Kiss Lajos somogy-szakácsi földbirtokos , akinek a neje miskei és monostori Thassy Cecil és az utolsó és legfiatalabb gyermekük , Nemeskéri Kiss Miklós az49-es forradalom és szabadságharc honvéd ezredese , franciaországi magyar emigráns politikus , volt aki a családját újabb felemelkedésre vitte . Nemeskéri Kiss Miklós1853-ban feleségül vette Mathilde Le Charron őrgrófnőt őrgróf Claude Le Charron és báró Reaufort Angéla lányát . Házastársával , és a családjával együtt a Villecerf falu melletti Saint-Ange kastélyában telepedtek le . Az évi kiegyezés után amnesztiát kapott és hazatért Magyarországra . Két nagy birtokot vásárolt : az Esterházy-uradalmat a felvidéki Véglesen , és Gödön pedig a Sina és Simon bankárok nagybirtokának jelentős részét , a kúriával együtt . Gyermekei még Franciaországban születtek de később Magyarországon nőttek fel : nemeskéri Kiss Aladár1930 ) ; nemeskéri Kiss Margit nemeskéri Kiss Miklós és nemeskéri Kiss Pál gödi földbirtokos , császári és királyi kamarás , államtitkár , a Lipót rend középkeresztese . Pál felesége , gróf szapári , muraszombathi és széchyszigeti gróf Szapáry Vera gróf Szapáry István Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja , és gróf rádai Ráday Borbála lánya volt . Nemeskéri Kiss Pál államtitkár és gróf Szapáry Vera házasságából egy leány- és két fiúgyermek született , akik szintén előkelő főnemesi családokkal kötöttek házasságot : nemeskéri Kiss Margit először gróf bethleni Bethlen Károly majd Száhlender Bélaneje ; Nemeskéri-Kiss Sándor diplomata , vadász , akinek a felesége gróf galánthai Esterházy Mónika Margitvolt , és vitéz nemeskéri Kiss Géza királyi fővadászmester , akinek a házastársa gróf Maldeghem Georgina volt . Győri-Somogyi ága Nemeskéri Kiss István és Birsky Erzsébet dédunokája , Dániel , fia , György fia , nemeskéri Kiss János1787 ) , Sopron vármegyéből költözött el Pest városába , ahol januárán vette el özvegy Tobias Jánosné Hidegh Katalinta Pest belvárosi plébániáján . Nemeskéri Kiss János , köpenyegszabó , szűrszabó februárén pesti polgárságot szerzett . Kiss János és Hidegh Katalin fia , a pesti születésű nemeskéri Kiss Gábor szűrszabó , köpenyegszabó , feleségül vette áprilisán Taksonyban Hoffman Katalint Hoffman Mihályvarsányi árendásnak ( birtok haszonbérlőnek ) és Laub Katalinnak a lányát. szeptemberán Kiss Gábor pedig pesti polgárságot szerzett . Nemeskéri Kiss Gábor és Hoffmann Katalin fia , nemeskéri Kiss Gábor Pesten született , és alaptanulmányai után gyógyszerészi képzettséget szerzett , majd Marcaliba költözött , ahol decemberén vette el dulici Duliczky Franciska Rozáliát dulici Duliczky János1823 ) , marcali gyógyszerész , és Májon Borbála1824 ) lányát . A dulici Duliczky család Turóc vármegyei származású és Somogyba vándorolt át a század során ; Duliczky-Gabrhel ( sic ! ) Mihály májusán királyi adományként szerzett egy dulici birtokot III. Károly magyar királytól , amely tulajdona volt a dulici Bulyovszky családnak . Nemeskéri Kiss Gábor,ben az apósa a marcali " Szentháromság " nevű gyógyszertárat vette át , amelyet maga Duliczky Jánosben alapított meg . Kiss Gábornak és Duliczky Franciskának három leány- és három fiúgyermeke született : Nemeskéri Kiss István gyógyszerész ; nemeskéri Kiss Antónia horogszegi Szilágyi Gáspár a Győri püspökség uradalmi kormányzójának a neje ; Leitner Miksáné nemeskéri Kiss Ilona ; nemeskéri Kiss Katalin Guttmann Frigyes a Himod uradalmi ispánjának a neje ; a győrrévfalui lakos nemeskéri Kiss Miklósas honvéd , királyi járás-bírósági végrehajtó , földbirtokos ; és nemeskéri Kiss Gábor1929 ) , királyi curiai bíró , a Lipót rend lovagja . Nemeskéri Kiss Miklós1897) ,as honvéd , királyi járás-bírósági végrehajtó , győrrévfalui földbirtokos , kétszer házasodott meg : az első neje bibiti Horváth Zsófia1872 ) , a második bibiti Horváth Franciska1935 ) asszony volt , mindketten bibiti Horváth Sándor és Kiss Franciska győrzámolyi lakosoknak a lányai . Nemeskéri Kiss Miklós földbirtokos és bibiti Horváth Zsófia lányai : kolossvári Kolossváry Imréné nemeskéri Kiss Mária1904 ) , valamint Fridli Jánosné nemeskéri Kiss Irén . Nemeskéri Kiss Miklós földbirtokos és a második nejétől , bibiti Horváth Franciska asszonytól származó fia , nemeskéri Kiss Ernő1938 ) , MÁV főintéző volt ; feleségül vette májusén Győrben Czeloth Erzsébet1967 ) úrhölgyet , akinek a szülei Czeloth János és Róth Erzsébet voltak . Kiss Gábor feleségétől , Kränzlein Ida1915 ) asszonytól , három leány- és egy fiúgyermek született : dr. nemeskéri Kiss Aurél ? ) , ügyvéd , győri közjegyző , nemeskéri Kiss Mária , és nemeskéri Kiss Irén1971 ) , akinek a férje dr. Heller Erik jogász , egyetemi tanár , valamint nemeskéri Kiss Ida1965 ) , Győr városi tisztviselő , a győri napközi otthonok létesítője , vezetője , a diák-menza létrehozója , a Bisinger-alapítvány aggok otthonának újraélesztője és vezetője . Heller Erik édesapja , Heller Ágost magyar fizikus , tudománytörténész , az MTA tagja . Dr. nemeskéri Kiss Aurél győri ügyvédnek a felesége borovici Joveskó Izabella volt , akinek a szülei Jovesko János1937 ) , tábornok , a bécsi törzstiszti iskola tanára , és Vinnay-Mayer Izabella voltak . Kiss Aurél és Joveskó Izabella frigyéből született : dr. nemeskéri Kiss László ? ) , jogász , méneskari főhadnagy . Nemeskéri Kiss István nemeskéri Kiss Gábor és Duliczky Franciska fia , az édesapja halála után átvette a marcali gyógyszertárát , de aztban eladván elköltözött , és majd Nemesvid első gyógyszertárát, ben alapította meg a " Megváltó " név alatt . Közel egy évtizeddel korábban , nemeskéri Kiss István feleségül vette Győr belvárosi plébániáján , októberán , Schandl Alojzia Johannát akinek az szülei Schandl János Ignác győri polgár , gyümölcskereskedő , városi tanácsos , aki azas szabadságharc alatt Győr szabad királyi város egyik képviselője volt , és Lakner Alojziavoltak . Lakner Alojzia szülei , Lakner Mátyás az ószőnyi uradalom tiszttartója és Pachl Teréziavoltak . A Schandl ( Sándl ) család részéről , jelentős felmenőkkel büszkélkedhetett : Schandl János anyja , az észak-komáromi születésű Oswaldt Eleonóravolt , idősebb Schandl Jánosnakneje , akinek a szülei Osvald Ignácpolgár , Komárom város kamarása ( emeritus civitatis camerarius ) , és Tuschleitner Elisabethvoltak ; fivére Oswald Jakabkomáromi szenátor , a Komáromi vár kapitánya volt . Nemeskéri Kiss István és Schandl Alojzia házasságából született : ifjabb nemeskéri Kiss István1922 ) , gyógyszerész , nemeskéri Kiss Endre1915 ) , gazdász , királyi járásbírósági végrehajtó , tartalékos honvéd hadnagy , persai Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet1888 ) , Lászl Gusztáv ügyvédné nemeskéri Kiss Margit1916 ) , valamint nemeskéri Kiss Imre1892 ) , gazdasági intézői tanuló . Az egyik leány gyermek , aki elérte a felnőttkort nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojzia áprilisán Nemesviden , férjhez ment az áporkai születésű persai Persay családból származó persai Persay Gyulagyógyszerész úrhoz , akinek a szülei persai Persay János áporkai földbirtokos , és tornóci Szalay Teréziavoltak . A házasságkötésnél a tanúk tekintetes Schandl Mátyás úr és tekintetes Nagy Károly úr birtokosok voltak . Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet fivére , nemeskéri Kiss Endre okleveles gazdász , hadnagy volt , aki feleségül vette nagyjeszeni Jeszenszky Kornéliaúrleányt , akinek a szülei nagyjeszeni Jeszenszky Nándor evangélikus lelkész és Koós Idavoltak . Nemeskéri Kiss Istvánné Jeszenszky Kornéliának a fivére dr. nagyjeszeni Jeszenszky Géza1927 ) , ügyvéd , politikus , hírlapíró , báró Bánffy Dezső miniszterelnöknek az egyik legbizalmasabb embere , a Magyarország Területi Épségének Védelmi Ligájának az egyik megindítója . Kiss Endre májusán Galíciában esett el a fronton . Nemeskéri Kiss Endre és Jeszenszky Kornélia gyermeke vitéz nemeskéri Kiss István1967 ) , katonatiszt , aki altábornagy volt a második világháború alatt . Vitéz nemeskéri Kiss István felesége bistei Pallaghy Ágota vitéz bistei Pallaghy Dezsőtábornok és lesenczetomaji Virius Karolinleánya volt . Vitéz nemeskéri Kiss István és Pallaghy Ágota házasságából két fiúgyermek született . Kiss István nemesvidi gyógyszerész és Schandl Alojzia fia ifjabb nemeskéri Kiss István1922 ) , nemesvidi gyógyszerész , aki elvette a polgári származású Douglas Vilma † ? ) kisasszonyt , akinek a szülei Douglas János1894 ) , somogyapáti uradalmi ispán és Gyurits Franciska1911 ) voltak ; nemeskéri Kiss Istvánné Douglas Vilmának az apai nagyapja Douglas Henrik , gróf Nádasdy Tamásnak lovásza , aki Angliából költözött el a Magyar Királyságba a század első felében.ben a nemesvidi gyógyszertárt ifjabb Kiss Istvántól bérbe vette Dezsényi Géza okleveles gyógyszerész . Idősebb nemeskéri Kiss István gyógyszerész és Schandl Alojziának egy másik leánygyermeke nemeskéri Kiss Margit1916 ) , akinek a férje Lászl Gusztáv1902 ) , marcali köz- és váltó ügyvéd , a Marcali Takarékpénztár Rt. aligazgatója és cégvezetője , a zalaegerszegi ügyvédi kamarának a választmányi tagja volt . A Kiss-Jankovics családi alapítvány A család veszprémi ágából származó nemeskéri Kiss Sándorkirályi tanácsos , Veszprém vármegye alispánja és királydaróci Daróczy Zsófia lánya , nemeskéri Kiss Katalinférjhez ment darúvári Jankovich Antalkirályi tanácsoshoz , aki szeptemberén kapott grófi címet Mária Terézia magyar királynőtől . Egyetlenegy fiúgyermekük , darúvári gróf Jankovich Ferenc halála után , Jankovich Antal özvegyasszonya , családi alapítványt hozott létre az igen tehetős házaspár vagyona legnagyobb részéből , melyről az áprilisán kelt végrendeletében rendelkezett . Az alapítvány jövedelmét nemeskéri Kiss Katalin testvérei leszármazottjainak iskoláztatására kellett fordítani , szigorú és kifogástalan erkölcsi magaviselet valamint jó tanulmányi előmenetel esetén . Az alapítvány több mint egy évszázadon keresztül működött , azonban vagyona az első világháború után elértéktelenedett , mert nagyobbrészt értékpapírokból állt . Azben megtartott alapítványi közgyűlés kimondta az alapítvány szüneteltetését . A család kiemelkedő tagjai dr. nemeskéri Kiss Aurél † ? ) , ügyvéd , győri közjegyző . Nemeskéri Kiss Gábor1929 ) , királyi curiai bíró , a Lipót rend lovagja. vitéz Nemeskéri-Kiss Géza1974 ) , királyi fővadászmester , a „ Hubertus” Országos Magyar Vadászati Védegylet elnöke , a Magyar Solymász Egyesület alapítója és elnöke . Nemeskéri Kiss István gyógyszerész , Nemesvid város első gyógyszertára alapítója. vitéz nemeskéri Kiss István1967 ) , altábornagy a II. világháború alatt . Nemeskéri Kiss Katalin1792 ) , gróf darúvári Jankovich Antalfelesége . Nemeskéri Kiss Miklós1902 ) , az49-es forradalom és szabadságharc honvéd ezredese , franciaországi magyar emigráns politikus . Nemeskéri Kiss Pál1847 ) , pedagógus , római katolikus pap , költő , publicista , a Magyar Tudós Társaság tiszteleti tagja . Nemeskéri Kiss Pál1863 ) , császári és királyi kamarás , a fiumei szabadkikötő és a tengermellék kormányzója . Nemeskéri Kiss Pál1928 ) , gödi földbirtokos , császári és királyi kamarás , államtitkár , a Lipót rend középkeresztese. nemeskéri Kiss Sándor1777 ) , királyi tanácsos , Veszprém vármegye alispánja . Nemeskéri Kiss Sándor ( Göd , május – Budapest , április ) császári és királyi kamarás , földbirtokos , magyar vadász , utazó , diplomata . A nemeskéri Kiss család címere Az decemberén adományozott családi címer leírása : kék pajzsban zöld pázsiton lágyéka és homloka körül zöld lombkoszorús , jobbjával földre támasztott rúdon széltől lengetett kék-vörös zászlót tartó , szétvetett lábbal szemközt álló meztelen erdei ember . Sisakdísz : a koronából kinövő pajzsbeli ember . Takaró : kék-arany , vörös-ezüst . Jegyzetek További információk Egy családtag szerkesztésében elindult egy blog . Érdemes figyelemmel kísérni , sok tévedésre fény derülhet . https://web.archive.org/web/20181119020633/https://nemeskerikiss.wordpress.com/ Kiss