Molnár Viktor (lelkész)
Kaposi idősb Molnár Viktor (Krizba (Brassó megye), 1826. július 2. – Hosszúfalu, 1882. február 1.) ágostai evangélikus lelkész, Molnár Viktor művelődéspolitikus apja.

Élete

Molnár Sándor, ágostai evangelikus lelkész és Gödri Anna fia. Középiskolai tanulmányait a brassói ágostai evangélikus gimnáziumban végezte, azután 1846-ban Lipcsébe ment, ahol két évig teológiát hallgatott; széleskörű ismereteivel a tanárok figyelmét annyira magára vonta, hogy ezeknek ajánlatára Lipcsében középiskolai tanársággal kinálták meg; ő azonban hazaszeretetére hallgatva, minden más tekintetet figyelmen kívül hagyva, hazajött és Brassóban települt meg, ahol a szász ágostai evangélikus egyházközség kebelében a magyar tanítói és énekvezéri állást töltötte be. 1853-ban a zajzoni evangélikus egyház megválasztotta lelkészévé; 1858-ban Brassóba ment szintén lelkésznek. Ezen időben tette a szász iskolai hatóság gimnáziumában a magyar nyelv tanítását kötelezővé és annak tanításával őt bízták meg. 1860-ban a brassói csángó népnek lelkipásztora lett Hosszúfaluban. A két évtizedet meghaladó működésének ideje alatt az elhanyagolt bárcasági csángókkal valóságos csodát művelt: vallási, politikai, tanügyi, társadalmi és gazdasági téren lázas tevékenységű akciót fejtett ki, hogy népét a tisztult hitéletnek, a rendíthetlen hazaszeretetnek, a szellemi felvilágosultságnak és anyagi jólétnek terére vezesse. A bárcasági magyar envangélikus esperesség, a bárcasági magyar evangélikus iskola-egyesület, a brassó-vidéki népnevelési egylet, a műfaragászattal is kiegészített felső népiskola, a brassó-megyei hivatalos tanító-egyesüIet, a bárcasági kölcsönmagtárak alapítása, a konyhakertészet meghonosítása, a felnőttek oktatását célzó legény- és leányegyesületek létesítése, iskolai és népkönyvtáraknak megteremtése, magyar iskoláknak felállítása és még számos kulturális és társadalmi közhasznú intézménnyel sikerült neki életerőssé, sőt küzdelemképessé tenni a veszendőnek indult bárcasági magyarokat.

Munkája

 Dr. Luther Márton kis kátéja. Michaelis Jánosnak evang. népiskolák és konfirmálandók számára készült vezérfonalával a keresztény vallásban. Brassó. 1852. (Névtelenül. 2. kiadás 1861. 3. k. 1879. Brassó.)

Kéziratban

Prédikációk 24 évfolyamban, egy-egy évfolyam annyi prédikációt foglal magában, amennyi vasárnap és ünnepnap volt azon évben; mert ő maga prédikált mindig és káplánt nem tartott. Néhány verse is maradt utána. (Mindezen kéziratok fia birtokában voltak.).

Források

További információk
 Dr. Jakab András: Hétfalu és csángó-magyar népe. Bp., Kisebbségekért– Pro Minoritate Alapítvány, 2003. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar evangélikus lelkészek
1826-ban született személyek
1882-ben elhunyt személyek
Kaposi idősb Molnár Viktor ( Krizba ( Brassó megye ) , július – Hosszúfalu , február ) ágostai evangélikus lelkész , Molnár Viktor művelődéspolitikus apja . Élete Molnár Sándor , ágostai evangelikus lelkész és Gödri Anna fia . Középiskolai tanulmányait a brassói ágostai evangélikus gimnáziumban végezte , azutánban Lipcsébe ment , ahol két évig teológiát hallgatott ; széleskörű ismereteivel a tanárok figyelmét annyira magára vonta , hogy ezeknek ajánlatára Lipcsében középiskolai tanársággal kinálták meg ; ő azonban hazaszeretetére hallgatva , minden más tekintetet figyelmen kívül hagyva , hazajött és Brassóban települt meg , ahol a szász ágostai evangélikus egyházközség kebelében a magyar tanítói és énekvezéri állást töltötte be.ban a zajzoni evangélikus egyház megválasztotta lelkészévé;ban Brassóba ment szintén lelkésznek . Ezen időben tette a szász iskolai hatóság gimnáziumában a magyar nyelv tanítását kötelezővé és annak tanításával őt bízták meg.ban a brassói csángó népnek lelkipásztora lett Hosszúfaluban . A két évtizedet meghaladó működésének ideje alatt az elhanyagolt bárcasági csángókkal valóságos csodát művelt : vallási , politikai , tanügyi , társadalmi és gazdasági téren lázas tevékenységű akciót fejtett ki , hogy népét a tisztult hitéletnek , a rendíthetlen hazaszeretetnek , a szellemi felvilágosultságnak és anyagi jólétnek terére vezesse . A bárcasági magyar envangélikus esperesség , a bárcasági magyar evangélikus iskola-egyesület , a brassó-vidéki népnevelési egylet , a műfaragászattal is kiegészített felső népiskola , a brassó-megyei hivatalos tanító-egyesüIet , a bárcasági kölcsönmagtárak alapítása , a konyhakertészet meghonosítása , a felnőttek oktatását célzó legény- és leányegyesületek létesítése , iskolai és népkönyvtáraknak megteremtése , magyar iskoláknak felállítása és még számos kulturális és társadalmi közhasznú intézménnyel sikerült neki életerőssé , sőt küzdelemképessé tenni a veszendőnek indult bárcasági magyarokat . Munkája Dr . Luther Márton kis kátéja . Michaelis Jánosnak evang. népiskolák és konfirmálandók számára készült vezérfonalával a keresztény vallásban . Brassó . ( Névtelenül. kiadás k . Brassó . ) Kéziratban Prédikációkévfolyamban , egy-egy évfolyam annyi prédikációt foglal magában , amennyi vasárnap és ünnepnap volt azon évben ; mert ő maga prédikált mindig és káplánt nem tartott . Néhány verse is maradt utána . ( Mindezen kéziratok fia birtokában voltak. ) . Források További információk Dr . Jakab András : Hétfalu és csángó-magyar népe . Bp. , Kisebbségekért– Pro Minoritate Alapítvány , Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar evangélikus lelkészek 1826-ban született személyek 1882-ben elhunyt személyek