Ždrapanj
Ždrapanj falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 17, közúton 27 km-re északra, községközpontjától 11 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén, az 56-os számú főúttól nyugatra fekszik.

Története 
Területén már a kora középkorban szláv település állt. Lujo Marun 1891 és 1909 között több alkalommal is visszatérve végzett régészeti feltárásokat a Szent Bertalan templom melletti területen. Ennek során egy korai román stílusban épített ószláv templom alapfalai kerültek elő. Megtalálta a pluteum, az arhitráv és az oltár előépítmény töredékeit. Az arhitrávon feliratot talált, mely szerint a templomot Pristina bribiri zsupán és felesége építtette Branimir fejedelem idejében. A fejedelem neve itt „(BR)ANIMERO DUCE(M) CLAVITNORU(M)” alakban szerepel. A török 1522-ben foglalta el a környék várait, ezt követően főként Hercegovinából pravoszláv vallású lakosság telepedett itt meg. A török uralom a 17. század végén ért véget, mely után velencei uralom következett. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 46, 1910-ben 72 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 91 százaléka szerb, 9 százaléka horvát volt. Szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. Római katolikus templomát a szerbek földig rombolták. 1995 augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést. A szerb lakosság elmenekült. A településnek 2011-ben mindössze 15 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma egy magaslaton áll a régi skradini út mellett, a településtől északnyugatra a mező szélén. Közelében találhatók az egykori, Branimír fejedelem korában épített óhorvát templom maradványai és a soha ki nem száradó csodatevő forrás. A templomot története során többször is lerombolták, majd újjáépítették. Régiségét kelet-nyugati tájolása is mutatja. A főbejárat és a harangtorony a nyugati oldalon található, míg keleten van az apszis és az oltár. A templom körüli temetőben a szomszédos Piramatovac keleti részének néhány katolikus családja és a római katolikus Bubić család tagjai  temetkeztek. A templomot a délszláv háború idején a szerb felkelők lerombolták. A háború után újjáépítették, de csak évente néhányszor tartanak benne szentmisét, különösen Szent Bertalannak a plébánia védőszentjének ünnepén.

Jegyzetek

További információk
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A šibeniki püspökség honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Ždrapanj falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén , azos számú főúttól nyugatra fekszik . Története Területén már a kora középkorban szláv település állt . Lujo Marunésközött több alkalommal is visszatérve végzett régészeti feltárásokat a Szent Bertalan templom melletti területen . Ennek során egy korai román stílusban épített ószláv templom alapfalai kerültek elő . Megtalálta a pluteum , az arhitráv és az oltár előépítmény töredékeit . Az arhitrávon feliratot talált , mely szerint a templomot Pristina bribiri zsupán és felesége építtette Branimir fejedelem idejében . A fejedelem neve itt „ ( BR) ANIMERO DUCE( M ) CLAVITNORU( M) ” alakban szerepel . A törökben foglalta el a környék várait , ezt követően főként Hercegovinából pravoszláv vallású lakosság telepedett itt meg . A török uralom a század végén ért véget , mely után velencei uralom következett.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát volt . Szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . Római katolikus templomát a szerbek földig rombolták.augusztusában a horvát hadsereg foglalta vissza a települést . A szerb lakosság elmenekült . A településnekben mindösszelakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma egy magaslaton áll a régi skradini út mellett , a településtől északnyugatra a mező szélén . Közelében találhatók az egykori , Branimír fejedelem korában épített óhorvát templom maradványai és a soha ki nem száradó csodatevő forrás . A templomot története során többször is lerombolták , majd újjáépítették . Régiségét kelet-nyugati tájolása is mutatja . A főbejárat és a harangtorony a nyugati oldalon található , míg keleten van az apszis és az oltár . A templom körüli temetőben a szomszédos Piramatovac keleti részének néhány katolikus családja és a római katolikus Bubić család tagjai temetkeztek . A templomot a délszláv háború idején a szerb felkelők lerombolták . A háború után újjáépítették , de csak évente néhányszor tartanak benne szentmisét , különösen Szent Bertalannak a plébánia védőszentjének ünnepén . Jegyzetek További információk Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A šibeniki püspökség honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései