Szukszun
Szukszun () városi jellegű település Oroszország Permi határterületén, a Szukszuni járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület délkeleti részén, Permtől 145 km-re délkeletre, a Szukszun(csik) (a Szilva mellékfolyója) partján terül el. A legközelebbi vasútállomás a 33 km-re lévő Uszty-Kisertyben van.

Neve a folyónévből származik, a tatár сыук су jelentése: 'hideg víz'.

Története 
A település az Akinfij Nyikityics Gyemidov által 1727-ben alapított (1729-ben üzembe helyezett) rézolvasztó és vasgyártó manufaktúra mellett jött létre. Itt építették és bocsátották vízre 1845-ben az Urál vidékének első vastestű gőzhajóját. A 19. század közepén Tulából érkezett mesterek meghonosították a réz szamovárok és teáskészletek gyártását. A 19. század utolsó harmadában gyógyfürdő is működött. 1893-ban a gyárat permi hajótulajdonosok (a Kamenszkij testvérek) vásárolták meg. Egyikük a 20. század elején az igazgatósági (a Gyemidovoktól 1861 után megvásárolt) épületet eklektikus stílusú kastéllyá alakította át, mely száz éven át a falu nevezetessége volt. 2001-ben leégett.

Szukszun 1933-ban kapott városi jellegű település rangot. 1924-ben lett járási székhely és kisebb megszakításokkal (1932–1935 és 1963–1964 között) az is maradt.

Gazdasága 
A háborús események miatt 1941 nyarán ide evakuálták a vityebszki szemüveggyárat, mely a háború után évtizedeken át optikai és mechanikai gyárként üzemelt. A 2010-es évek közepén megváltozott profillal, részvénytársasági formában működött.

1969-ben a városban fémárugyárat alapítottak (Elektropribor), a vállalatból alakult Szukszuni Szamovár Rt. 1993–2006 között folytatta tevékenységét, majd megszűnt. A település központjában szamovárt ábrázoló fémszoborral örökítették meg emlékét.

Jegyzetek

Források 

A Permi határterület települései
Szukszun ( ) városi jellegű település Oroszország Permi határterületén , a Szukszuni járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület délkeleti részén , Permtőlkm-re délkeletre , a Szukszun( csik ) ( a Szilva mellékfolyója ) partján terül el . A legközelebbi vasútállomás akm-re lévő Uszty-Kisertyben van . Neve a folyónévből származik , a tatár сыук су jelentése : 'hideg víz' . Története A település az Akinfij Nyikityics Gyemidov általben alapítottben üzembe helyezett ) rézolvasztó és vasgyártó manufaktúra mellett jött létre . Itt építették és bocsátották vízreben az Urál vidékének első vastestű gőzhajóját . A század közepén Tulából érkezett mesterek meghonosították a réz szamovárok és teáskészletek gyártását . A század utolsó harmadában gyógyfürdő is működött.ban a gyárat permi hajótulajdonosok ( a Kamenszkij testvérek ) vásárolták meg . Egyikük a század elején az igazgatósági ( a Gyemidovoktólután megvásárolt ) épületet eklektikus stílusú kastéllyá alakította át , mely száz éven át a falu nevezetessége volt.ben leégett . Szukszunban kapott városi jellegű település rangot.ben lett járási székhely és kisebb megszakításokkal1935 és1964 között ) az is maradt . Gazdasága A háborús események miattnyarán ide evakuálták a vityebszki szemüveggyárat , mely a háború után évtizedeken át optikai és mechanikai gyárként üzemelt . Aes évek közepén megváltozott profillal , részvénytársasági formában működött . 1969-ben a városban fémárugyárat alapítottak ( Elektropribor ) , a vállalatból alakult Szukszuni Szamovár Rt.2006 között folytatta tevékenységét , majd megszűnt . A település központjában szamovárt ábrázoló fémszoborral örökítették meg emlékét . Jegyzetek Források A Permi határterület települései