Berepülés
A berepülés általában kísérleti légi járművel vagy nagyjavítás után végrehajtott olyan repülés, melynek során a légi jármű üzemképességi fokának, műszaki paramétereinek meghatározását végzik. A berepülést speciálisan kiképzett berepülőpilóta végzi.

A berepülés során vizsgálni kell:
 a motor vagy hajtómű fel- és leszállási teljesítményét
 a repülőgép legnagyobb emelkedési sebességét
 a repülőgép stabilitását és kormányozhatóságát
 a legnagyobb vízszintes repülési sebességet
 az átesési sebesség értékét
 a dugóhúzóban való viselkedést
 az üzemanyag-fogyasztást
 a legnagyobb repülési távolságot
 a motor vagy hajtómű viselkedését különféle repülési helyzetekben
 a motor vagy hajtómű hűtési rendszerének működését
 a rádió és a navigációs berendezés működését
 a repülőgép műszer-, oxigén-, és fegyverzeti rendszereinek működését

A berepülés során a repülőgépet különféle magasságokon a legnagyobb vízszintes repülési sebességre kell felgyorsítani, ez a repülőgép egyik legfontosabb mutatója. A berepülőpilóta vízszintes mérőszakaszokat repül; a vízszintes repülést a repülőgép felgyorsítása és az állandósult sebesség elérése után „teljes gázzal” járatott motorral hajtja végre. A mérés során pontosan vízszintesen kell repülni, ettől való látszólag kis eltérés is jelentős hibát jelenthet a mérésben. Általában a teljes gázadás után a vízszintes repülés időtartamának legalább 5 percnek kell lennie. A gyorsulásmentes, állandósult üzemviszonyok mellett legalább 2 percig kell repülni.

Más jelentés
Idegen légi járműnek egy adott ország légterébe való, engedély nélküli behatolása.

Források 
 Szabó József (főszerk.): Repülési lexikon, Akadémiai Kiadó, Budapest, 1991, 

Repüléstechnika
A berepülés általában kísérleti légi járművel vagy nagyjavítás után végrehajtott olyan repülés , melynek során a légi jármű üzemképességi fokának , műszaki paramétereinek meghatározását végzik . A berepülést speciálisan kiképzett berepülőpilóta végzi . A berepülés során vizsgálni kell : a motor vagy hajtómű fel- és leszállási teljesítményét a repülőgép legnagyobb emelkedési sebességét a repülőgép stabilitását és kormányozhatóságát a legnagyobb vízszintes repülési sebességet az átesési sebesség értékét a dugóhúzóban való viselkedést az üzemanyag-fogyasztást a legnagyobb repülési távolságot a motor vagy hajtómű viselkedését különféle repülési helyzetekben a motor vagy hajtómű hűtési rendszerének működését a rádió és a navigációs berendezés működését a repülőgép műszer- , oxigén- , és fegyverzeti rendszereinek működését A berepülés során a repülőgépet különféle magasságokon a legnagyobb vízszintes repülési sebességre kell felgyorsítani , ez a repülőgép egyik legfontosabb mutatója . A berepülőpilóta vízszintes mérőszakaszokat repül ; a vízszintes repülést a repülőgép felgyorsítása és az állandósult sebesség elérése után „ teljes gázzal” járatott motorral hajtja végre . A mérés során pontosan vízszintesen kell repülni , ettől való látszólag kis eltérés is jelentős hibát jelenthet a mérésben . Általában a teljes gázadás után a vízszintes repülés időtartamának legalábbpercnek kell lennie . A gyorsulásmentes , állandósult üzemviszonyok mellett legalábbpercig kell repülni . Más jelentés Idegen légi járműnek egy adott ország légterébe való , engedély nélküli behatolása . Források Szabó József ( főszerk . ) : Repülési lexikon , Akadémiai Kiadó, Budapest , Repüléstechnika