Szlovén irodalom
A szlovén irodalom alatt a szlovén nyelvű irodalmi alkotásokat értik.

A szlovén irodalom 
A legrégibb szlovén nyelvemlék az ún. freisingi emlékek. A liturgikus tartalmú szöveg egy 10. századi kéziratban maradt fenn, és először Kopitar adta ki a Glagolita Clozianusban (Bécs, 1836). A freisingi emlékek után a reformáció koráig szinte minden irodalmi emlék elveszett. A krainai reformátor, Primož Trubar (1508–86) és társai munkásságának köszönhető, hogy a 16. században ismét szlovén nyelvű írások jelentek meg, így az első szlovén bibliafordítás (1584) és más egyházi, teológiai művek. Az ellenreformáció azonban megsemmisítette ezt is, így újabb szlovén irodalom csak a 18. század végétől bontakozott ki. Ennek első alkotása egy teljes katolikus bibliafordítás volt (Jurij Japelj és Blaž Kumerdej kiadásában, 1791–1802). Ezt követte Valentin Vodnik (1758–1819), majd a szlovén költészet valódi alapítójaként tekintett France Prešeren (1800–1849, összes költeményei Pesni Franceta Preserna, Laibach, 1866). A 19. század közepe óta a szlovén irodalom a nemzeti lét fellendülése miatt egyre élénkebb lett. A század végi szlovén költők között Fran Levstik (1831–1887), Matija Valjavec (1831–1897), és Josip Stritar (1836–1913) neve érdemel említést. A költői művek általában a laibachi Ljubljanski zvon című szépirodalmi lapban jelentek meg. A szlovén népdalok első gyűjteményét ugyanitt adták ki 1839 és 1844 között Slovenske pesni kranjskoga naroda címmel.

Források

További információk

Szlovén irodalom magyar nyelven 
 A szlovén irodalom kistükre (szerk. Stanko Janez, Karig Sára), Európa Könyvkiadó, Budapest, 1973, 772 p
 Zágorec-Csuka Judit: A muravidéki és rábavidéki kortárs szlovén irodalom antológiája, Magyar–Szlovén Baráti Társaság, 2006, 205 p

Szakirodalom 
 Hasonlóságok és különbözőségek – magyar-szlovén irodalmi kapcsolatok (szerk. Fried István, Lukács István), Budapest, 1998, , 321 p
 Dr. Prijatelj Iván: A szlovének irodalma, In: (szerk.) Heinrich Gusztáv: Egyetemes irodalomtörténet I–IV., Franklin-Társulat Magyar Irod. Intézet és Könyvnyomda, Budapest, 1903–1911, IV. kötet, 643–653. o.
 Szlovén irodalmi antológia I–IV. (szerk. Mladen Pavičić, Opera Slavica Budapestinensia – Litterae Slavicae sorozat), Balassi Kiadó, Budapest:
 I. kötet: 2007, , 308 p
 II. kötet: 2008, , 340 p
 III. kötet: A 20. század második fele I., 2009, , 230 p
 IV. kötet: A 20. század második fele II., 2010, , 318 p

Kapcsolódó szócikkek 
 Szlovén költők, írók listája
 Világirodalom

Irodalom nyelv szerint
A szlovén irodalom alatt a szlovén nyelvű irodalmi alkotásokat értik . A szlovén irodalom A legrégibb szlovén nyelvemlék az ún . freisingi emlékek . A liturgikus tartalmú szöveg egy századi kéziratban maradt fenn , és először Kopitar adta ki a Glagolita Clozianusban ( Bécs , A freisingi emlékek után a reformáció koráig szinte minden irodalmi emlék elveszett . A krainai reformátor , Primož Trubar86 ) és társai munkásságának köszönhető , hogy a században ismét szlovén nyelvű írások jelentek meg , így az első szlovén bibliafordításés más egyházi , teológiai művek . Az ellenreformáció azonban megsemmisítette ezt is , így újabb szlovén irodalom csak a század végétől bontakozott ki . Ennek első alkotása egy teljes katolikus bibliafordítás volt ( Jurij Japelj és Blaž Kumerdej kiadásában,1802 ) . Ezt követte Valentin Vodnik1819 ) , majd a szlovén költészet valódi alapítójaként tekintett France Prešeren1849 , összes költeményei Pesni Franceta Preserna , Laibach , A század közepe óta a szlovén irodalom a nemzeti lét fellendülése miatt egyre élénkebb lett . A század végi szlovén költők között Fran Levstik1887 ) , Matija Valjavec1897 ) , és Josip Stritar1913 ) neve érdemel említést . A költői művek általában a laibachi Ljubljanski zvon című szépirodalmi lapban jelentek meg . A szlovén népdalok első gyűjteményét ugyanitt adták kiésközött Slovenske pesni kranjskoga naroda címmel . Források További információk Szlovén irodalom magyar nyelven A szlovén irodalom kistükre ( szerk . Stanko Janez , Karig Sára ) , Európa Könyvkiadó , Budapest,p Zágorec-Csuka Judit : A muravidéki és rábavidéki kortárs szlovén irodalom antológiája , Magyar–Szlovén Baráti Társaság,p Szakirodalom Hasonlóságok és különbözőségek – magyar-szlovén irodalmi kapcsolatok ( szerk . Fried István , Lukács István ) , Budapest ,,p Dr . Prijatelj Iván : A szlovének irodalma , In : ( szerk . ) Heinrich Gusztáv : Egyetemes irodalomtörténet I–IV. , Franklin-Társulat Magyar Irod . Intézet és Könyvnyomda, Budapest, 1911 , IV. kötet,653. o . Szlovén irodalmi antológia I–IV. ( szerk . Mladen Pavičić , Opera Slavica Budapestinensia – Litterae Slavicae sorozat ) , Balassi Kiadó, Budapest : I. kötet : ,p II. kötet : ,p III. kötet : A század második fele I. ,,p IV. kötet : A század második fele II. ,,p Kapcsolódó szócikkek Szlovén költők , írók listája Világirodalom Irodalom nyelv szerint