Vrisnik
Vrisnik falu Horvátországban, Hvar szigetén. Közigazgatásilag Jelsához tartozik.

Fekvése 
Splittől 43 km-re délkeletre, Jelsától 4 km-re délnyugatra, a Hvar sziget középső részén, annak a dombnak a lejtőin fekszik, melynek tetején plébániatemploma áll. Szőlő- és olajfaültetvények övezik.

Története 
A települést a szomszédos Pitve lakói népesítették be a 14. században. Neve a csarab növénynév horvát "vrijes" alakjából származik. Lakói az állattenyésztés mellett főként szőlő-, olíva- és levendula termesztéssel foglalkoztak. A 15. században a Velencei Köztársaság uralma alá került. Plébániatemploma a 17. században épült. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. 1857-ben 453, 1910-ben 606 lakosa volt. A település 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A II. világháború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991-től a független Horvátország része. 2011-ben 190 lakosa volt.

Népesség

Nevezetességei 
Remete Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a falu feletti dombon áll. A templom bejárata előtt Szent Rókus kápolna található, benne a szent fából készült szobrával. A mai templom egy Szent Antalnak és Szent Katalinnak szentelt, a 14. század végén, vagy a 15. század elején épített kettős templomból alakult ki, mely a 17. századig állt. A 18. században közepén a kettős templom boltozatai lebontásra kerültek, és az épületet egyedi csúcsíves boltozattal fedték be. 1874-ben a 18. századi szentélyt és sekrestyét lebontották és egy nagy kápolnát építettek a helyére, mögötte sekrestyével. A 20. században az északi és déli homlokzat támaszfalakat kapott. A templomnak eredetileg oromzaton harangtornya volt, amelyet akkor alakítottak át, amikor a templom délnyugati sarkán új harangtornyot építettek. A harangtorony építése 1803-ban kezdődött, de csak a második világháború előtt fejeződött be. A templomtól keletre egy 1889-ben elfalazott temető található, amelynek bejárata tengelyében kő kereszt áll. A templom előtti teret négyszáz éves ciprusok szegélyezik.

A Szent Apollónia-templomot először 1603-ban említik. A templomot 1769-ben barokk stílusban építették át, majd 1900-ban is megújították, de állapota ma is elhanyagolt. A templom hajója négyszögletes alaprajzú, széles oldala a főhomlokzat felé néz, keresztboltozattal és négyszögletes apszissal rendelkezik. A templom nyugat-keleti tájolású, faragott kőtömbökből épült, teljes hosszában természetes sziklán fekszik.

Kultúra 
Hagyományos kulturális és vallási eseménye a „Za kiržen” nevű éjszakai körmenet, melyre nagycsütörtökön kerül sor. Az esemény tulajdonképpen hat körmenet, melyet a sziget középső részének hat plébániatemplomából egyidejűleg indítanak este 10 és reggel 7 óra között. A körmenetek reggelre a kiindulási helyükre térnek vissza. Az éjszakai körmeneten a hívek mintegy 25 km-t tesznek meg csöndben meditálva és imádkozva. Az eseményen Vrbanj, Vrboska, Jelsa, Pitve, Vrisnik és Svirče plébániái vesznek részt. 2010-ben az UNESCO felvette a világ kulturális örökségének listájára.

Jegyzetek

Források 
Jelsa község hivatalos oldala 
Hvar települései – Vrisnik 
Hvar települései – útikalauz 

Hvar települései
Vrisnik falu Horvátországban , Hvar szigetén . Közigazgatásilag Jelsához tartozik . Fekvése Splittőlkm-re délkeletre , Jelsátólkm-re délnyugatra , a Hvar sziget középső részén , annak a dombnak a lejtőin fekszik , melynek tetején plébániatemploma áll . Szőlő- és olajfaültetvények övezik . Története A települést a szomszédos Pitve lakói népesítették be a században . Neve a csarab növénynév horvát " vrijes " alakjából származik . Lakói az állattenyésztés mellett főként szőlő- , olíva- és levendula termesztéssel foglalkoztak . A században a Velencei Köztársaság uralma alá került . Plébániatemploma a században épült . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt . A településban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A II. világháború után a szocialista Jugoszláviához került.től a független Horvátország része.benlakosa volt . Népesség Nevezetességei Remete Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a falu feletti dombon áll . A templom bejárata előtt Szent Rókus kápolna található , benne a szent fából készült szobrával . A mai templom egy Szent Antalnak és Szent Katalinnak szentelt , a század végén , vagy a század elején épített kettős templomból alakult ki , mely a századig állt . A században közepén a kettős templom boltozatai lebontásra kerültek , és az épületet egyedi csúcsíves boltozattal fedték be.ben a századi szentélyt és sekrestyét lebontották és egy nagy kápolnát építettek a helyére , mögötte sekrestyével . A században az északi és déli homlokzat támaszfalakat kapott . A templomnak eredetileg oromzaton harangtornya volt , amelyet akkor alakítottak át , amikor a templom délnyugati sarkán új harangtornyot építettek . A harangtorony építéseban kezdődött , de csak a második világháború előtt fejeződött be . A templomtól keletre egyben elfalazott temető található , amelynek bejárata tengelyében kő kereszt áll . A templom előtti teret négyszáz éves ciprusok szegélyezik . A Szent Apollónia-templomot előszörban említik . A templomotben barokk stílusban építették át , majdban is megújították , de állapota ma is elhanyagolt . A templom hajója négyszögletes alaprajzú , széles oldala a főhomlokzat felé néz , keresztboltozattal és négyszögletes apszissal rendelkezik . A templom nyugat-keleti tájolású , faragott kőtömbökből épült , teljes hosszában természetes sziklán fekszik . Kultúra Hagyományos kulturális és vallási eseménye a „ Za kiržen” nevű éjszakai körmenet , melyre nagycsütörtökön kerül sor . Az esemény tulajdonképpen hat körmenet , melyet a sziget középső részének hat plébániatemplomából egyidejűleg indítanak esteés reggelóra között . A körmenetek reggelre a kiindulási helyükre térnek vissza . Az éjszakai körmeneten a hívek mintegykm-t tesznek meg csöndben meditálva és imádkozva . Az eseményen Vrbanj , Vrboska , Jelsa , Pitve , Vrisnik és Svirče plébániái vesznek részt.ben az UNESCO felvette a világ kulturális örökségének listájára . Jegyzetek Források Jelsa község hivatalos oldala Hvar települései – Vrisnik Hvar települései – útikalauz Hvar települései