Peéry Rezső
Peéry Rezső (eredetileg Limbacher) (Pozsony, 1910. március 27. – Stuttgart, 1977. november 11.) író, publicista.

Élete
Iskoláit szülővárosában kezdte, egyetemi tanulmányait Pozsonyban, Prágában és Párizsban végezte. 1932-ben magyar–francia–filozófia szakos tanári oklevelet szerzett. 

A Sarló mozgalom egyik alapítója és vezéregyénisége volt. Eleinte elsősorban baloldali lapokba írt, az 1930-as évek közepétől azonban már a polgári eszmék hirdetője. Egy ideig a pozsonyi magyar gimnáziumban tanított, de 1938-ban eltávolították tanári állásából. Újságíróként kereste kenyerét, és az Esti Újság munkatársa lett. A szlovákiai magyar publicisztika meghatározó alakjává vált. Az első bécsi döntést követően Pozsonyban maradt. Szalatnai Rezsőhöz hasonlóan lapszerkesztőként és publicistaként az első Szlovák Köztársaságban élő és a fasizmust elutasító magyarság egyik szellemi vezetője volt. 

Az 1945 utáni jogfosztottság idején nyíltan tiltakozott a szlovákiai magyarokat ért megtorlások miatt, s több memorandumot is megfogalmazott. A jogfosztó intézkedések miatt 1946-ban Magyarországra költözött, ahol egy ideig a szociáldemokrata párt budapesti irodájában dolgozott, majd 1948-ban Mosonmagyaróvárott a piarista gimnázium tanára, majd igazgatója lett.

1950-ben került Sopronba. Először az akkori Leánygimnázium, majd a Berzsenyi Dániel Gimnázium igazgatója lett. 1954–1956 között a Soproni Szabadegyetem vezetője volt.

1956-ban a soproni Ideiglenes Nemzeti tanács elnökhelyettese volt. A forradalom bukása után novemberben emigrációba vonult. Egy ideig Ausztriában tanított, de egy tanügyi beadványa után összefogtak ellene, s ismét eltávolították állásából. Később Stuttgartban telepedett le, és a reutlingeni pedagógiai főiskola könyvtárosa lett. A magyar emigráció lapjaiban aktív publicisztikai tevékenységet folytatott, de munkatársa volt a Szabad Európa Rádiónak is. 

1971–1974 között a Németországi Magyar Írók Munkaközössége egyik alapítója és elnöke volt.

Tanítványa volt többek között Ébert Tibor szlovákiai magyar író, költő, kritikus, esztéta, zeneművész.

Elismerései

Művei
1941 Perem-magyarok az idő sodrában
1962 Réforme et révolution en Pannonie. Brüsszel
1975 Requiem egy országrészért. München
1977 Malomkövek között. Találkozások kortársakkal. Feljegyzések, beszámolók, karcolatok. Stuttgart
1993 Gondolatok a tehervagonban, avagy védőbeszéd a szlovákiai magyarok perében. Cikkek, esszék, tanulmányok, levelek 1945–1948
1994 A végzet bábjátéka, avagy Peremmagyarok az idő sodrában
1996 Európa önvédelme, avagy magánbeszéd az egyszemélyes hazáról
Szemben az emlékekkel. Kelet-európai feljegyzések 1948–1953. A hirtenbergi kézirat; rajz Halmi-Horváth István, kézirat-rekonstr., szöveggond. Tóth László; Ister, Bp., 2001
Kedves Rezső! Drága Bió! Peéry Rezső és Szalatnai Rezső levelezése; szerk., jegyz. Filep Tamás Gusztáv; Present–Noran, Bp., 2001 
Eszmék és rögeszmék. Cikkek, esszék, levelek, naplók; vál., gond., előszó, jegyz. Tóth László; Median, Pozsony, 2011

Jegyzetek

Források
A magyar irodalom története 1945–1975
Tóth László: Adalékok Peéry ­Rezső ­élet-­ és ­pályakezdéséhez. Fórum Társadalomtudományi Szemle XII.
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig
Peéry Rezső küzdelmei az eszmei barikádokon. Mozaikok egy 20. századi közép-európai értelmiségi portréjából; szerk. Kocsis István; Berzsenyi Dániel Evangélikus (Líceum) Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium, Sopron, 2010
ujszo.com

Magyar újságírók
Pozsonyiak
Stuttgartiak
Az 1956-os forradalom leverése miatt emigrált személyek
Szlovákiai magyar költők, írók
1910-ben született személyek
1977-ben elhunyt személyek
Peéry Rezső ( eredetileg Limbacher ) ( Pozsony , március – Stuttgart , november ) író , publicista . Élete Iskoláit szülővárosában kezdte , egyetemi tanulmányait Pozsonyban , Prágában és Párizsban végezte.ben magyar–francia–filozófia szakos tanári oklevelet szerzett . A Sarló mozgalom egyik alapítója és vezéregyénisége volt . Eleinte elsősorban baloldali lapokba írt , azas évek közepétől azonban már a polgári eszmék hirdetője . Egy ideig a pozsonyi magyar gimnáziumban tanított , deban eltávolították tanári állásából . Újságíróként kereste kenyerét , és az Esti Újság munkatársa lett . A szlovákiai magyar publicisztika meghatározó alakjává vált . Az első bécsi döntést követően Pozsonyban maradt . Szalatnai Rezsőhöz hasonlóan lapszerkesztőként és publicistaként az első Szlovák Köztársaságban élő és a fasizmust elutasító magyarság egyik szellemi vezetője volt . Azutáni jogfosztottság idején nyíltan tiltakozott a szlovákiai magyarokat ért megtorlások miatt , s több memorandumot is megfogalmazott . A jogfosztó intézkedések miattban Magyarországra költözött , ahol egy ideig a szociáldemokrata párt budapesti irodájában dolgozott , majdban Mosonmagyaróvárott a piarista gimnázium tanára , majd igazgatója lett . 1950-ben került Sopronba . Először az akkori Leánygimnázium , majd a Berzsenyi Dániel Gimnázium igazgatója lett.1956 között a Soproni Szabadegyetem vezetője volt . 1956-ban a soproni Ideiglenes Nemzeti tanács elnökhelyettese volt . A forradalom bukása után novemberben emigrációba vonult . Egy ideig Ausztriában tanított , de egy tanügyi beadványa után összefogtak ellene , s ismét eltávolították állásából . Később Stuttgartban telepedett le , és a reutlingeni pedagógiai főiskola könyvtárosa lett . A magyar emigráció lapjaiban aktív publicisztikai tevékenységet folytatott , de munkatársa volt a Szabad Európa Rádiónak is . 1971–1974 között a Németországi Magyar Írók Munkaközössége egyik alapítója és elnöke volt . Tanítványa volt többek között Ébert Tibor szlovákiai magyar író , költő , kritikus , esztéta , zeneművész . Elismerései Művei 1941 Perem-magyarok az idő sodrában 1962 Réforme et révolution en Pannonie . Brüsszel 1975 Requiem egy országrészért . München 1977 Malomkövek között . Találkozások kortársakkal . Feljegyzések , beszámolók , karcolatok . Stuttgart 1993 Gondolatok a tehervagonban , avagy védőbeszéd a szlovákiai magyarok perében . Cikkek , esszék , tanulmányok , levelek1948 1994 A végzet bábjátéka , avagy Peremmagyarok az idő sodrában 1996 Európa önvédelme , avagy magánbeszéd az egyszemélyes hazáról Szemben az emlékekkel . Kelet-európai feljegyzések1953. A hirtenbergi kézirat ; rajz Halmi-Horváth István , kézirat-rekonstr. , szöveggond . Tóth László ; Ister , Bp. , Kedves Rezső ! Drága Bió ! Peéry Rezső és Szalatnai Rezső levelezése ; szerk . , jegyz . Filep Tamás Gusztáv ; Present–Noran , Bp. , Eszmék és rögeszmék . Cikkek , esszék , levelek , naplók ; vál . , gond . , előszó , jegyz . Tóth László ; Median , Pozsony , Jegyzetek Források A magyar irodalom története1975 Tóth László : Adalékok Peéry ­Rezső ­élet-­ és ­pályakezdéséhez . Fórum Társadalomtudományi Szemle XII. A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig Peéry Rezső küzdelmei az eszmei barikádokon . Mozaikok egy századi közép-európai értelmiségi portréjából ; szerk . Kocsis István ; Berzsenyi Dániel Evangélikus ( Líceum ) Gimnázium , Szakképző Iskola és Kollégium , Sopron , ujszo.com Magyar újságírók Pozsonyiak Stuttgartiak Azos forradalom leverése miatt emigrált személyek Szlovákiai magyar költők , írók 1910-ben született személyek 1977-ben elhunyt személyek