Baljci (Ružić)
Baljci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Ružićhoz tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 25, közúton 32 km-re délkeletre, községközpontjától 3 km-re keletre Dalmácia középső részén, a Svilaje-hegység nyugati lábánál fekszik. A jugoszláv időszakban Baljci még Drnišhez tartozott.

Története 
A régészeti feltárások eredményei alapján megállípítható, hogy Baljci és a Petrovo-mező területén az ember már 18 ezer éve él. Védelmet nyújtottak számára az itteni barlangok, élelemmel a vadban gazdag erdők, ivóvízzel pedig a közeli Čikola-folyó látta el őket. A késő bronzkori és a korai vaskori életről mesélnek a balina glavicai lelőhely, a donje kričkei halomsír, valamint a podumci barlang leletei. Az első erődített települések a korai vaskor idején az i. e. 1000 és 500 közötti időben keletkeztek, ezek közül említésre méltók a Baljci feletti Jošića Greda és Balina Glavica közelében, Kladina Glavicán, Tepljuh határában, Badnján és Kalunnál található várromok. Amikor a rómaiak elfoglalták ezt a területet részben a régi erődített települések továbbépítésével városokat, katonai táborokat hoztak létre. Ilyenek voltak Balina Glavica helyén épült Magnum, a Tepljuh határában  kiépített Promona és a Manojlovac-vízesés feletti Burnum városai. A környező településekkel együtt 1522-ben szállta meg a török és csak a 17. század végén szabadították fel a velencei seregek. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. Baljci a 19. században a dalmáciai uniátus mozgalom egyik elindítója volt, mely a római katolikus egyházzal való egyesülést tűzte ki célul. A mozgalom egyik elindítója az itteni pap Marko Busović volt, aki Petar Krička kričkei pappal együtt 1835-ben fektette le az új egyház alapjait, így a mozgalomnak ebben a két faluban lettek először hívei. Az új egyház központja Kričke lett és magában foglalta Kričke, Baljci és Vrlika egyházközségeit. Az egyház Kričkén a második világháború végéig működött amikor is hívei visszatértek a szerb pravoszláv egyházba. A falunak 1857-ben 549, 1910-ben 541 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 96 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során szerb csapatok ellenőrizték és a közeli horvát településket támadó szerb erők legfőbb támaszpontja volt. Innen indítottak gránáttámadásokat a horvát falvak ellen. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során a horvát csapatok foglalták vissza, szerb lakói már előzőleg elmenekültek. A településnek 2011-ben mindössze 3 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1730-ban épült. 
Az Úr Színeváltozása tiszteletére szentelt uniátus (tulajdonképpen görögkatolikus) temploma a kričkei templommal egy időben 1835-ben épült az udinei Valentin Presani tervei szerint. Közvetlenül a II. világháború után a szerbek felgyújtották, azóta a kéttornyú monumentális épület romokban állt. A templomnak, mint a település fontos kulturális emlékének állagmegóvási és felújítási munkái elkezdődtek. A munkák a horvát kulturális minisztérium és a körösi görögkatolikus püspökség anyagi támogatásával 2013 és 2015 között folytak.

Jegyzetek

További információk
 Ružić község hivatalos oldala 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
  A Drniš melletti kričkei Legszentebb Istenanya és baljci Urunk színeváltozása görögkatolikus templomok. 

Šibenik-Knin megye települései
Baljci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Ružićhoz tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre Dalmácia középső részén , a Svilaje-hegység nyugati lábánál fekszik . A jugoszláv időszakban Baljci még Drnišhez tartozott . Története A régészeti feltárások eredményei alapján megállípítható , hogy Baljci és a Petrovo-mező területén az ember márezer éve él . Védelmet nyújtottak számára az itteni barlangok , élelemmel a vadban gazdag erdők , ivóvízzel pedig a közeli Čikola-folyó látta el őket . A késő bronzkori és a korai vaskori életről mesélnek a balina glavicai lelőhely , a donje kričkei halomsír , valamint a podumci barlang leletei . Az első erődített települések a korai vaskor idején az i. e.ésközötti időben keletkeztek , ezek közül említésre méltók a Baljci feletti Jošića Greda és Balina Glavica közelében , Kladina Glavicán , Tepljuh határában , Badnján és Kalunnál található várromok . Amikor a rómaiak elfoglalták ezt a területet részben a régi erődített települések továbbépítésével városokat , katonai táborokat hoztak létre . Ilyenek voltak Balina Glavica helyén épült Magnum , a Tepljuh határában kiépített Promona és a Manojlovac-vízesés feletti Burnum városai . A környező településekkel együttben szállta meg a török és csak a század végén szabadították fel a velencei seregek.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . Baljci a században a dalmáciai uniátus mozgalom egyik elindítója volt , mely a római katolikus egyházzal való egyesülést tűzte ki célul . A mozgalom egyik elindítója az itteni pap Marko Busović volt , aki Petar Krička kričkei pappal együttben fektette le az új egyház alapjait , így a mozgalomnak ebben a két faluban lettek először hívei . Az új egyház központja Kričke lett és magában foglalta Kričke, Baljci és Vrlika egyházközségeit . Az egyház Kričkén a második világháború végéig működött amikor is hívei visszatértek a szerb pravoszláv egyházba . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború során szerb csapatok ellenőrizték és a közeli horvát településket támadó szerb erők legfőbb támaszpontja volt . Innen indítottak gránáttámadásokat a horvát falvak ellen.augusztus ában a Vihar hadművelet során a horvát csapatok foglalták vissza , szerb lakói már előzőleg elmenekültek . A településnekben mindösszelakosa volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban épült . Az Úr Színeváltozása tiszteletére szentelt uniátus ( tulajdonképpen görögkatolikus ) temploma a kričkei templommal egy időbenben épült az udinei Valentin Presani tervei szerint . Közvetlenül a II. világháború után a szerbek felgyújtották , azóta a kéttornyú monumentális épület romokban állt . A templomnak , mint a település fontos kulturális emlékének állagmegóvási és felújítási munkái elkezdődtek . A munkák a horvát kulturális minisztérium és a körösi görögkatolikus püspökség anyagi támogatásávalésközött folytak . Jegyzetek További információk Ružić község hivatalos oldala A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja A Drniš melletti kričkei Legszentebb Istenanya és baljci Urunk színeváltozása görögkatolikus templomok . Šibenik-Knin megye települései