Koronazáródás
A záródás olyan dendrometriai fogalom, mely lehet egy esemény és egy állapotjelző is.

Záródás (esemény) 
A záródási folyamat befejeződését jelöli, mely akkor következik be, ha a fiatal fácskák koronái –a növekedés folytán – a szomszédos fák koronáival többnyire összeérnek. Kiterjesztett értelemben bármilyen állománykorban használhatjuk a fogalmat a koronaszint bármilyen ok (pl. erdőnevelési beavatkozás, falopás, fapusztulás) miatti megbontása, megbomlása utáni "korona­záródási folyamat" befejeződésére.

Záródás (állapotjelző) 
Ha a faállományon belül a fák koronavetületét vízszintes síkon ábrázolnánk, a koronák között folytonossági hiányokat, illetve átfedéseket tapasztalhatnánk. A záródás egy faállomány szerkezetének olyan viszonyszáma, mely megadja, hogy mekkora a fák által elfoglalt terület aránya a faállomány teljes területéhez képest.

A záródási viszonyszámot tizedes tört, vagy százalék alakjában fejezzük ki (egy vagy két tizedesnyi, illetve tíz vagy öt százalék pontossággal). Ha pl. a záródás: 0,6 (azaz: 60%), ez azt jelenti, hogy a fák koronáinak vízszintes vetülete együttesen csak 0,6-ed részét (60%-át) teszi ki az erdőrészlet egész területének. A záródás pontosabb megállapítása ez esetben: 0,65; avagy 65%.

Ha az átfedéseket is figyelembe vesszük, akkor koronasátor-záródásról beszélünk. Ez utóbbi értéke meghaladhatja az 1,0-et, avagy a 100%-ot, mivel az alászorult fák koronavetülete, illetve a koronavetület-átfedések sűrű állású faállomány esetén nagyobb összterülettel rendelkezhetnek, mint a teljes faállomány.

A záródás megállapításának módjai 
 Meghatározott pontokban felállva meghatározzuk, hogy az adott pont felett van-e koronafedettség, vagy nincs; végezetül a fedett pontok számát elosztjuk az összes pont számával, és megkapjuk a záródást. Ez esetben ügyelni kell a ponthálózat kellő sűrűségére, illetve szabályosságára.
 Záródásmérő tükör alkalmazása, a fentihez hasonló megfigyelési ponthálózat esetén. A tükör – homorú vagy domború – lapjába négyzetháló van gravírozva, és a záródás a fedett négyzetek százalékos arányának alapján határozható meg. (A ponthálózat ennél a módszernél lehet ritkább is, mivel a görbe tükör nagyobb felület értékelését teszi lehetővé.
 Fényképek kiértékelése.
 Légifényképek kiértékelése.
 Szembecslés. Célszerű az erdőrészlet bejárás során a záródáshiányokra összpontosítani, majd ha ezt megállapítjuk, ezt levonjuk a 100%-ból.

Források 
 VEPERDI G. 2011: Erdőbecsléstan. Oktatási segédanyag, Sopron

Erdészet
A záródás olyan dendrometriai fogalom , mely lehet egy esemény és egy állapotjelző is . Záródás ( esemény ) A záródási folyamat befejeződését jelöli , mely akkor következik be , ha a fiatal fácskák koronái –a növekedés folytán – a szomszédos fák koronáival többnyire összeérnek . Kiterjesztett értelemben bármilyen állománykorban használhatjuk a fogalmat a koronaszint bármilyen ok ( pl. erdőnevelési beavatkozás , falopás , fapusztulás ) miatti megbontása , megbomlása utáni " korona­záródási folyamat " befejeződésére . Záródás ( állapotjelző ) Ha a faállományon belül a fák koronavetületét vízszintes síkon ábrázolnánk , a koronák között folytonossági hiányokat , illetve átfedéseket tapasztalhatnánk . A záródás egy faállomány szerkezetének olyan viszonyszáma , mely megadja , hogy mekkora a fák által elfoglalt terület aránya a faállomány teljes területéhez képest . A záródási viszonyszámot tizedes tört , vagy százalék alakjában fejezzük ki ( egy vagy két tizedesnyi , illetve tíz vagy öt százalék pontossággal ) . Ha pl. a záródás:6 ( azaz : ) , ez azt jelenti , hogy a fák koronáinak vízszintes vetülete együttesen csak6-ed részét-át ) teszi ki az erdőrészlet egész területének . A záródás pontosabb megállapítása ez esetben:65 ; avagy . Ha az átfedéseket is figyelembe vesszük , akkor koronasátor-záródásról beszélünk . Ez utóbbi értéke meghaladhatja az0-et , avagy a-ot , mivel az alászorult fák koronavetülete , illetve a koronavetület-átfedések sűrű állású faállomány esetén nagyobb összterülettel rendelkezhetnek , mint a teljes faállomány . A záródás megállapításának módjai Meghatározott pontokban felállva meghatározzuk , hogy az adott pont felett van-e koronafedettség , vagy nincs ; végezetül a fedett pontok számát elosztjuk az összes pont számával , és megkapjuk a záródást . Ez esetben ügyelni kell a ponthálózat kellő sűrűségére , illetve szabályosságára . Záródásmérő tükör alkalmazása , a fentihez hasonló megfigyelési ponthálózat esetén . A tükör – homorú vagy domború – lapjába négyzetháló van gravírozva , és a záródás a fedett négyzetek százalékos arányának alapján határozható meg . ( A ponthálózat ennél a módszernél lehet ritkább is , mivel a görbe tükör nagyobb felület értékelését teszi lehetővé . Fényképek kiértékelése . Légifényképek kiértékelése . Szembecslés . Célszerű az erdőrészlet bejárás során a záródáshiányokra összpontosítani , majd ha ezt megállapítjuk , ezt levonjuk a-ból . Források VEPERDI G. Erdőbecsléstan . Oktatási segédanyag , Sopron Erdészet