Kwanzaa
A kwanzaa elsődlegesen az Amerikai Egyesült Államokban, kisebb részben az afrikai kontinens egyes részein megünnepelt, kifejezetten az afro-amerikai népesség körében népszerű ünnep, melyet minden évben december 26. és január 1. között tartanak meg. Az ünnepet Maulana Karenga vezette be, és először 1962–1963-ban tartották meg. Az ünnep a nguzo szabára (hét alapelvre) épül. A kwanzaa szó szuahéli nyelven első termést jelent. Az ünnep nevének elnevezésére azért választották a szuahéli nyelvet, mert ez az egyik leginkább elterjedt afrikai nyelv, s ezzel is emlékeztetni akarták az ünneplőt a közösség származására. Mondanivalója és jellegzetességei miatt társadalmi elfogadottsága kizárólag az afro-amerikai közösségben jellemző; más etnikumok egyfajta „ellen-karácsonyt” látnak benne. Ezt alátámasztja az is, hogy az ünnep része az ünnepi lakoma és az ajándékozás, amely az ebben az időben tartandó karácsony jellegzetessége is.

Története és etimológiája
A kwanzaa ünneplését Maulana Karenga vezette be 1962-ben azzal a céllal, hogy egy kifejezetten afro-amerikai ünnepet vezessen be a köztudatba. Karenga szerint a kwanzaa kifejezés a szuahéli nyelvből származik, miszerint a Matunda ya kwanza jelentése az aratás első gyümölcsei, leegyszerűsítve első termés. A szuahéli nyelv a pánafrikanizmus egyik alapelvéből származik, miszerint ez a nyelv az afro-amerikaiak egyik ősi nyelve, s ez tükrözi az összetartozást. Ennek ellentmond, hogy az Amerikába hurcolt afro-amerikaiak nagy része Nyugat-Afrikából származik, míg a szuahéli kelet-afrikai nyelv.

Az ünnep gyökerei a fekete nacionalizmus 1960-as éveire tehetőek, melynek lényege az volt, hogy ennek vezetői segítséget kívántak adni az afro-amerikai népcsoportnak a közös gyökerek felfedezésében, az afrikai hagyományok, illetve a nguzo szaba, a hét afrikai örökség elvének terjesztésében. Karenga véleménye szerint ez a kulturális forradalom ideje, amely megelőzi a valós forradalmat, amikor is feketék átveszik a hatalmat, s egyesítik az afro-amerikai nemzeteket. A kulturális forradalom adja meg a forradalomnak az ideológiáját, elveit, és identitását.

A korai években (elsődlegesen az 1960-as, 1970-es években) az alapító Karenga kifejezett célja az volt, hogy egyfajta ellen-karácsonyt hozzon létre. Később Karenga megváltoztatta ezt a véleményét, mivel ez az álláspont a gyakorló keresztényeket eltávolította, s kijelentette, hogy ez nem alternatívája, hanem egyfajta kiegészítése a karácsonyi ünnepkörnek. Sok afro-amerikai a karácsony mellett a kwanzaa-t is megünnepli.

Elvek és szimbólumok
A kwanzaa a nguzo szaba elveire épül, amely Karenga szerint az ősi afrikai közösségi filozófia. Az ünnep hét estén át tart; az ünnepi szertartás minden este ezzel a kérdéssel kezdődik: „Hábári gáni?”, ami azt jelenti: „Mi újság?”, s amire valaki válaszként elmondja a nguzo szaba aznapi részét.

A nguzo szaba hét alapelve a következő: 
 Umodzsa (egység): A célja, hogy fenntartsák az egységet a családban, a közösségben, a nemzetben és a fajban.
 Kudzsicsagulja (önrendelkezés): A célja, hogy az önállóságot, az önrendelkezést megvalósítsák
 Udzsima (kollektív munka és felelősség): A célja, hogy a közösségen belüli problémákat megoldják, egyéni és közösségi szinten belül.
 Udzsamaa (egymás segítése): A célja, hogy olyan gazdasági hálózatot, boltokat és üzleteket alakítsanak ki, amely segíti a közösséget
 Nia (cél): A célja, hogy megmutassa, a közösség kollektív célja a nemzet nagyságának bemutatása
 Kuumba (alkotás): Új alkotások segítségével megmutatni a hagyományokat
 Imani (hit, különösen a magunkba vezetett hit): Hinni magukban, s hinni abban, hogy a harc győztes lesz.

A kwanza ünneplésének folyamán összejönnek a családok, a barátok, de vannak nagyobb közösségi ünneplések is. Ennek során meggyújtják a gyertyákat a hétágú gyertyatartóban (kinara), és megvitatják a gondolataikat a napi nguzo szabáról. A hét gyertyából (misumá szábá) három piros áll a jobb oldalon, három zöld a bal oldalon és egy fekete középen, valamivel magasabban, mint a többi. A piros az afrikai nemzetek vérét szimbolizálja, a zöld az új élet reményét, a fekete pedig az afrikaiak arcát.

A családok ilyenkor díszes, afrikai ruhát öltenek, a lakást pedig feldíszítik. Az ünneplés során jellemző a dob használata, valamint ősi afrikai énekek éneklése.

Az asztalokat szalmából szőtt takaróval, a mkekával takarják le, emlékeztetve az ünneplőket a tradíciókra, őseik eredetére. Az asztal közepén mazao és muhundi (gyümölcsök és zöldségek) vannak felhalmozva. A muhundi a csőkukorica, minden gyerek számára elő van készítve egy cső – ők a ünneplésének a központjai. Az asztalon van egy speciális díszítésű borospohár, a kikombe csa umodzsa (egység pohara), amelyből mindenki iszik egy kortyot.

Az ünnep tradicionálisan családi ünnep, de a közösségben is vannak különféle események. Különösen kuumba estéjén nagy vacsorát készítenek, amire rokonok és barátok vannak meghívva. Ez ad alkalmat arra, hogy népmeséket mondjanak, népdalokat énekeljenek és híres néger személyiségekről emlékezzenek meg. Ez az est, amikor az ajándékokat is kibontják – a múlt, jelen és a reményteljes jövő ünnepnapja.

Az időszak jellemző köszöntése a Happy Kwanzaa, mely magyarul „Boldog Kwanzaa!”-t jelent.

Emellett ebben az időszakban kifejezetten jellemző – állami szinten – az afro-amerikaiakról való megemlékezés, kiállításokkal, kulturális eseményekkel, mint például a Spirit Kwanzaa, amely bemutatja az afrikai zenét, táncot, kultúrát a washingtoni John Fitzgerald Kennedy Centerben.

Elterjedtsége 
2004-es felmérés szerint az Egyesült Államok lakosságának 1,6%-a ünnepelte meg a kwanzaa-t. Ez nagyjából 4 millió embert jelent. Az alapító 2006-os beszédében azt állította, hogy mintegy 26 millió fő vett részt az ünneplésben. Több felmérés is készült, s a számok jelentősen ellentmondóak. Reális feltételezések szerint 2-4 millió fő között lehet azok létszáma, akik a kwanzaa ünnepkörének valamelyik napján részt vettek ebben az eseményben.

Az évek során a kwanzaa a kanadai feketék között is elkezdett terjedni, valamint kisebb mértékben Brazíliában is.

Jegyzetek

Források

*

Afrika
Ünnepek
Ünnepek decemberben
Családi ünnepek és emléknapok
A kwanzaa elsődlegesen az Amerikai Egyesült Államokban , kisebb részben az afrikai kontinens egyes részein megünnepelt , kifejezetten az afro-amerikai népesség körében népszerű ünnep , melyet minden évben december és január között tartanak meg . Az ünnepet Maulana Karenga vezette be , és először1963-ban tartották meg . Az ünnep a nguzo szabára ( hét alapelvre ) épül . A kwanzaa szó szuahéli nyelven első termést jelent . Az ünnep nevének elnevezésére azért választották a szuahéli nyelvet , mert ez az egyik leginkább elterjedt afrikai nyelv , s ezzel is emlékeztetni akarták az ünneplőt a közösség származására . Mondanivalója és jellegzetességei miatt társadalmi elfogadottsága kizárólag az afro-amerikai közösségben jellemző ; más etnikumok egyfajta „ ellen-karácsonyt” látnak benne . Ezt alátámasztja az is , hogy az ünnep része az ünnepi lakoma és az ajándékozás , amely az ebben az időben tartandó karácsony jellegzetessége is . Története és etimológiája A kwanzaa ünneplését Maulana Karenga vezette beben azzal a céllal , hogy egy kifejezetten afro-amerikai ünnepet vezessen be a köztudatba . Karenga szerint a kwanzaa kifejezés a szuahéli nyelvből származik , miszerint a Matunda ya kwanza jelentése az aratás első gyümölcsei , leegyszerűsítve első termés . A szuahéli nyelv a pánafrikanizmus egyik alapelvéből származik , miszerint ez a nyelv az afro-amerikaiak egyik ősi nyelve , s ez tükrözi az összetartozást . Ennek ellentmond , hogy az Amerikába hurcolt afro-amerikaiak nagy része Nyugat-Afrikából származik , míg a szuahéli kelet-afrikai nyelv . Az ünnep gyökerei a fekete nacionalizmusas éveire tehetőek , melynek lényege az volt , hogy ennek vezetői segítséget kívántak adni az afro-amerikai népcsoportnak a közös gyökerek felfedezésében , az afrikai hagyományok , illetve a nguzo szaba , a hét afrikai örökség elvének terjesztésében . Karenga véleménye szerint ez a kulturális forradalom ideje , amely megelőzi a valós forradalmat , amikor is feketék átveszik a hatalmat , s egyesítik az afro-amerikai nemzeteket . A kulturális forradalom adja meg a forradalomnak az ideológiáját , elveit , és identitását . A korai években ( elsődlegesen azas, es években ) az alapító Karenga kifejezett célja az volt , hogy egyfajta ellen-karácsonyt hozzon létre . Később Karenga megváltoztatta ezt a véleményét , mivel ez az álláspont a gyakorló keresztényeket eltávolította , s kijelentette , hogy ez nem alternatívája , hanem egyfajta kiegészítése a karácsonyi ünnepkörnek . Sok afro-amerikai a karácsony mellett a kwanzaa-t is megünnepli . Elvek és szimbólumok A kwanzaa a nguzo szaba elveire épül , amely Karenga szerint az ősi afrikai közösségi filozófia . Az ünnep hét estén át tart ; az ünnepi szertartás minden este ezzel a kérdéssel kezdődik : „ Hábári gáni?” , ami azt jelenti : „ Mi újság?” , s amire valaki válaszként elmondja a nguzo szaba aznapi részét . A nguzo szaba hét alapelve a következő : Umodzsa ( egység ) : A célja , hogy fenntartsák az egységet a családban , a közösségben , a nemzetben és a fajban . Kudzsicsagulja ( önrendelkezés ) : A célja , hogy az önállóságot , az önrendelkezést megvalósítsák Udzsima ( kollektív munka és felelősség ) : A célja , hogy a közösségen belüli problémákat megoldják , egyéni és közösségi szinten belül . Udzsamaa ( egymás segítése ) : A célja , hogy olyan gazdasági hálózatot , boltokat és üzleteket alakítsanak ki , amely segíti a közösséget Nia ( cél ) : A célja , hogy megmutassa , a közösség kollektív célja a nemzet nagyságának bemutatása Kuumba ( alkotás ) : Új alkotások segítségével megmutatni a hagyományokat Imani ( hit , különösen a magunkba vezetett hit ) : Hinni magukban , s hinni abban , hogy a harc győztes lesz . A kwanza ünneplésének folyamán összejönnek a családok , a barátok , de vannak nagyobb közösségi ünneplések is . Ennek során meggyújtják a gyertyákat a hétágú gyertyatartóban ( kinara ) , és megvitatják a gondolataikat a napi nguzo szabáról . A hét gyertyából ( misumá szábá ) három piros áll a jobb oldalon , három zöld a bal oldalon és egy fekete középen , valamivel magasabban , mint a többi . A piros az afrikai nemzetek vérét szimbolizálja , a zöld az új élet reményét , a fekete pedig az afrikaiak arcát . A családok ilyenkor díszes , afrikai ruhát öltenek , a lakást pedig feldíszítik . Az ünneplés során jellemző a dob használata , valamint ősi afrikai énekek éneklése . Az asztalokat szalmából szőtt takaróval , a mkekával takarják le , emlékeztetve az ünneplőket a tradíciókra , őseik eredetére . Az asztal közepén mazao és muhundi ( gyümölcsök és zöldségek ) vannak felhalmozva . A muhundi a csőkukorica , minden gyerek számára elő van készítve egy cső – ők a ünneplésének a központjai . Az asztalon van egy speciális díszítésű borospohár , a kikombe csa umodzsa ( egység pohara ) , amelyből mindenki iszik egy kortyot . Az ünnep tradicionálisan családi ünnep , de a közösségben is vannak különféle események . Különösen kuumba estéjén nagy vacsorát készítenek , amire rokonok és barátok vannak meghívva . Ez ad alkalmat arra , hogy népmeséket mondjanak , népdalokat énekeljenek és híres néger személyiségekről emlékezzenek meg . Ez az est , amikor az ajándékokat is kibontják – a múlt , jelen és a reményteljes jövő ünnepnapja . Az időszak jellemző köszöntése a Happy Kwanzaa , mely magyarul „ Boldog Kwanzaa ! ”-t jelent . Emellett ebben az időszakban kifejezetten jellemző – állami szinten – az afro-amerikaiakról való megemlékezés , kiállításokkal , kulturális eseményekkel , mint például a Spirit Kwanzaa , amely bemutatja az afrikai zenét , táncot , kultúrát a washingtoni John Fitzgerald Kennedy Centerben . Elterjedtsége 2004-es felmérés szerint az Egyesült Államok lakosságának6%-a ünnepelte meg a kwanzaa-t . Ez nagyjábólmillió embert jelent . Az alapítóos beszédében azt állította , hogy mintegymillió fő vett részt az ünneplésben . Több felmérés is készült , s a számok jelentősen ellentmondóak . Reális feltételezések szerintmillió fő között lehet azok létszáma , akik a kwanzaa ünnepkörének valamelyik napján részt vettek ebben az eseményben . Az évek során a kwanzaa a kanadai feketék között is elkezdett terjedni , valamint kisebb mértékben Brazíliában is . Jegyzetek Források * Afrika Ünnepek Ünnepek decemberben Családi ünnepek és emléknapok