Debye
A debye (kiejtése IPA: [dəˈbɛiə], kb. /döbej/) az elektromos dipólusmomentum mértékegysége, jele: D. A kémiai Nobel-díjas holland fizikusról, Peter Joseph William Debye-ról elnevezett CGS egység nem tartozik az SI szabványos egységei közé, mégis elterjedten használják.

Az elektromos dipólusmomentum, mint vektormennyiség a dipólussal leírható elektromos töltéseloszlás jellemzésére szolgáló fizikai mennyiség:

p = q r,

ahol q a töltés nagysága és r a – megegyezés szerint – negatív töltésközéppontból a pozitív töltésközéppont felé mutató vektor. A dipólusmomentum nagysága tehát a töltés és a távolság szorzatával egyezik meg.

Definíció
A történetileg kialakult definíció szerint egy debye annak a két egymással megegyező 10−10 statC (statcoulomb) nagyságú, de ellentétes előjelű töltésből álló dipólus dipólusmomentumának a nagyságával egyezik meg, amelyek egymástól 1 Å  (ångström) távolságra vannak.

A régi szakirodalomban a töltés mértékegységeként a többféle néven is emlegetett, de egymással azonos nagyságú statcoulomb-ot, franklin-t, illetve az angol nevén említett electrostatic unit-ot, azaz esu-t a használták. Tehát:
.
Az elektrosztatikus egység, az esu nagysága az elemi töltés (e) nagyságához képest a következőképpen fejezhető ki:

A debye a régi egységekkel kifejezve:

Az elektromos dipólusmomentum SI-mértékegysége az 1 Cm (Coulombméter), ami két – pozitív és negatív – 1 C nagyságú, egymástól 1 m-nyi távolságban lévő töltésből álló dipólus momentuma. Ezzel kifejezve az atomi dipólusmomentum nagysága:

Az elemi töltés értékének figyelembevételével a debye és a Coulombméter viszonya:

Dipólusmolekulák dipólmomentuma
A molekulákban az átlagos kötéstávolság Å nagyságrendű és a töltéseloszlásuk gyakran dipólussal jellemezhető. A rájuk jellemző dipólusmomentum nagysága a debye nagyságával mérhető össze, ezért – az ettől sok nagyságrendben különböző Cm helyett – az atomfizikában és a kémiában mai napig inkább a debye-t használják a molekulák dipólusmomentumának a jellemzésére.

Kétatomos molekulák dipólusmomentuma tipikusan 0-11 D közé esik. A szimmetrikus töltéseloszlású, két egyforma atomból álló molekulák – például a klórmolekula (Cl2) – dipólusmomentuma nulla. Az erősen ionos molekuláknak viszont nagy a dipólusmomentuma, a gázfázisú kálium-bromidé (KBr) például 10,5 D. Az életünkben igen fontos szerepet játszó vízé pedig 1,85 D.

Források

Mértékegységek
A debye ( kiejtése IPA : [ dəˈbɛiə ] , kb. / döbej / ) az elektromos dipólusmomentum mértékegysége , jele : D. A kémiai Nobel-díjas holland fizikusról , Peter Joseph William Debye-ról elnevezett CGS egység nem tartozik az SI szabványos egységei közé , mégis elterjedten használják . Az elektromos dipólusmomentum , mint vektormennyiség a dipólussal leírható elektromos töltéseloszlás jellemzésére szolgáló fizikai mennyiség : p = q r , ahol q a töltés nagysága és r a – megegyezés szerint – negatív töltésközéppontból a pozitív töltésközéppont felé mutató vektor . A dipólusmomentum nagysága tehát a töltés és a távolság szorzatával egyezik meg . Definíció A történetileg kialakult definíció szerint egy debye annak a két egymással megegyező10 statC ( statcoulomb ) nagyságú , de ellentétes előjelű töltésből álló dipólus dipólusmomentumának a nagyságával egyezik meg , amelyek egymástólÅ ( ångström ) távolságra vannak . A régi szakirodalomban a töltés mértékegységeként a többféle néven is emlegetett , de egymással azonos nagyságú statcoulomb-ot , franklin-t , illetve az angol nevén említett electrostatic unit-ot , azaz esu-t a használták . Tehát : . Az elektrosztatikus egység , az esu nagysága az elemi töltés ( e ) nagyságához képest a következőképpen fejezhető ki : A debye a régi egységekkel kifejezve : Az elektromos dipólusmomentum SI-mértékegysége azCm ( Coulombméter ) , ami két – pozitív és negatív –C nagyságú , egymástólm-nyi távolságban lévő töltésből álló dipólus momentuma . Ezzel kifejezve az atomi dipólusmomentum nagysága : Az elemi töltés értékének figyelembevételével a debye és a Coulombméter viszonya : Dipólusmolekulák dipólmomentuma A molekulákban az átlagos kötéstávolság Å nagyságrendű és a töltéseloszlásuk gyakran dipólussal jellemezhető . A rájuk jellemző dipólusmomentum nagysága a debye nagyságával mérhető össze , ezért – az ettől sok nagyságrendben különböző Cm helyett – az atomfizikában és a kémiában mai napig inkább a debye-t használják a molekulák dipólusmomentumának a jellemzésére . Kétatomos molekulák dipólusmomentuma tipikusanD közé esik . A szimmetrikus töltéseloszlású , két egyforma atomból álló molekulák – például a klórmolekula ( Cl2 ) – dipólusmomentuma nulla . Az erősen ionos molekuláknak viszont nagy a dipólusmomentuma , a gázfázisú kálium-bromidé ( KBr ) például5 D. Az életünkben igen fontos szerepet játszó vízé pedig85 D. Források Mértékegységek