Koprivno (Dugopolje)
Koprivno falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Dugopoljéhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 13, közúton 20 km-re északkeletre, községközpontjától 5 km-re északnyugatra a dalmát Zagora területén, a Zágrábot Splittel összekötő 1-es számú főúttól nyugatra fekszik. Északról hegyek védik a hideg szelektől, míg délről egész nap fürdik a napfényben. Határa a karsztos táj jellegzetes példája.

Története 
Koprivno első írásos említése 1371-ben a spalatoi káptalan oklevelében történt. Később 1443-ban Tallóci Péter bán Sinjben kiadott oklevelében is szerepel. A rendelkezésre álló adatok alapján úgy tűnik, hogy a középkorban sem temploma, sem kápolnája nem volt. A török 1524-ben foglalta el a dugopoljei mező településeivel együtt. A török uralom idején muzulmán és pravoszláv lakosság települt a területére. A felszabadító harcok során 1684-ben szabadult fel a település, majd 1687-ben a velencei hatóságok kezdeményezésére a ferences atyák vezetésével a török uralom alatt maradt boszniai Rámából a térségbe jelentős számú új keresztény lakosság érkezett. A település régi templomának építési ideje nem ismert, valószínűleg a 18. században építették. A dicmoi plébánia filiája volt. Amikor Cupilli érsek 1709-ben meglátogatta a dicmoi plébániát Pavao plébános megjegyezte, hogy a plébániának a Szent Jakab plébániatemplomon kívül nincs másik szakrális építménye. Tehát a templomot később építették. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1836-ban a püspöki vizitáció már megemlíti a Mindenszentek templomot, melynek fenntartásához föld és évi 36 forint összeg állt rendelkezésre. 1856-ban Koprivno kivált a dicmo donjei plébániából és önálló plébániává vált. Ettől kezdve a dicmo donjei plébániáról állított káplánok látták el szolgálatát. 1857-ben 224, 1910-ben 310 lakosa volt. 1901-ben felépült a település új plébániatemploma. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia részévé vált. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett, majd a szocialista Jugoszláviához tartozott. 1991 óta a független Horvátország része. 2011-ben a településnek 272 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal és állattartással foglalkoznak.

Lakosság

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1901-ben épült a régi, kisebb templom helyén az egyház és a helyi hívek támogatásával. A templomhajó 12 méter hosszú és 7 méter széles, a szentély 5 méter hosszú és ugyanilyen széles. A homlokzaton a bejárat felett körablak látható, az oromzaton álló harangtoronyban három harang van. A hajó oldalfalain két félköríves ablak található és ugyanilyen ablakok vannak az apszisban is, de kisebb méretben. A kőből épített oltáron a Mindenszentek oltárképe áll, mögötte kis sekrestye található. A diadalív felett triptichont találunk Krisztus és a horvát szentek alakjaival, mely Petar Jakelić festőművész alkotása. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

Források 
Dugopolje község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Dugopolje község turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Koprivno falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Dugopoljéhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra a dalmát Zagora területén , a Zágrábot Splittel összekötőes számú főúttól nyugatra fekszik . Északról hegyek védik a hideg szelektől , míg délről egész nap fürdik a napfényben . Határa a karsztos táj jellegzetes példája . Története Koprivno első írásos említéseben a spalatoi káptalan oklevelében történt . Későbbban Tallóci Péter bán Sinjben kiadott oklevelében is szerepel . A rendelkezésre álló adatok alapján úgy tűnik , hogy a középkorban sem temploma , sem kápolnája nem volt . A törökben foglalta el a dugopoljei mező településeivel együtt . A török uralom idején muzulmán és pravoszláv lakosság települt a területére . A felszabadító harcok soránben szabadult fel a település , majdben a velencei hatóságok kezdeményezésére a ferences atyák vezetésével a török uralom alatt maradt boszniai Rámából a térségbe jelentős számú új keresztény lakosság érkezett . A település régi templomának építési ideje nem ismert , valószínűleg a században építették . A dicmoi plébánia filiája volt . Amikor Cupilli érsekben meglátogatta a dicmoi plébániát Pavao plébános megjegyezte , hogy a plébániának a Szent Jakab plébániatemplomon kívül nincs másik szakrális építménye . Tehát a templomot később építették . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ban a püspöki vizitáció már megemlíti a Mindenszentek templomot , melynek fenntartásához föld és éviforint összeg állt rendelkezésre.ban Koprivno kivált a dicmo donjei plébániából és önálló plébániává vált . Ettől kezdve a dicmo donjei plébániáról állított káplánok látták el szolgálatát.benbenlakosa volt.ben felépült a település új plébániatemploma.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia részévé vált . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett , majd a szocialista Jugoszláviához tartozott.óta a független Horvátország része.ben a településneklakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal és állattartással foglalkoznak . Lakosság Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaben épült a régi , kisebb templom helyén az egyház és a helyi hívek támogatásával . A templomhajóméter hosszú ésméter széles , a szentélyméter hosszú és ugyanilyen széles . A homlokzaton a bejárat felett körablak látható , az oromzaton álló harangtoronyban három harang van . A hajó oldalfalain két félköríves ablak található és ugyanilyen ablakok vannak az apszisban is , de kisebb méretben . A kőből épített oltáron a Mindenszentek oltárképe áll , mögötte kis sekrestye található . A diadalív felett triptichont találunk Krisztus és a horvát szentek alakjaival , mely Petar Jakelić festőművész alkotása . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek Források Dugopolje község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk Dugopolje község turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései