Szarajevói nemzetközi repülőtér
A Szarajevói nemzetközi repülőtér (bosnyák nyelven Međunarodni aerodrom Sarajevo, horvátul Međunarodna zračna luka Sarajevo, szerbül Међународни аеродром Сарајево; ; más néven: Butmiri repülőtér) Bosznia és Hercegovina fővárosának, Szarajevónak a nemzetközi repülőtere. A város vasútállomásától kb. 6 km-re délnyugatra fekszik, Ilidža községben, Butmir külvárosában. 2014-ben a repülőteret 709 901 utas használta, ami jelentős növekedés az 1996-os 25 000-hez képest.

Története
Az első rendszeres légiközlekedés 1930-ban indult meg, ekkor az Aeroput belföldi légitársaság indított egy járatot, amely Belgrádból a Szarajevó melletti Butmirban lévő repülőtér érintésével közlekedett Podgoricába. Egy évvel később az Aeroput új járatot indított Belgrád és Zágráb között Szarajevón, Spliten és Fiumén át. 1935-ben már hetente háromszor közlekedett az Aeroput közvetlen Belgrád–Szarajevó járata, amelyet egy év múlva meghosszabbítottak Dubrovnikig. 1937-ben az Aeroput menetrend szerinti járatokat indított Szarajevó és Zágráb között, 1938-ban pedig elindult az első nemzetközi járat: a Dubrovnik–Szarajevó–Zágráb útvonalat meghosszabbították Bécs, Brno és Prága felé.

A Butmir melletti repülőteret egészen 1969-ig használták. Az 1960-as évek közepén merült fel, hogy igény lenne egy új, aszfalt-beton futópályával rendelkező szarajevói repülőtérre, mert a JAT, a korabeli jugoszláv légitársaság ekkor kezdett beszerezni sugárhajtású gépeket. A jelenlegi repülőtér építése 1966-ban kezdődött, nem messze a korábbi repülőtértől.

A szarajevói repülőtér 1969. június 2-án nyílt meg a belföldi légiforgalom előtt. 1970-ben Frankfurt lett az első külföldi város, ahová járat indult. A repülőtér nagyrészt ráhordó járatokat üzemeltetett, az utasok innen Zágrábba és Belgrádba mentek, ahol átszálltak a külföldi járatokra. A forgalom fokozatosan évi 70 000 utasról évi 600 000 utasra nőtt. A repülőtér első felújítására az 1984-es téli olimpia előtt került sor, amikor a futópályát 200 méterrel meghosszabbították, emellett fejlesztették a navigációs rendszert és új, évi egymillió utas kiszolgálására tervezett terminál is épült.

A boszniai háború elején a  repülőtér a Jugoszláv Néphadsereg irányítása alá került. Mikor a menetrend szerinti légiközlekedés leállt, a Néphadsereg körülbelül 30 000 embert, főleg nőket és gyerekeket menekített ki, akik Szarajevó ostroma elől menekültek; ebben az időszakban érkeztek meg az első, amerikai és francia humanitárius segélyek is. A Néphadsereg távozása után a repülőtér egy időre a bosnyák szerb erők fennhatósága alá került, akik 1992 júniusában átadták az ENSZ-nek, hogy humanitárius célokra használja (az ENSZ Biztonsági Tanácásnak 757-es határozata értelmében). Az ENSZ történelmének eddigi legnagyobb humanitárius művelete során körülbelül 13 000 repülőgép több mint 160 000 nemzetközi segélyszállítmányt juttatott el az ostromlott Szarajevónak.

Az épület 1996. augusztus 16-án nyílt meg újra a polgári repülés számára, azóta felújították és lassanként visszakapta régi fényét. A háborút lezáró, 1996-os daytoni egyezmény óta a repülőtéren fellendült a forgalom, többek közt az Austrian Airlines, a Lufthansa, az Air Serbia, a Croatia Airlines, a Turkish Airlines, a Germanwings és más légitársaságok járatai is érintik.

2005. október 18-án Paddy Ashdown, Bosznia és Hercegovina nemzetközi főmegbízottja felfüggesztette a bosnyák hatóságok döntését, mely szerint a repülőteret Alija Izetbegovićról, az ország első elnökéről nevezték volna el. Ashdown kijelentette, hogy az átnevezés elidegenítené a nem bosnyák nemzetiségű állampolgárokat és aláaknázná a megbékélési folyamatot.

2005-ben Repülőterek Nemzetközi Tanácsának európai ága Szarajevó repülőterét minősítette a legjobbnaz az egymillió utas alatti repülőterek között.

2013-ban a szarajevói nemzetközi repülőtéren 665 638 utas haladt át, több, mint Bosznia és Hercegovina többi repülőterén együttvéve. Ez 14,7%-os növekedést jelentett 2012-hez képest, és a repülőtér újranyitása óta rekordnak számított. 2014. december 26-án a repülőtér 700 000. utasát köszönthette az Austrian Airlines OS758-as, bécsi járatán.

2015 májusában megkezdődött a repülőtér bővítése. Jelenleg az érkezési csarnok bővítése zajlik, több útlevélellenőrző állomást építenek ki és igyekeznek utasbarátabb módon átalakítani az épület érkezési részét. Ezután a check-in részleg bővítése következik, három újabb pult hozzáadásával összesen 15 pultra bővítik. 2017-ben a futópálya átalakítása következik. A bővítés a repülőtér saját költségén zajlik.

A szarajevói repülőtér volt a B&H Airlines bosnyák nemzeti légitársaság bázisreptere a légitársaság 2015 júliusi megszűnéséig.

2015. május 22-én érkezett az első menetrend szerinti széles törzsű teherszállító repülőgép, a Turkish Airlines Isztambul, Atatürk repülőtérre közlekedő Airbus A330 gépe.

Légitársaságok és úti célok

Utasszállító

Teherszállító

Statisztika

Útvonaltérkép

Balesetek
 1977. január 18: Džemal Bijedić jugoszláv miniszterelnök és felesége is a nyolc áldozat közt voltak, akik meghaltak, amikor Learjet 25 gépük lezuhant a Kreševo közelében lévő Inač hegyen. A gép a belgrádi Batajnica légibázisról tartott Szarajevó felé, mikor lezuhant, valószínűleg a rossz időjárási körülmények miatt. Összeesküvéselméletek hívői szerint nem baleset történt, hanem a miniszterelnök szerb riválisai okozták a gép lezuhanását.
 1994. december 31-én a Belair Iljusin 76TD teherszállítója (EW-76836 lajstromjel) Luxemburgból tartott Szarajevóba az ENSZ megbízásából. Leszállásakor a szarajevói futópályát víz árasztotta el, a gép így túlfutott rajta és orral egy árokba érkezett. Halálos sérülés nem történt, de a gép javíthatatlanul károsodott.
 2001. december 23: a Crossair Avro RJ gépe (HB-IXH lajstromjel) 100 méternyire lecsúszott a futópályáról, amikor leszállni próbált a behavazott repülőtéren. Senki nem sérült meg, a gép sem károsodott, már másnap sikerült a forgalmi előtérbe vinni. A francia és a helyi légügyi hatóságok megállapították, hogy a futópályát épp letakarították, mikor a Zürichből érkező gép engedélyt kért a leszállásra. Ilyen körülmények közt a légiirányítás nem adhat engedélyt, csak értesítheti a pilótát a körülményekről, és a pilóta saját felelősségére dönti el, leszáll-e. Maga a leszállás sikeres volt, de a gép nem tudott megállni a futópályán.
 2015. június 3: a Turkish Airlines Boeing 737-800 gépe (lajstromjel: TC-JFH) az Atatürk repülőtérről érkezett Szarajevóba 19:10-kor, amikor két hátsó kereke defektet kapott leszállás közben. Sérülés nem történt, a gép nem károsodott. A 20:35-re tervezett indulást kerékcsere miatt másnapra halasztották.

Jegyzetek

Fordítás

Források

További információk

 Hivatalos oldal
 Sarajevo International Airport upgrade 2010 
 
 

Bosznia-Hercegovina repülőterei
A Szarajevói nemzetközi repülőtér ( bosnyák nyelven Međunarodni aerodrom Sarajevo , horvátul Međunarodna zračna luka Sarajevo , szerbül Међународни аеродром Сарајево ; ; más néven : Butmiri repülőtér ) Bosznia és Hercegovina fővárosának , Szarajevónak a nemzetközi repülőtere . A város vasútállomásától kb.km -re délnyugatra fekszik , Ilidža községben , Butmir külvárosában.ben a repülőteret901 utas használta , ami jelentős növekedés azos000-hez képest . Története Az első rendszeres légiközlekedésban indult meg , ekkor az Aeroput belföldi légitársaság indított egy járatot , amely Belgrádból a Szarajevó melletti Butmirban lévő repülőtér érintésével közlekedett Podgoricába . Egy évvel később az Aeroput új járatot indított Belgrád és Zágráb között Szarajevón , Spliten és Fiumén át.ben már hetente háromszor közlekedett az Aeroput közvetlen Belgrád–Szarajevó járata , amelyet egy év múlva meghosszabbítottak Dubrovnikig.ben az Aeroput menetrend szerinti járatokat indított Szarajevó és Zágráb között, ban pedig elindult az első nemzetközi járat : a Dubrovnik–Szarajevó–Zágráb útvonalat meghosszabbították Bécs, Brno és Prága felé . A Butmir melletti repülőteret egészenig használták . Azas évek közepén merült fel , hogy igény lenne egy új , aszfalt-beton futópályával rendelkező szarajevói repülőtérre , mert a JAT , a korabeli jugoszláv légitársaság ekkor kezdett beszerezni sugárhajtású gépeket . A jelenlegi repülőtér építéseban kezdődött , nem messze a korábbi repülőtértől . A szarajevói repülőtér júniusán nyílt meg a belföldi légiforgalom előtt.ben Frankfurt lett az első külföldi város , ahová járat indult . A repülőtér nagyrészt ráhordó járatokat üzemeltetett , az utasok innen Zágrábba és Belgrádba mentek , ahol átszálltak a külföldi járatokra . A forgalom fokozatosan évi000 utasról évi000 utasra nőtt . A repülőtér első felújítására azes téli olimpia előtt került sor , amikor a futópályátméterrel meghosszabbították , emellett fejlesztették a navigációs rendszert és új , évi egymillió utas kiszolgálására tervezett terminál is épült . A boszniai háború elején a repülőtér a Jugoszláv Néphadsereg irányítása alá került . Mikor a menetrend szerinti légiközlekedés leállt , a Néphadsereg körülbelül000 embert , főleg nőket és gyerekeket menekített ki , akik Szarajevó ostroma elől menekültek ; ebben az időszakban érkeztek meg az első , amerikai és francia humanitárius segélyek is . A Néphadsereg távozása után a repülőtér egy időre a bosnyák szerb erők fennhatósága alá került , akikjúniusában átadták az ENSZ-nek , hogy humanitárius célokra használja ( az ENSZ Biztonsági Tanácásnakes határozata értelmében ) . Az ENSZ történelmének eddigi legnagyobb humanitárius művelete során körülbelül000 repülőgép több mint000 nemzetközi segélyszállítmányt juttatott el az ostromlott Szarajevónak . Az épület augusztusán nyílt meg újra a polgári repülés számára , azóta felújították és lassanként visszakapta régi fényét . A háborút lezáró, os daytoni egyezmény óta a repülőtéren fellendült a forgalom , többek közt az Austrian Airlines , a Lufthansa , az Air Serbia , a Croatia Airlines , a Turkish Airlines , a Germanwings és más légitársaságok járatai is érintik . 2005. októberán Paddy Ashdown , Bosznia és Hercegovina nemzetközi főmegbízottja felfüggesztette a bosnyák hatóságok döntését , mely szerint a repülőteret Alija Izetbegovićról , az ország első elnökéről nevezték volna el . Ashdown kijelentette , hogy az átnevezés elidegenítené a nem bosnyák nemzetiségű állampolgárokat és aláaknázná a megbékélési folyamatot . 2005-ben Repülőterek Nemzetközi Tanácsának európai ága Szarajevó repülőterét minősítette a legjobbnaz az egymillió utas alatti repülőterek között . 2013-ban a szarajevói nemzetközi repülőtéren638 utas haladt át , több , mint Bosznia és Hercegovina többi repülőterén együttvéve . Ez7%-os növekedést jelentetthez képest , és a repülőtér újranyitása óta rekordnak számított. decemberán a repülőtér000. utasát köszönthette az Austrian Airlines OS758-as , bécsi járatán . 2015 májusában megkezdődött a repülőtér bővítése . Jelenleg az érkezési csarnok bővítése zajlik , több útlevélellenőrző állomást építenek ki és igyekeznek utasbarátabb módon átalakítani az épület érkezési részét . Ezután a check-in részleg bővítése következik , három újabb pult hozzáadásával összesenpultra bővítik.ben a futópálya átalakítása következik . A bővítés a repülőtér saját költségén zajlik . A szarajevói repülőtér volt a B&H Airlines bosnyák nemzeti légitársaság bázisreptere a légitársaságjúliusi megszűnéséig . 2015. májusén érkezett az első menetrend szerinti széles törzsű teherszállító repülőgép , a Turkish Airlines Isztambul , Atatürk repülőtérre közlekedő Airbus A330 gépe . Légitársaságok és úti célok Utasszállító Teherszállító Statisztika Útvonaltérkép Balesetek január Džemal Bijedić jugoszláv miniszterelnök és felesége is a nyolc áldozat közt voltak , akik meghaltak , amikor Learjetgépük lezuhant a Kreševo közelében lévő Inač hegyen . A gép a belgrádi Batajnica légibázisról tartott Szarajevó felé , mikor lezuhant , valószínűleg a rossz időjárási körülmények miatt . Összeesküvéselméletek hívői szerint nem baleset történt , hanem a miniszterelnök szerb riválisai okozták a gép lezuhanását. decemberén a Belair IljusinD teherszállítója ( EW-76836 lajstromjel ) Luxemburgból tartott Szarajevóba az ENSZ megbízásából . Leszállásakor a szarajevói futópályát víz árasztotta el , a gép így túlfutott rajta és orral egy árokba érkezett . Halálos sérülés nem történt , de a gép javíthatatlanul károsodott. december a Crossair Avro RJ gépe ( HB-IXH lajstromjel) méternyire lecsúszott a futópályáról , amikor leszállni próbált a behavazott repülőtéren . Senki nem sérült meg , a gép sem károsodott , már másnap sikerült a forgalmi előtérbe vinni . A francia és a helyi légügyi hatóságok megállapították , hogy a futópályát épp letakarították , mikor a Zürichből érkező gép engedélyt kért a leszállásra . Ilyen körülmények közt a légiirányítás nem adhat engedélyt , csak értesítheti a pilótát a körülményekről , és a pilóta saját felelősségére dönti el , leszáll-e . Maga a leszállás sikeres volt , de a gép nem tudott megállni a futópályán. június a Turkish Airlines Boeinggépe ( lajstromjel : TC-JFH ) az Atatürk repülőtérről érkezett Szarajevóba10-kor , amikor két hátsó kereke defektet kapott leszállás közben . Sérülés nem történt , a gép nem károsodott . A35-re tervezett indulást kerékcsere miatt másnapra halasztották . Jegyzetek Fordítás Források További információk Hivatalos oldal Sarajevo International Airport upgrade Bosznia-Hercegovina repülőterei