A Kínai Népköztársaság prefektúraszintű városai
A prefektúraszintű város (kínai: 地级市) a Kínai Népköztársaság egyik közigazgatási egysége a tartomány szint alatt és a megye szint felett. A közigazgatási struktúra második szintjén vannak a prefektúraszintű városok (a prefektúrákkal, a településszövetségek és az autonóm prefektúrák mellett). A prefektúraszintű városok közigazgatási vezetői (polgármesterek) rangja általában megegyezik a nemzeti minisztériumok osztályvezetőiével (kínai: 司长). Az 1980-as évek óta a legtöbb korábbi prefektúrát átnevezték prefektúraszintű „várossá”.

A prefektúraszintű városok esetében egybeesik a „város” (kínai: 市, pinjin: shì) és a „prefektúra” (kínai: 地区, pinjin: dìqū) igazságszolgáltatása. Egyszerre jelentenek tehát várost, saját körzetekkel, illetve tartományi közigazgatási egységként prefektúrát, saját megye szintű városokkal és megyékkel.

A prefektúraszintű város gyakran nem is város a fogalom szokásos értelmében, hanem inkább egy közigazgatási egység, amelybe bele tartozik egy fő központi városi terület (egy szokásos értelemben vett város, általában a prefektúraszintű várossal megegyező néven), valamint az ennél jóval nagyobb területű vidéki terület több kisebb várossal, községgel és faluval. A nagyobb prefektúraszintű városok legnagyobb hosszúsága meghaladja a száz kilométert. A prefektúraszintű városok szinte kivétel nélkül mindig több megyét, megye szintű várost és egyéb alsóbb egységeket tartalmaznak.

A legelső prefektúraszintű városokat 1983. november 5-én hozták létre. Az ezt követő két évtizedben prefektúraszintű városok váltották fel a kínai prefektúrák többségét. A folyamat jelenleg is tart.

A tartományok többségét teljes egészében prefektúraszintű városok alkotják. A Kínai Népköztársaság 22 tartománya és az 5 autonóm terület közül csupán 9 tartománynak (Jünnan, Kujcsou, Csinghaj, Hejlungcsiang, Szecsuan, Kanszu, Csilin, Hopej, Hunan) és 3 autonóm területnek (Hszincsiang, Tibet, Belső-Mongólia) van legalább egy vagy több prefektúraszintű egysége, amelyek nem prefektúraszintű városok.

A prefektúráknak a következő feltételeknek kell megfelelniük, hogy prefektúraszintű város lehessen belőlük:

 városközpont, amelynek a lakosság a vidéket leszámítva legalább  fő
 a bruttó ipari termelés értéke legalább  RMB (32 millió USD)
 a harmadlagos szektor termelése meghaladja a gazdaság elsődleges szektorát, több mint 35%-kal hozzájárulva a GDP-hez

15 nagy prefektúraszintű város kapott altartományi szintű városa rangot, amely sokkal nagyobb autonómiát biztosít számukra.

Sicsiacsuang és Csengcsou a két legnagyobb prefektúraszintű város, amelyeknek a lakossága megközelíti illetve meghaladja néhány altartományi városét.

Az altartományi szintű városok megyei szintű városok, amelyek hatalma megközelíti a prefektúraszintű városokét.

A prefektúraszintű városok listája
2016 februárjában összesen 293 prefektúraszintű város volt:

Megszüntetett prefektúraszintű városok

Kapcsolódó szócikkek 
 A Kínai Népköztársaság közigazgatási egységei

Jegyzetek 

 
Kína közigazgatási egységei
A prefektúraszintű város ( kínai : 地级市 ) a Kínai Népköztársaság egyik közigazgatási egysége a tartomány szint alatt és a megye szint felett . A közigazgatási struktúra második szintjén vannak a prefektúraszintű városok ( a prefektúrákkal , a településszövetségek és az autonóm prefektúrák mellett ) . A prefektúraszintű városok közigazgatási vezetői ( polgármesterek ) rangja általában megegyezik a nemzeti minisztériumok osztályvezetőiével ( kínai : 司长) . Azas évek óta a legtöbb korábbi prefektúrát átnevezték prefektúraszintű „ várossá” . A prefektúraszintű városok esetében egybeesik a „ város” ( kínai : 市 , pinjin : shì ) és a „ prefektúra” ( kínai : 地区 , pinjin : dìqū ) igazságszolgáltatása . Egyszerre jelentenek tehát várost , saját körzetekkel , illetve tartományi közigazgatási egységként prefektúrát , saját megye szintű városokkal és megyékkel . A prefektúraszintű város gyakran nem is város a fogalom szokásos értelmében , hanem inkább egy közigazgatási egység , amelybe bele tartozik egy fő központi városi terület ( egy szokásos értelemben vett város , általában a prefektúraszintű várossal megegyező néven ) , valamint az ennél jóval nagyobb területű vidéki terület több kisebb várossal , községgel és faluval . A nagyobb prefektúraszintű városok legnagyobb hosszúsága meghaladja a száz kilométert . A prefektúraszintű városok szinte kivétel nélkül mindig több megyét , megye szintű várost és egyéb alsóbb egységeket tartalmaznak . A legelső prefektúraszintű városokat novemberén hozták létre . Az ezt követő két évtizedben prefektúraszintű városok váltották fel a kínai prefektúrák többségét . A folyamat jelenleg is tart . A tartományok többségét teljes egészében prefektúraszintű városok alkotják . A Kínai Népköztársaságtartománya és azautonóm terület közül csupántartománynak ( Jünnan , Kujcsou , Csinghaj , Hejlungcsiang , Szecsuan , Kanszu , Csilin , Hopej , Hunan ) ésautonóm területnek ( Hszincsiang , Tibet , Belső-Mongólia ) van legalább egy vagy több prefektúraszintű egysége , amelyek nem prefektúraszintű városok . A prefektúráknak a következő feltételeknek kell megfelelniük , hogy prefektúraszintű város lehessen belőlük : városközpont , amelynek a lakosság a vidéket leszámítva legalább fő a bruttó ipari termelés értéke legalább RMBmillió USD ) a harmadlagos szektor termelése meghaladja a gazdaság elsődleges szektorát , több mint-kal hozzájárulva a GDP-hez 15 nagy prefektúraszintű város kapott altartományi szintű városa rangot , amely sokkal nagyobb autonómiát biztosít számukra . Sicsiacsuang és Csengcsou a két legnagyobb prefektúraszintű város , amelyeknek a lakossága megközelíti illetve meghaladja néhány altartományi városét . Az altartományi szintű városok megyei szintű városok , amelyek hatalma megközelíti a prefektúraszintű városokét . A prefektúraszintű városok listája 2016 februárjában összesenprefektúraszintű város volt : Megszüntetett prefektúraszintű városok Kapcsolódó szócikkek A Kínai Népköztársaság közigazgatási egységei Jegyzetek Kína közigazgatási egységei