William Hyde Wollaston
William Hyde Wollaston — teljes nevén William Hyde Jackson Wollaston (East Dereham (Norfolk), 1766. augusztus 6. – London, 1828. december 22.), brit orvos, kémikus, fizikus, a palládium és a ródium fölfedezője.

Élete 

1782–1787 között orvosnak tanult, a doktor címet 1793-ban kapta meg. 1800-ig praktizált, de eddigre részlegesen megvakult. Ekkor visszavonult, és saját laboratóriumában főleg fizikai és kémiai kísérleteket végzett.

Munkássága 

Kiterjedt optikai vizsgálatai alapvetően a fénytörés jobb megismerését célozták; ehhez műszereket is tervezett, illetve készített:
 reflexiós goniométer (1809),
 Wollaston-prizma (1820).

1802-ben felfedezte a Nap színképében az első sötét sávokat (ezeket ma Fraunhofer-vonalaknak hívjuk).

1803-ban az analitikailag tiszta platina előállításával kísérletezve e munka afféle melléktermékeként fölfedezte a palládiumot és a ródiumot.

1804-ben végzett kísérleteivel alátámasztotta a többszörös súlyviszonyok törvényét.

Az elsők között jelentette ki, hogy a molekulákban egymáshoz kapcsolódó atomok három dimenzióban (térben) rendeződnek el.

A hólyagkőből 1810-ben elkülönítette az első természetes aminosavat, a cisztint.

Bevezette az ekvivalens súly fogalmát (1814-ben).

Fontosabb művei 

 Synoptic table of Chemical Equivalents (1814)

Emlékezete 

Róla nevezték el a wollastonit szilikátsásványt (táblapát, CaSiO3).

Jegyzetek

Források 

 John Gribbin: 13,8. A Világegyetem valódi kora és a mindenség elmélete nyomában. Icon Books, London, 2015. Magyarul: Akkord Kiadó, 2016. Talentum Könyvek, 267 old. ; ISSN 1586-8419
 

Brit fizikusok
Brit kémikusok
1766-ban született személyek
1828-ban elhunyt személyek
William Hyde Wollaston — teljes nevén William Hyde Jackson Wollaston ( East Dereham ( Norfolk ) , augusztus – London , december ) , brit orvos , kémikus , fizikus , a palládium és a ródium fölfedezője . Élete 1782–1787 között orvosnak tanult , a doktor címetban kapta meg.ig praktizált , de eddigre részlegesen megvakult . Ekkor visszavonult , és saját laboratóriumában főleg fizikai és kémiai kísérleteket végzett . Munkássága Kiterjedt optikai vizsgálatai alapvetően a fénytörés jobb megismerését célozták ; ehhez műszereket is tervezett , illetve készített : reflexiós goniométer Wollaston-prizma 1802-ben felfedezte a Nap színképében az első sötét sávokat ( ezeket ma Fraunhofer-vonalaknak hívjuk ) . 1803-ban az analitikailag tiszta platina előállításával kísérletezve e munka afféle melléktermékeként fölfedezte a palládiumot és a ródiumot . 1804-ben végzett kísérleteivel alátámasztotta a többszörös súlyviszonyok törvényét . Az elsők között jelentette ki , hogy a molekulákban egymáshoz kapcsolódó atomok három dimenzióban ( térben ) rendeződnek el . A hólyagkőbőlben elkülönítette az első természetes aminosavat , a cisztint . Bevezette az ekvivalens súly fogalmátben ) . Fontosabb művei Synoptic table of Chemical Equivalents Emlékezete Róla nevezték el a wollastonit szilikátsásványt ( táblapát , CaSiO3 ) . Jegyzetek Források John Gribbin:8. A Világegyetem valódi kora és a mindenség elmélete nyomában . Icon Books , London , Magyarul : Akkord Kiadó , Talentum Könyvek,old . ; ISSN Brit fizikusok Brit kémikusok 1766-ban született személyek 1828-ban elhunyt személyek