Gulyás Pap Etelka
Gulyás Pap Etelka (Szentes, 1876. szeptember 22. – Szentes, 1947. szeptember 22.) író, költő, a 20. század első felében a tüdőbetegekért folytatott adakozó-mozgalom helyi vezéralakja. Irodalmi munkásságát a lokálpatrióta szellem hatotta át. Szájhagyományra épülő prózájában a város legendás múltja elevenedik meg.

Élete, karitatív tevékenysége 

Édesapja, a teológiát végzett kántortanító Gulyás Pap László, édesanyja Sélyei Szabó Mária volt. Tanulmányait a református népiskolában kezdte, a szentesi polgári leányiskolában folytatta, majd édesanyja a német és a francia nyelv elsajátítása végett elküldte a perjámosi apácazárdába.

Fiatalságának meghatározó, egyben tragikus élménye volt a családi tragédiák sorozata és a folyamatos gyász. Még csak  ötéves , amikor elveszíti édesapját, majd kamaszként szeretett húgát, végül vőlegényét. Valamennyien a magyar betegségnek (morbus hungaricus)  nevezett tüdővész áldozatai lettek, mely Szentesen is szedte áldozatait. A helyi kórház gondnoka, Csallány Gábor látva a szentesi helyzetet, a század elején felvetette egy helyi tüdőszanatórium építésének szükségességét, s igyekezett minél több embert megnyerni tervének kivitelezéséhez. Egy baráti beszélgetés során felkérte Etelkát, hogy álljon ő is a tüdőbeteg-ügy szolgálatába.  Etelka igent mondott, és teljes erejével vetette bele magát az adakozó-mozgalom szervezésébe.

A bevételek növelése érdekében Etelka Szanatóriumi album címmel 1907-ben egy szépirodalmi antológiát is sajtó alá rendezett. Az eladásból származó pénzösszeg is a tüdőszanatórium felépítését segítette.

A város – az összegyűlt közel 6000 korona  adományt is felhasználva  – 1914-re felépítette a Tüdőgondozó Intézetet a szentesi kórház parkjában (ma a belgyógyászat épülete), de azt a világháború idején sebesült katonákkal töltötték meg. Az elkövetkező évek során Etelka a sebesült katonák ellátásáért küzdött tollal és tettekkel. Dr. Pollák Sándor, a kórház főorvosa 1917 októberében a megyei főispánnak a következő levelet küldte:

Az adakozás mellett önkéntes ápolóként is rendszeresen bejárt a kórházba, és még a vörhenyes, tífuszos és diftériás, vagyis a ragályos betegek között is feltűnt.

A szegényekért, betegekért végzett odaadó tevékenységét a háború után is folytatta. A helyi lap hasábjain rendszeresen közzé tette az adakozók névsorát, a befolyt összegek nagyságát és azt, hogy mire fordította az adományokat.

Irodalmi munkássága 

Szentes irodalmi életének különleges alakja, a város első költőnője volt. 24 évesen Költemények címmel adta ki kötetét. Gördülékeny, versbe szedett gondolatai többnyire borongós hangulatúak. Jelentékenyebb volt prózaíró tevékenysége. A kisebb-nagyobb lélegzetű elbeszélések témája Szentes és környékének múltja. Novelláiban a város régi nagy alakjai, családjai, nevezetes eseményei, szomorú tragédiái, hősi emlékei tűnnek fel. Az írónő a mesélőkedvű lakosok emlékeiből és a népi szájhagyományból merítette anyagát. Kicsit legendásított, de azért értékes, lágytónusú írások ezek, sajátos, érdekes keresztmetszetét adják a város múltjának. Novellái között külön színt képviselnek memoár-szerű visszaemlékezései. Anekdotikus, mulattató, olykor szomorkás történetek, életképek egy kisváros mindennapjaiból. A helyi folyóiratokban megjelent elbeszéléseinek a száma 100 körül van.

71. születésnapján érte a halál. Sima László helytörténész, újságíró az alábbi szavakkal búcsúzott Gulyás Pap Etelkától:

Művei 

 Költemények. Szentes, 1900.
 Szanatóriumi album. Szentes, 1908. (e-Könyvtár Szentes)
 Régi történetek Szentes múltjából. Szentes, 1941. (e-Könyvtár Szentes)

Jegyzetek

Róla szóló irodalom 
 Rózsa Gábor: Egy különös hölgy Szentesen. In: Csongrád megyei Hírlap 1987. dec. 12. 8. o.
 Mátyás Sándorné: A tüdővész elleni küzdelem jeles harcosa. In: Csongrád megyei Hírlap 1987. dec. 17. 5. o.
 Labádi Lajos: Betegek, elesettek pártfogója. 130 éve született Gulyás Pap Etelka. In: Szentesi Élet 2006. szept. 22. (e-Könyvtár Szentes) 
 Szentes irodalmi emlékei. Szerk.: Vágvölgyi Zoltán. Szentes, Városi Könyvtár, 2016. (e-Könyvtár Szentes)

1876-ban született személyek
1947-ben elhunyt személyek
Magyar írók
Magyar költők
Magyar pedagógusok
Magyar ápolónők
Szentesiek
Gulyás Pap Etelka ( Szentes , szeptember – Szentes , szeptember ) író , költő , a század első felében a tüdőbetegekért folytatott adakozó-mozgalom helyi vezéralakja . Irodalmi munkásságát a lokálpatrióta szellem hatotta át . Szájhagyományra épülő prózájában a város legendás múltja elevenedik meg . Élete , karitatív tevékenysége Édesapja , a teológiát végzett kántortanító Gulyás Pap László , édesanyja Sélyei Szabó Mária volt . Tanulmányait a református népiskolában kezdte , a szentesi polgári leányiskolában folytatta , majd édesanyja a német és a francia nyelv elsajátítása végett elküldte a perjámosi apácazárdába . Fiatalságának meghatározó , egyben tragikus élménye volt a családi tragédiák sorozata és a folyamatos gyász . Még csak ötéves , amikor elveszíti édesapját , majd kamaszként szeretett húgát , végül vőlegényét . Valamennyien a magyar betegségnek ( morbus hungaricus ) nevezett tüdővész áldozatai lettek , mely Szentesen is szedte áldozatait . A helyi kórház gondnoka , Csallány Gábor látva a szentesi helyzetet , a század elején felvetette egy helyi tüdőszanatórium építésének szükségességét , s igyekezett minél több embert megnyerni tervének kivitelezéséhez . Egy baráti beszélgetés során felkérte Etelkát , hogy álljon ő is a tüdőbeteg-ügy szolgálatába . Etelka igent mondott , és teljes erejével vetette bele magát az adakozó-mozgalom szervezésébe . A bevételek növelése érdekében Etelka Szanatóriumi album címmelben egy szépirodalmi antológiát is sajtó alá rendezett . Az eladásból származó pénzösszeg is a tüdőszanatórium felépítését segítette . A város – az összegyűlt közelkorona adományt is felhasználva –re felépítette a Tüdőgondozó Intézetet a szentesi kórház parkjában ( ma a belgyógyászat épülete ) , de azt a világháború idején sebesült katonákkal töltötték meg . Az elkövetkező évek során Etelka a sebesült katonák ellátásáért küzdött tollal és tettekkel . Dr . Pollák Sándor , a kórház főorvosaoktóberében a megyei főispánnak a következő levelet küldte : Az adakozás mellett önkéntes ápolóként is rendszeresen bejárt a kórházba , és még a vörhenyes , tífuszos és diftériás , vagyis a ragályos betegek között is feltűnt . A szegényekért , betegekért végzett odaadó tevékenységét a háború után is folytatta . A helyi lap hasábjain rendszeresen közzé tette az adakozók névsorát , a befolyt összegek nagyságát és azt , hogy mire fordította az adományokat . Irodalmi munkássága Szentes irodalmi életének különleges alakja , a város első költőnője volt.évesen Költemények címmel adta ki kötetét . Gördülékeny , versbe szedett gondolatai többnyire borongós hangulatúak . Jelentékenyebb volt prózaíró tevékenysége . A kisebb-nagyobb lélegzetű elbeszélések témája Szentes és környékének múltja . Novelláiban a város régi nagy alakjai , családjai , nevezetes eseményei , szomorú tragédiái , hősi emlékei tűnnek fel . Az írónő a mesélőkedvű lakosok emlékeiből és a népi szájhagyományból merítette anyagát . Kicsit legendásított , de azért értékes , lágytónusú írások ezek , sajátos , érdekes keresztmetszetét adják a város múltjának . Novellái között külön színt képviselnek memoár-szerű visszaemlékezései . Anekdotikus , mulattató , olykor szomorkás történetek , életképek egy kisváros mindennapjaiból . A helyi folyóiratokban megjelent elbeszéléseinek a számakörül van . 71. születésnapján érte a halál . Sima László helytörténész , újságíró az alábbi szavakkal búcsúzott Gulyás Pap Etelkától : Művei Költemények . Szentes , Szanatóriumi album . Szentes , ( e-Könyvtár Szentes ) Régi történetek Szentes múltjából . Szentes , ( e-Könyvtár Szentes ) Jegyzetek Róla szóló irodalom Rózsa Gábor : Egy különös hölgy Szentesen . In : Csongrád megyei Hírlap dec. o . Mátyás Sándorné : A tüdővész elleni küzdelem jeles harcosa . In : Csongrád megyei Hírlap dec. o . Labádi Lajos : Betegek , elesettek pártfogója.éve született Gulyás Pap Etelka . In : Szentesi Élet szept. ( e-Könyvtár Szentes ) Szentes irodalmi emlékei . Szerk . : Vágvölgyi Zoltán . Szentes , Városi Könyvtár , ( e-Könyvtár Szentes ) 1876-ban született személyek 1947-ben elhunyt személyek Magyar írók Magyar költők Magyar pedagógusok Magyar ápolónők Szentesiek