Barlangvasút (Budapest)
A Barlangvasút, eredeti nevén Sárkányvasút a Budapesti Vidám Park egyik legrégebbi látványossága volt.

Története 

A városligeti Vurstli az 1900-as évek elején részben a Széchenyi fürdő akkor még üres helyén állt. Itt nyitotta meg 1908-ban az akkor szupermodern Sárkányvasút mutatványát a Bajorországból érkező Kurt Meinhardt. Díszletezéséről nem maradt fenn pontos  információ, különféle mesealakok, tündérek, manók voltak láthatók.

Amikor elkezdődött a fürdő építése, a mutatványoknak el kellett költözniük. 1910 körül megnyitották az új, más néven külső mutatványostelepet, ami egy keskeny sáv volt a mai Állatkerttől a vasútig. Mivel a Sárkányvasút igen jó jövedelmezett, Kurt Meinhardt két testvére és édesapja is ideköltözött, majd megkezdték egy akkori szinten igen modern vidámpark létrehozását, ez lett az 1912-ben megnyílt Angol Park. Ez a park a Vurstlitól függetlenül működött, attól az akkor a vasútig nyúló Hermina út választotta el.

Mivel a Sárkányvasút eredeti helyén nem maradhatott, az új mutatványostelepen kapott helyet, ott állt lebontásáig. Áttelepítésének pontos ideje nem ismert, 1910 és 1912 között volt. Bejárata a Vurstli főutcájára, a Mutatványosok utcájára nyílt, mögötte a Hermina út húzódott, így a Sárkányvasút földrajzilag nem képezte az Angol Park részét.

A mutatvány számára emeletes, neogótikus stílusú házat építettek, csúcsos bejárati ajtókkal. Érdekesség, hogy az emeleti rész volt a Meinhard család lakóhelye. A mutatvány, akárcsak a Vurstli és az Angol Park, Budapest ostromáig üzemelt. A háború után a családtól német származásuk miatt azonnal kisajátították minden tulajdonukat, további sorsuk ismeretlen. A városvezetés az Angol Park és a szintén a Meinhardt család tulajdonában lévő Sárkányvasút igazgatását egy ideológiailag megbízható személyre bízták.  Ötéves  zavaros és változó tulajdonviszony után 1950-ben a Vurstlit és az Angol Parkot egyesítették, a köztük lévő Hermina utat a területhez csatolták és létrehozták az államosított Budapesti Vidám Parkot.

A Sárkányvasút 1953-ban teljes átépítésre került. Az alagútba új, barlangot utánzó burkolatot építettek és a mutatványt Barlangvasútra nevezték át. A belső díszletezés a János vitéz történetét elevenítette fel az elejétől a végéig, mozgó figurákkal. Az épület az 1960-as évek elején sziklákra emlékeztető külső dekorációt kapott. Az 1970-es években a kocsikba hangosítóberendezéseket szereltek, ettől fogva a zenével kísért történet  hallható is volt Básti Lajos és Major Tamás előadásában.

Működése 

Az 1970-es évek közepéig két szerelvény járt. A sárkány alakú elektromos mozdonyoknak hosszú nyakuk volt, fémpikkelyek borították, nyakukon színes lámpafüzér volt, a szerelvényt vezető kezelte. A szerelvények a motorzajt leszámítva csöndben és igen lassan haladtak a sötét alagútban. A modernizálás után már csak egy szerelvény járt. A mozdonyt modernebbre cserélték, ezen már műanyagburkolat volt. A fapados kocsik mindvégig az eredetiek maradtak. A szerelvény ettől fogva már biztonsági fényekkel kivilágított alagútban haladt. A tempó gyorsabb lett, viszont minden diorámánál a szerelvény megállt. János vitéz történetét a szerelvényeken lévő kis hangszórókon keresztül az utasok ezután meg is hallgatták.

A diorámákban látható jelenetek figurái közül sok mozgott, ez a kor lehetőségeinek megfelelően teljesen mechanikusan, drótokon, áttételeken keresztül történt.

Az utasok az előtérben szálltak be, ahol a János vitéz kezdetének látványos diorámája volt látható, egy falukép, a bottal hadonászó, hátán rőzseköteget cipelő gonosz mostoha, az elüldözött Iluska, valamint a nyáját legeltető és furulyázó Kukorica János. A bejárat feletti oldalon sárkányfejek, barlangi díszletek, két medvebocs volt látható. A szerelvény bal kéz felé indult az alagútba. A kanyargós, mintegy 6 perces út alatt a történet egésze látható volt, sok mozgó figurával, ezek egy része az utolsó időkben már nem, vagy bizonytalanul működött.

A Barlangvasút vége 

A Budapesti Vidám Parkot 2013. szeptember 30-án bezárták. Ezután még két évig a Holnemvolt Park üzemelt a helyén. A legtöbb mutatványt ekkorra lebontották, de a több, mint százéves, múzeális védettségű Barlangvasút a kevés túlélő egyike volt. Ígéretet tettek a megőrzésére, de a múzeumi védettséget kormányhatározattal visszavonták, majd a Holnemvolt Park 2015-ös bezárása után a Barlangvasutat lebontották, 2016 tavaszára nyomtalanul eltűnt. A Barlangvasút utolsó működési napja 2015. október 31-én volt, ezen a napon a diorámák között lapuló élő figurák ijesztgették az utasokat.

Források 

 https://web.archive.org/web/20161027094731/http://www.zoobudapest.com/pannonpark/orokseg-es-hagyomanyok/muelmeki-jatekuzemek/egyeb-jatekok
 https://www.youtube.com/watch?v=7EGi0aVXMv0
 http://ujjealigetben.blog.hu/2014/01/13/a_vurstli_nyomai_a_megzunt_vidamparkban
 http://ujkor.hu/content/hetkoznapok-az-angol-parkban-1911-1945

Városliget
A Barlangvasút , eredeti nevén Sárkányvasút a Budapesti Vidám Park egyik legrégebbi látványossága volt . Története A városligeti Vurstli azas évek elején részben a Széchenyi fürdő akkor még üres helyén állt . Itt nyitotta megban az akkor szupermodern Sárkányvasút mutatványát a Bajorországból érkező Kurt Meinhardt . Díszletezéséről nem maradt fenn pontos információ , különféle mesealakok , tündérek , manók voltak láthatók . Amikor elkezdődött a fürdő építése , a mutatványoknak el kellett költözniük.körül megnyitották az új , más néven külső mutatványostelepet , ami egy keskeny sáv volt a mai Állatkerttől a vasútig . Mivel a Sárkányvasút igen jó jövedelmezett , Kurt Meinhardt két testvére és édesapja is ideköltözött , majd megkezdték egy akkori szinten igen modern vidámpark létrehozását , ez lett azben megnyílt Angol Park . Ez a park a Vurstlitól függetlenül működött , attól az akkor a vasútig nyúló Hermina út választotta el . Mivel a Sárkányvasút eredeti helyén nem maradhatott , az új mutatványostelepen kapott helyet , ott állt lebontásáig . Áttelepítésének pontos ideje nem ismert,ésközött volt . Bejárata a Vurstli főutcájára , a Mutatványosok utcájára nyílt , mögötte a Hermina út húzódott , így a Sárkányvasút földrajzilag nem képezte az Angol Park részét . A mutatvány számára emeletes , neogótikus stílusú házat építettek , csúcsos bejárati ajtókkal . Érdekesség , hogy az emeleti rész volt a Meinhard család lakóhelye . A mutatvány , akárcsak a Vurstli és az Angol Park , Budapest ostromáig üzemelt . A háború után a családtól német származásuk miatt azonnal kisajátították minden tulajdonukat , további sorsuk ismeretlen . A városvezetés az Angol Park és a szintén a Meinhardt család tulajdonában lévő Sárkányvasút igazgatását egy ideológiailag megbízható személyre bízták . Ötéves zavaros és változó tulajdonviszony utánben a Vurstlit és az Angol Parkot egyesítették , a köztük lévő Hermina utat a területhez csatolták és létrehozták az államosított Budapesti Vidám Parkot . A Sárkányvasútban teljes átépítésre került . Az alagútba új , barlangot utánzó burkolatot építettek és a mutatványt Barlangvasútra nevezték át . A belső díszletezés a János vitéz történetét elevenítette fel az elejétől a végéig , mozgó figurákkal . Az épület azas évek elején sziklákra emlékeztető külső dekorációt kapott . Azes években a kocsikba hangosítóberendezéseket szereltek , ettől fogva a zenével kísért történet hallható is volt Básti Lajos és Major Tamás előadásában . Működése Azes évek közepéig két szerelvény járt . A sárkány alakú elektromos mozdonyoknak hosszú nyakuk volt , fémpikkelyek borították , nyakukon színes lámpafüzér volt , a szerelvényt vezető kezelte . A szerelvények a motorzajt leszámítva csöndben és igen lassan haladtak a sötét alagútban . A modernizálás után már csak egy szerelvény járt . A mozdonyt modernebbre cserélték , ezen már műanyagburkolat volt . A fapados kocsik mindvégig az eredetiek maradtak . A szerelvény ettől fogva már biztonsági fényekkel kivilágított alagútban haladt . A tempó gyorsabb lett , viszont minden diorámánál a szerelvény megállt . János vitéz történetét a szerelvényeken lévő kis hangszórókon keresztül az utasok ezután meg is hallgatták . A diorámákban látható jelenetek figurái közül sok mozgott , ez a kor lehetőségeinek megfelelően teljesen mechanikusan , drótokon , áttételeken keresztül történt . Az utasok az előtérben szálltak be , ahol a János vitéz kezdetének látványos diorámája volt látható , egy falukép , a bottal hadonászó , hátán rőzseköteget cipelő gonosz mostoha , az elüldözött Iluska , valamint a nyáját legeltető és furulyázó Kukorica János . A bejárat feletti oldalon sárkányfejek , barlangi díszletek , két medvebocs volt látható . A szerelvény bal kéz felé indult az alagútba . A kanyargós , mintegyperces út alatt a történet egésze látható volt , sok mozgó figurával , ezek egy része az utolsó időkben már nem , vagy bizonytalanul működött . A Barlangvasút vége A Budapesti Vidám Parkot szeptemberán bezárták . Ezután még két évig a Holnemvolt Park üzemelt a helyén . A legtöbb mutatványt ekkorra lebontották , de a több , mint százéves , múzeális védettségű Barlangvasút a kevés túlélő egyike volt . Ígéretet tettek a megőrzésére , de a múzeumi védettséget kormányhatározattal visszavonták , majd a Holnemvolt Parkös bezárása után a Barlangvasutat lebontották,tavaszára nyomtalanul eltűnt . A Barlangvasút utolsó működési napja októberén volt , ezen a napon a diorámák között lapuló élő figurák ijesztgették az utasokat . Források https://web.archive.org/web/20161027094731/http://www.zoobudapest.com/pannonpark/orokseg-es-hagyomanyok/muelmeki-jatekuzemek/egyeb-jatekok https://www.youtube.com/watch?v=7EGi0aVXMv0 http://ujjealigetben.blog.hu/2014/01/13/a_vurstli_nyomai_a_megzunt_vidamparkban http://ujkor.hu/content/hetkoznapok-az-angol-parkban-1911-1945 Városliget