Grindeanu-kormány
A Grindeanu-kormány Románia kormánya, amely 2017. január 4. és 2017. június 29. között volt hivatalban.

Kormányösszetétel 
2017. január 4-től június 29-ig:

Története

Megalakulása 
A 2016. december 11-i parlamenti választásokat követően a Szociáldemokrata Párt (PSD) győzött a szavazatok 46 százalékával  – a szabadelvű Liberálisok és Demokraták Szövetségével (ALDE) együtt közel 54 százalékos többségük lett a parlamentben –, így a párt elnöke, Liviu Dragnea első körben a muzulmán vallású Sevil Shhaideh korábbi regionális fejlesztési minisztert kérte fel kormányalakításra, akit viszont Klaus Johannis indoklás nélkül elutasított. Ezt követően a PSD–ALDE szociálliberális parlamenti többség második miniszterelnök-jelöltje, Sorin Grindeanu kezdhette meg a kormányalakítási konzultációkat (december 30.).

2017. január 4-én a parlament két házának – a szenátus és képviselőház – együttes ülésén 295 igen szavazattal 133 nem ellenében a kabinet megkapta a bizalmat. A PSD és az ALDE honatyái mellett bizalmat szavazott a Grindeanu vezette kormánynak a Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) és a több nemzeti kisebbség parlamenti képviselői is. Két órával később Grindeanu és miniszterei – akik közül huszonkettőt a PSD, négyet pedig az ALDE delegált – Klaus Johannis államfő előtt letették a hivatali esküt. A kormányfő célkitűzései között az szerepelt, hogy a kormány négyéves mandátumának végére elérje azt, hogy Románia olyan ország legyen, amelyben „jól élnek az emberek, és amelynek minden lakosa ugyanazokat a jogokat és szabadságokat élvezi”.

Tevékenysége 
A 2017. január 31-i kormányülésén elfogadták a büntető törvénykönyvet és a büntetőjogi perrendtartási törvénykönyvet módosító sürgősségi kormányrendeletet. Másnap a hivatalos román közlönyben közzétették a módosítást, melynek értelmében nem indítható büntetőjogi eljárás a hivatali visszaélések esetén, kivéve, ha az okozott kár eléri a 200 000 lejt. Ez az összeg 2017-ben 14 millió forintnak felelt meg. Már a Btk-t módosító tervezete ellen tiltakozva több tízezren vonultak utcára Bukarestben január 29-én, melyet az igazságszolgáltatás csúcsszervei – a legfőbb ügyészség, a legfelső bíróság és a legfelső bírói tanács –, valamint Románia legfőbb szövetségesei is bírálták. A közösségi oldalakon szerveződött utcai megmozdulások nap nap után követték egymást, majd a kormányzat meghátrált, és február 4-én a kormányfő bejelentette, hogy hatálytalanítják a rendeletet. Bár a kormány, ígéretéhez híven hatálytalanította a vitatott 13/2017-es sürgősségi rendeletét (febr. 5.), azonban a tüntetők már ennyivel nem érték be. Kormányellenes jelszavakat skandálva követelték a bukaresti Győzelem téren Liviu Dragnea PSD-s pártelnök, Sorin Grindeanu miniszterelnök és Florin Iordache igazságügyi miniszter távozását.

A kormány összetételének változása 
Grindeanu – beiktatását követő – első intézkedéseként Mihai Busuiocot – Liviu Dragnea pártelnök bizalmasát – kinevezte a miniszteri rangú kormányfőtitkárság élére. Nem sokkal később, a Btk-módosításával kialakult válság hatására február 2-án a kereskedelmi miniszter, Florin Jianu bejelentette lemondását. Feladatkörét ideiglenesen Alexandru Petrescu gazdasági miniszter vette át. Florin Iordache igazságügy-miniszter határozottan kiállt a sürgősségi kormányrendelet szükségessége mellett – kihangsúlyozva, hogy minden kezdeményezése törvényes és alkotmányos volt –, azonban a közvélemény nyomására február 9-én kénytelen volt bejelenteni lemondását. Helyét ideiglenes jelleggel Ana Birchall európai ügyekért felelős tárca nélküli miniszter vette át. Klaus Johannis államfő mindkét minisztert február 10-ei hatállyal mentette fel tisztségéből.

Alig másfél hónappal a beiktatása után négy poszton ismét változott a kabinet összetétele. Február 23-ai hatállyal az igazságügyi tárca élére Tudorel Toader volt alkotmánybíró került, míg a kereskedelmi tárca élére – eredeti beosztása alóli felmentésével – Alexandru Petrescu gazdasági miniszter. Ugyanakkor leváltották az európai alapokért felelős tárcavezetőt, Mihaela Toadert, akinek a helyét Rovana Plumb foglalta el, továbbá a megüresedő Gazdasági Minisztérium vezetésével Mihai Tudoset bízták meg.

A következő átalakításara április 3-án került sor, mivel korábban az ALDE megvonta Daniel Constantintól – a párt társelnökétől – a politikai támogatást, és helyére a parlamenti kapcsolatok miniszterét, Grațiela Gavrilescut ültették. Az így megüresedő tárca irányítását Viorel Iliére bízták.

Június közepén, a párton belüli viszály elmérgesedését követően a kormányfő felmentette tisztségéből Mihai Busuiocot, és a korábbi miniszterelnököt, Victor Pontát nevezte ki a kormány új főtitkárának. Mivel Busuioc nem volt hajlandó saját leváltását ellenjegyezni és megjelentetni a hivatalos román közlönyben – ezzel gyakorlatilag megakadályozva a rendelet hatályba lépését – a kormányfő ideiglenes jelleggel átruházta a főtitkári teendőket Alexandru Ghigiu államtitkárra, aki Busuioc helyett aláírta a leváltásokról és kinevezésekről szóló kormányfői rendeleteket.

Bukása 
Alig fél évvel a kormány megalakulása után, a kormányprogram végrehajtásának késésére hivatkozva a PSD–ALDE kormánykoalíció megvonta a bizalmat Grindeanutól, aki pártérdekekre hivatkozva nem volt hajlandó önként lemondani. A pártszövetség június 21-én a parlamentben benyújtotta bizalmatlansági indítványát a kormány ellen, melyet a két ház együttes ülésén rendezett vitát követően a honatyák – 241 igen szavazattal – meg is szavaztak. A kabinet leváltásához 233 szavazatra volt szükség. A jobbközép ellenzéki pártok részt vettek a vitán, de nem szavaztak, míg az RMDSZ frakciója nem vett részt sem az indítvány vitáján, sem pedig a szavazáson. Az új kormány parlamenti beiktatásáig a kabinet ügyvivőként, korlátozott hatáskörrel folytatta tevékenységét.

Jegyzetek

Megjegyzések

További információk 
 A romániai kormány összetétele 

Románia kormányai
A Grindeanu-kormány Románia kormánya , amely január és június között volt hivatalban . Kormányösszetétel 2017. januártől júniusig : Története Megalakulása A decemberi parlamenti választásokat követően a Szociáldemokrata Párt ( PSD ) győzött a szavazatokszázalékával – a szabadelvű Liberálisok és Demokraták Szövetségével ( ALDE ) együtt közelszázalékos többségük lett a parlamentben – , így a párt elnöke , Liviu Dragnea első körben a muzulmán vallású Sevil Shhaideh korábbi regionális fejlesztési minisztert kérte fel kormányalakításra , akit viszont Klaus Johannis indoklás nélkül elutasított . Ezt követően a PSD–ALDE szociálliberális parlamenti többség második miniszterelnök-jelöltje , Sorin Grindeanu kezdhette meg a kormányalakítási konzultációkat ( december ) . 2017. januárén a parlament két házának – a szenátus és képviselőház – együttes ülésénigen szavazattalnem ellenében a kabinet megkapta a bizalmat . A PSD és az ALDE honatyái mellett bizalmat szavazott a Grindeanu vezette kormánynak a Romániai Magyar Demokrata Szövetség ( RMDSZ ) és a több nemzeti kisebbség parlamenti képviselői is . Két órával később Grindeanu és miniszterei – akik közül huszonkettőt a PSD , négyet pedig az ALDE delegált – Klaus Johannis államfő előtt letették a hivatali esküt . A kormányfő célkitűzései között az szerepelt , hogy a kormány négyéves mandátumának végére elérje azt , hogy Románia olyan ország legyen , amelyben „ jól élnek az emberek , és amelynek minden lakosa ugyanazokat a jogokat és szabadságokat élvezi” . Tevékenysége A januári kormányülésén elfogadták a büntető törvénykönyvet és a büntetőjogi perrendtartási törvénykönyvet módosító sürgősségi kormányrendeletet . Másnap a hivatalos román közlönyben közzétették a módosítást , melynek értelmében nem indítható büntetőjogi eljárás a hivatali visszaélések esetén , kivéve , ha az okozott kár eléri a000 lejt . Ez az összegbenmillió forintnak felelt meg . Már a Btk-t módosító tervezete ellen tiltakozva több tízezren vonultak utcára Bukarestben januárén , melyet az igazságszolgáltatás csúcsszervei – a legfőbb ügyészség , a legfelső bíróság és a legfelső bírói tanács – , valamint Románia legfőbb szövetségesei is bírálták . A közösségi oldalakon szerveződött utcai megmozdulások nap nap után követték egymást , majd a kormányzat meghátrált , és februárén a kormányfő bejelentette , hogy hatálytalanítják a rendeletet . Bár a kormány , ígéretéhez híven hatálytalanította a vitatott2017-es sürgősségi rendeletét ( febr. ) , azonban a tüntetők már ennyivel nem érték be . Kormányellenes jelszavakat skandálva követelték a bukaresti Győzelem téren Liviu Dragnea PSD-s pártelnök , Sorin Grindeanu miniszterelnök és Florin Iordache igazságügyi miniszter távozását . A kormány összetételének változása Grindeanu – beiktatását követő – első intézkedéseként Mihai Busuiocot – Liviu Dragnea pártelnök bizalmasát – kinevezte a miniszteri rangú kormányfőtitkárság élére . Nem sokkal később , a Btk-módosításával kialakult válság hatására februárán a kereskedelmi miniszter , Florin Jianu bejelentette lemondását . Feladatkörét ideiglenesen Alexandru Petrescu gazdasági miniszter vette át . Florin Iordache igazságügy-miniszter határozottan kiállt a sürgősségi kormányrendelet szükségessége mellett – kihangsúlyozva , hogy minden kezdeményezése törvényes és alkotmányos volt – , azonban a közvélemény nyomására februárén kénytelen volt bejelenteni lemondását . Helyét ideiglenes jelleggel Ana Birchall európai ügyekért felelős tárca nélküli miniszter vette át . Klaus Johannis államfő mindkét minisztert februárei hatállyal mentette fel tisztségéből . Alig másfél hónappal a beiktatása után négy poszton ismét változott a kabinet összetétele . Februárai hatállyal az igazságügyi tárca élére Tudorel Toader volt alkotmánybíró került , míg a kereskedelmi tárca élére – eredeti beosztása alóli felmentésével – Alexandru Petrescu gazdasági miniszter . Ugyanakkor leváltották az európai alapokért felelős tárcavezetőt , Mihaela Toadert , akinek a helyét Rovana Plumb foglalta el , továbbá a megüresedő Gazdasági Minisztérium vezetésével Mihai Tudoset bízták meg . A következő átalakításara áprilisán került sor , mivel korábban az ALDE megvonta Daniel Constantintól – a párt társelnökétől – a politikai támogatást , és helyére a parlamenti kapcsolatok miniszterét , Grațiela Gavrilescut ültették . Az így megüresedő tárca irányítását Viorel Iliére bízták . Június közepén , a párton belüli viszály elmérgesedését követően a kormányfő felmentette tisztségéből Mihai Busuiocot , és a korábbi miniszterelnököt , Victor Pontát nevezte ki a kormány új főtitkárának . Mivel Busuioc nem volt hajlandó saját leváltását ellenjegyezni és megjelentetni a hivatalos román közlönyben – ezzel gyakorlatilag megakadályozva a rendelet hatályba lépését – a kormányfő ideiglenes jelleggel átruházta a főtitkári teendőket Alexandru Ghigiu államtitkárra , aki Busuioc helyett aláírta a leváltásokról és kinevezésekről szóló kormányfői rendeleteket . Bukása Alig fél évvel a kormány megalakulása után , a kormányprogram végrehajtásának késésére hivatkozva a PSD–ALDE kormánykoalíció megvonta a bizalmat Grindeanutól , aki pártérdekekre hivatkozva nem volt hajlandó önként lemondani . A pártszövetség júniusén a parlamentben benyújtotta bizalmatlansági indítványát a kormány ellen , melyet a két ház együttes ülésén rendezett vitát követően a honatyák –igen szavazattal – meg is szavaztak . A kabinet leváltásáhozszavazatra volt szükség . A jobbközép ellenzéki pártok részt vettek a vitán , de nem szavaztak , míg az RMDSZ frakciója nem vett részt sem az indítvány vitáján , sem pedig a szavazáson . Az új kormány parlamenti beiktatásáig a kabinet ügyvivőként , korlátozott hatáskörrel folytatta tevékenységét . Jegyzetek Megjegyzések További információk A romániai kormány összetétele Románia kormányai