Deréki Antal
Deréki Antal, született Leipnik (Bánfalva, 1849. május 1. – Budapest, 1931. december 28.) színész, színműíró, író. Testvére Bánfalvi Lajos író, lapszerkesztő volt.

Pályafutása
Leipnik Sámuel és Kann Eszter (Netti) fia. Szentesen járt iskolába. 1867-ben Páli Gyulánál szerepelt Törökkanizsán, itt Petőfi Zoltánnal játszott. 1874-ben Völgyi György vidéki társulatánál volt kardalnok, 1875–1876-ban Szabó Antal társulatánál kedélyes apa- és komikus szerepeket játszott. Később pedig egy vidéki színésztársulat igazgatója volt. 1887. március 12-én Miskolcon ünnepelte működése 20 éves jubileumát, Gerő Károly Vadgalamb című népszínművében. Szalondarabokban is emlékezetes alakításokat nyújtott. Később visszavonult a színpadtól és az írásnak szentelte tehetségét. 1917. szeptember 11-én a Budai Színkörben ünnepelte meg színészi és színműírói munkásságának 50 éves jubileumát. Ezen az estén Sebestyén Géza társulata előadta Napraforgó című népszínművét, ebben egy csavargóvá züllött legényt alakított. 1926. október 28-án ülte 60 éves írói és művészi jubileumát.

Foglalkozott műfordítással, írt színdarabokat, elméleti cikkeket, dolgozott mint titkár és rendező.

Főbb szerepei
 Mongerard (Moreau: A szövetségesek)
 Bagó (Csepreghy F.: A sárga csikó)
 York (Jókai Mór: Milton)
 Don Basilio (Beaumarchais: Figaro házassága)

Fontosabb művei
 Dalárdisták
 A magyar fregoli
 Szép Delila
 Pörös atyafiak

Thoresen Magdolna norvég Írónő című cikke a Budapesti Hírlapban (1883. 264. sz.) jelent meg, írt a Harmoniába (1884. Külföldi szépirodalmi szemle, A népszínmű elméletéről, Mikszáth és Rosegger), tárcát az Arad és Vidékébe (1888).

Első színműve a Buzavirág volt, melyet 1884-ben Budán mutatták be. Az eleven ördög ford. víg-operettjét (zenéjét szerezte: Konti József) 1884. augusztus 8-án a Budai Színkörben adták elő, akárcsak A kondorosi szép csaplárné című színművét 1889. július 14-én. A szép Nadia című ötfelvonásos színműve, mely a Slavianszky-féle orosz énekes társaság sikereinek hatása alatt készült, először a budapesti Városligeti Színkörben 1890. július 2-án került bemutatásra, majd október 16-án a zombori városi színházban. Lefordította olaszból nyelvből az Erkölcsi halott címmel megjelent drámát és több német és francia színművet.

Könyvei
 Pálczás színészek (1914)
 Vándorkomédiások (1922)

Működési adatai
1868: Kocsisovszky Jusztin, Szuper Károly; 1869: Győrffy Antal; 1870: Tímár János; 1873: Völgyi György; 1874: Szabó Antal; 1875: Hubay Gusztáv, Némethyné; 1876–78: Lászy Vilmos; 1878: Gáspár Jenő; 1879: Aradi Gerő; 1880–83: Beődy, Mándoky Béla; 1883–86: Csóka Sándor; 1884: Népszínház; 1886: Kövesi; 1887: Csóka Sándor; 1888: Jeszenszky Dezső; 1889–91: Egri János; 1893: Zoltán Gyula; 1894: Fekete Béla; 1895: Bessenyei Miklós; 1896: Deák Péter; 1897–99: Pesti I. Lajos; 1899: Csóka Sándor; 1899–1904: Mezei Béla; 1901: Földesi; 1904: B. Polgár; 1905: Fehér Károly.

Jegyzetek

Források
 
 
 
 
 

Magyar színészek
Magyar írók
Gádorosiak
1849-ben született személyek
1931-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Deréki Antal , született Leipnik ( Bánfalva , május – Budapest , december ) színész , színműíró , író . Testvére Bánfalvi Lajos író , lapszerkesztő volt . Pályafutása Leipnik Sámuel és Kann Eszter ( Netti ) fia . Szentesen járt iskolába.ben Páli Gyulánál szerepelt Törökkanizsán , itt Petőfi Zoltánnal játszott.ben Völgyi György vidéki társulatánál volt kardalnok,1876-ban Szabó Antal társulatánál kedélyes apa- és komikus szerepeket játszott . Később pedig egy vidéki színésztársulat igazgatója volt. márciusén Miskolcon ünnepelte működéseéves jubileumát , Gerő Károly Vadgalamb című népszínművében . Szalondarabokban is emlékezetes alakításokat nyújtott . Később visszavonult a színpadtól és az írásnak szentelte tehetségét. szeptemberén a Budai Színkörben ünnepelte meg színészi és színműírói munkásságánakéves jubileumát . Ezen az estén Sebestyén Géza társulata előadta Napraforgó című népszínművét , ebben egy csavargóvá züllött legényt alakított. októberán ülteéves írói és művészi jubileumát . Foglalkozott műfordítással , írt színdarabokat , elméleti cikkeket , dolgozott mint titkár és rendező . Főbb szerepei Mongerard ( Moreau : A szövetségesek ) Bagó ( Csepreghy F. : A sárga csikó ) York ( Jókai Mór : Milton ) Don Basilio ( Beaumarchais : Figaro házassága ) Fontosabb művei Dalárdisták A magyar fregoli Szép Delila Pörös atyafiak Thoresen Magdolna norvég Írónő című cikke a Budapesti Hírlapban sz . ) jelent meg , írt a Harmoniába Külföldi szépirodalmi szemle , A népszínmű elméletéről , Mikszáth és Rosegger ) , tárcát az Arad és Vidékébe Első színműve a Buzavirág volt , melyetben Budán mutatták be . Az eleven ördög ford. víg-operettjét ( zenéjét szerezte : Konti József ) augusztusán a Budai Színkörben adták elő , akárcsak A kondorosi szép csaplárné című színművét júliusén . A szép Nadia című ötfelvonásos színműve , mely a Slavianszky-féle orosz énekes társaság sikereinek hatása alatt készült , először a budapesti Városligeti Színkörben júliusán került bemutatásra , majd októberán a zombori városi színházban . Lefordította olaszból nyelvből az Erkölcsi halott címmel megjelent drámát és több német és francia színművet . Könyvei Pálczás színészek Vándorkomédiások Működési adatai 1868 : Kocsisovszky Jusztin , Szuper Károly ; Győrffy Antal ; Tímár János ; Völgyi György ; Szabó Antal ; Hubay Gusztáv , Némethyné;78 : Lászy Vilmos ; Gáspár Jenő ; Aradi Gerő;83: Beődy , Mándoky Béla;86 : Csóka Sándor ; Népszínház ; Kövesi ; Csóka Sándor ; Jeszenszky Dezső;91 : Egri János ; Zoltán Gyula ; Fekete Béla; Bessenyei Miklós ; Deák Péter;99 : Pesti I. Lajos ; Csóka Sándor;1904 : Mezei Béla ; Földesi ; B . Polgár ; Fehér Károly . Jegyzetek Források Magyar színészek Magyar írók Gádorosiak 1849-ben született személyek 1931-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek