Slime
Slime falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Omišhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 36, közúton 46 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 14, közúton 24 km-re keletre, a Vrulja-öböl, valamint a Cetina déli partja és a Dubac-hágó által határolt területen emelkedő hegyen fekszik.

Története 
A település neve, mely ormot, szirttetőt jelent jól fejezi ki földrajzi fekvését, hiszen a Cetina szurdokvölgye előterében levő magaslaton található. Első írásos említése 1382-ben az akkori nagy kiterjedésű razdobljei plébánia részeként történt. A török a 16. század elején szállta meg. Amikor 1571. október 7-én Lepantónál az egyesült keresztény sereg nagy tengeri győzelmet aratott a török flotta felett a szomszédos Rogoznica, Kučiće és Svinišće lakóival együtt Slime lakói is részt vettek a velencei erők oldalán folytatott harcokban és átmenetileg felszabadították településüket. A szabadság azonban csak rövid ideig tartott, mert 1573. március 7-én a térség újra török uralom alá került. Keresztelő Szent János plébániáját 1625-ben említi először Ponzonia érsek. Slime 1684-ben szabadult fel a török uralom alól és a karlócai béke értelmében velencei fennhatóság alá került. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A településnek 1857-ben 217, 1910-ben 355 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az 1970-es évek óta lakossága a fiatalok elvándorlása miatt folyamatosan csökkent. 2011-ben a településnek 270 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma mai formájában 1786-ban épült a régi, kisebb templom helyén. 1976-ban kulturális műemlékké nyilvánították. Egyhajós épület keletre néző apszissal. Ötszögű szentélye a régi templom egyetlen megmaradt része. Homlokzata feletti harangtornyában három harang látható, a toronyba az 1789-es évszám látható bevésve, mely valószínűleg az építés ideje. A templom belseje dongaboltozatos, az épület egyszerű barokk stílusjegyeket visel magán. Három oltára van, a főoltár márványból készült a 18. század végén. Ebben az időben készítették a déli, Keresztelő Szent János oltárt is a szent szép, fából faragott szobrával. Az északi oltár márványból készült a 19. század elején Szűz Mária tiszteletére szentelve, rajta a Szűzanya szobrával. Mindkét mellékoltár sekély falmélyedésben van elhelyezve. A feljegyzések szerint a főoltárt Brelából vásárolta a plébánia, amikor a brealiak új márvány oltárt készíttettek templomukba. A templomban található bevésett évszámok közül a legrégebbi 1713. a déli kapuzaton látható.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Omiš város hivatalos oldala  
Omiš város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Slime falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Omišhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re keletre , a Vrulja-öböl , valamint a Cetina déli partja és a Dubac-hágó által határolt területen emelkedő hegyen fekszik . Története A település neve , mely ormot , szirttetőt jelent jól fejezi ki földrajzi fekvését , hiszen a Cetina szurdokvölgye előterében levő magaslaton található . Első írásos említéseben az akkori nagy kiterjedésű razdobljei plébánia részeként történt . A török a század elején szállta meg . Amikor októberén Lepantónál az egyesült keresztény sereg nagy tengeri győzelmet aratott a török flotta felett a szomszédos Rogoznica , Kučiće és Svinišće lakóival együtt Slime lakói is részt vettek a velencei erők oldalán folytatott harcokban és átmenetileg felszabadították településüket . A szabadság azonban csak rövid ideig tartott , mert márciusén a térség újra török uralom alá került . Keresztelő Szent János plébániájátben említi először Ponzonia érsek . Slimeben szabadult fel a török uralom alól és a karlócai béke értelmében velencei fennhatóság alá került . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . Azes évek óta lakossága a fiatalok elvándorlása miatt folyamatosan csökkent.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma mai formájábanban épült a régi , kisebb templom helyén.ban kulturális műemlékké nyilvánították . Egyhajós épület keletre néző apszissal . Ötszögű szentélye a régi templom egyetlen megmaradt része . Homlokzata feletti harangtornyában három harang látható , a toronyba azes évszám látható bevésve , mely valószínűleg az építés ideje . A templom belseje dongaboltozatos , az épület egyszerű barokk stílusjegyeket visel magán . Három oltára van , a főoltár márványból készült a század végén . Ebben az időben készítették a déli , Keresztelő Szent János oltárt is a szent szép , fából faragott szobrával . Az északi oltár márványból készült a század elején Szűz Mária tiszteletére szentelve , rajta a Szűzanya szobrával . Mindkét mellékoltár sekély falmélyedésben van elhelyezve . A feljegyzések szerint a főoltárt Brelából vásárolta a plébánia , amikor a brealiak új márvány oltárt készíttettek templomukba . A templomban található bevésett évszámok közül a legrégebbi a déli kapuzaton látható . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Omiš város hivatalos oldala Omiš város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései