Loggia
A loggia (olasz szó; magyaros írásmóddal: lodzsa) az építészetben hagyományosan "pillérekre vagy oszlopokra támaszkodó, nyitott, árkádos csarnok." vagy "Félig nyitott, árkádos csarnok vagy valamely épület falához simuló oszlopos - boltíves galéria. A hagyományos értelemben a loggia lehet önálló építmény is vagy megjelenhet egy- vagy többszintes elrendezésben épületek homlokzatán. Ennél lényegesen szűkebb a loggia ma használatos fogalma.

A loggia hagyományos fogalma 
A loggia a gótikus építészetben jelent meg először, pl. a velencei építészetben, majd a reneszánsz korában Olaszországban és más országokban is egyre szélesebb körben elterjedt mind egyházi, mind világi épületeken. A magyar reneszánsz építészet máig megőrzött remeke a Perényi-loggia a sárospataki Rákóczi-várban. 
A dunántúli késő reneszánsz várkastélyok uralkodó formai eleme lett  a loggia, amely a soproni tűztornyon és lakóházakon is megjelent.

A loggia mai fogalma  
A loggia mai értelmezésben lakóépületek erkélyszerű, ám a fal síkjából nem kiugró része - leginkább a az épülethomlokzatba bemélyedő nyitott térrész neve.
Magyar jogszabályi meghatározás szerint  " az épület homlokzati síkján belül lévő, három oldalról falakkal, alulról és felülről födémekkel határolt, helyiséghez közvetlenül csatlakozó külső tartózkodó tér."

Források  
 Művészeti kislexikon. Akadémiai Kiadó, Bp. 1973.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Szent Péter-bazilika
 Loggia del Mercato Nuovo, Firenze
 Loggia del Bigallo, Firenze
 Loggia del Mercato Nuovo, Firenze
 Loggia Rucellai, Firenze
 Loggia dei Servi di Maria, Firenze
 Loggia dei Tessitori, Firenze
 Loggia del Pesce, Firenze
 Orsanmichele, Firenze

Épületszerkezeti elemek
A loggia ( olasz szó ; magyaros írásmóddal : lodzsa ) az építészetben hagyományosan " pillérekre vagy oszlopokra támaszkodó , nyitott , árkádos csarnok . " vagy " Félig nyitott , árkádos csarnok vagy valamely épület falához simuló oszlopos - boltíves galéria . A hagyományos értelemben a loggia lehet önálló építmény is vagy megjelenhet egy- vagy többszintes elrendezésben épületek homlokzatán . Ennél lényegesen szűkebb a loggia ma használatos fogalma . A loggia hagyományos fogalma A loggia a gótikus építészetben jelent meg először , pl. a velencei építészetben , majd a reneszánsz korában Olaszországban és más országokban is egyre szélesebb körben elterjedt mind egyházi , mind világi épületeken . A magyar reneszánsz építészet máig megőrzött remeke a Perényi-loggia a sárospataki Rákóczi-várban . A dunántúli késő reneszánsz várkastélyok uralkodó formai eleme lett a loggia , amely a soproni tűztornyon és lakóházakon is megjelent . A loggia mai fogalma A loggia mai értelmezésben lakóépületek erkélyszerű , ám a fal síkjából nem kiugró része - leginkább a az épülethomlokzatba bemélyedő nyitott térrész neve . Magyar jogszabályi meghatározás szerint " az épület homlokzati síkján belül lévő , három oldalról falakkal , alulról és felülről födémekkel határolt , helyiséghez közvetlenül csatlakozó külső tartózkodó tér . " Források Művészeti kislexikon . Akadémiai Kiadó , Bp. Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Szent Péter-bazilika Loggia del Mercato Nuovo , Firenze Loggia del Bigallo , Firenze Loggia del Mercato Nuovo , Firenze Loggia Rucellai , Firenze Loggia dei Servi di Maria , Firenze Loggia dei Tessitori , Firenze Loggia del Pesce , Firenze Orsanmichele , Firenze Épületszerkezeti elemek