Nagyboldogasszony-bazilika (Máriabesnyő)
Mielőtt gyaraki gróf Grassalkovich Antal a máriabesnyői szent helyet megalapította, csak romok hirdették, hogy itt valaha virágzó község állott. A templom a község régi temploma helyén épült, és éppen a romok eltakarítása közben csodálatos körülmények között akadtak rá arra a Mária-szobrocskára, mely Besnyőt kegyhellyé avatta. 1758-ban Grassalkovich Antal gróf elhatározta, hogy birtokán a loretói Boldogságos Szűz tiszteletére kápolnát építtet, de a helyről még nem döntött. Akkoriban a gödöllői út mentén egy domb tövében, valószínűleg még a 13. században itt lakó premontreiek által épített templom 300 esztendős romjai álltak sűrű erdőséggel eltakarva. E romok láttára a gróf úgy gondolta, legalkalmasabb lesz, ha e hajdani templomot építteti újra a Szent Szűz tiszteletére.

A kápolna felépülte után régebbi szándékának megvalósítására a gróf stájer kapucinus atyákkal 1759-ben az olaszországi Loretóból egy Szűz Mária-szobrot hozatott. A libanoni cédrusfából készült egy méter magas kegyszobor ma is látható a főoltár mögött. A megtalálta Mária-szobor igen nagy számú zarándokot vonzott, ezért Grassalkovich Antal szükségesnek látta a kápolna kibővítését, így a kápolnához 1768 és 1771 között egy alsó és egy felső templomot is építettek Mayerhoffer János tervei alapján. Felszentelésükre 1771. március 17-én került sor.

A felsőtemplom jelenlegi főoltára 1917-ben készült, itt látható a csontból faragott kegyszobrocska. A mellékoltárok képeit Baumgartner Norbert, bécsi kapucinus szerzetes festette 1770 körül, a templombelsőt Márton Lajos 1941 és 1942 között készített falfestményei és üvegablakai díszítik. Az aranyozott, rokokó gyóntatószékek a XVIII. századból valók. A templom mellett látható a kapucinusok keresztje, Jézus keresztre feszítésének jelképeivel. A templom melletti udvaron Szent Konrád szobra áll, melyet 1934-ben készítette Ludvig Krausz.

A templomot 1912-ben felújították, ekkor nyitották egybe a loretói kápolnát a felsőtemplommal. Önálló plébániaként 1936-tól működik. A templom közelében épült fel a Salvator Nővérek zárdája 1933-ban. Ám 1950-ben a kapucinusoknak és a Salvator Nővéreknek is el kellett hagyniuk Máriabesnyőt a szerzetesrendek feloszlatása miatt. Ezután a rendházak állami tulajdonba kerültek, a kapucinus kolostorban plébániahivatal működött. Az épület többi részét az Agrártudományi Egyetem, 1955-től 1988-ig a Török Ignác Gimnázium használta, illetve 1975-től óvónőket is képeztek. Az épületek 1989 augusztusában visszakerültek egyházi tulajdonba, ekkor ismét felújították őket.

A kegytemplom 2008-ban kis bazilika (basilica minor) rangot kapott. A Basilica Minor cím alapján teljes búcsú nyerhető a Bazilikában: a bazilika felszentelésének évfordulóján (aug. 15), a  titulus liturgikus megünneplésének napján (aug. 13-14-15), Szent Péter és Pál apostolok főünnepén (jún. 29), a bazilika cím megadásának évfordulóján (május 2.), évente egy olyan napon, amelyet a hely ordináriusa határoz meg (április 19. a Kegyszobor megtalálásának napja), illetve évente egy olyan napon, amelyet minden hívő szabadon választhat meg.

Képgaléria

További információk
 mariabesnyo.vaciegyhazmegye.hu
Varga Kálmán: Nagyboldogasszony Bazilika, Máriabesenyő, 1759–2000; METEM–Historia Ecclesiastica Hungarica Alapítvány, Budapest, 2011

Jegyzetek

A Váci egyházmegye templomai és kápolnái
Gödöllő építményei
Magyarország 18. századi építményei
Magyarország barokk vallási építményei
Magyarországi kisbazilikák
Mielőtt gyaraki gróf Grassalkovich Antal a máriabesnyői szent helyet megalapította , csak romok hirdették , hogy itt valaha virágzó község állott . A templom a község régi temploma helyén épült , és éppen a romok eltakarítása közben csodálatos körülmények között akadtak rá arra a Mária-szobrocskára , mely Besnyőt kegyhellyé avatta.ban Grassalkovich Antal gróf elhatározta , hogy birtokán a loretói Boldogságos Szűz tiszteletére kápolnát építtet , de a helyről még nem döntött . Akkoriban a gödöllői út mentén egy domb tövében , valószínűleg még a században itt lakó premontreiek által épített templomesztendős romjai álltak sűrű erdőséggel eltakarva . E romok láttára a gróf úgy gondolta , legalkalmasabb lesz , ha e hajdani templomot építteti újra a Szent Szűz tiszteletére . A kápolna felépülte után régebbi szándékának megvalósítására a gróf stájer kapucinus atyákkalben az olaszországi Loretóból egy Szűz Mária-szobrot hozatott . A libanoni cédrusfából készült egy méter magas kegyszobor ma is látható a főoltár mögött . A megtalálta Mária-szobor igen nagy számú zarándokot vonzott , ezért Grassalkovich Antal szükségesnek látta a kápolna kibővítését , így a kápolnáhozésközött egy alsó és egy felső templomot is építettek Mayerhoffer János tervei alapján . Felszentelésükre márciusén került sor . A felsőtemplom jelenlegi főoltáraben készült , itt látható a csontból faragott kegyszobrocska . A mellékoltárok képeit Baumgartner Norbert , bécsi kapucinus szerzetes festettekörül , a templombelsőt Márton Lajosésközött készített falfestményei és üvegablakai díszítik . Az aranyozott , rokokó gyóntatószékek a XVIII. századból valók . A templom mellett látható a kapucinusok keresztje , Jézus keresztre feszítésének jelképeivel . A templom melletti udvaron Szent Konrád szobra áll , melyetben készítette Ludvig Krausz . A templomotben felújították , ekkor nyitották egybe a loretói kápolnát a felsőtemplommal . Önálló plébániakénttól működik . A templom közelében épült fel a Salvator Nővérek zárdájaban . Ámben a kapucinusoknak és a Salvator Nővéreknek is el kellett hagyniuk Máriabesnyőt a szerzetesrendek feloszlatása miatt . Ezután a rendházak állami tulajdonba kerültek , a kapucinus kolostorban plébániahivatal működött . Az épület többi részét az Agrártudományi Egyetem,tőlig a Török Ignác Gimnázium használta , illetvetől óvónőket is képeztek . Az épületekaugusztusában visszakerültek egyházi tulajdonba , ekkor ismét felújították őket . A kegytemplomban kis bazilika ( basilica minor ) rangot kapott . A Basilica Minor cím alapján teljes búcsú nyerhető a Bazilikában : a bazilika felszentelésének évfordulóján ( aug. a titulus liturgikus megünneplésének napján ( aug.15 ) , Szent Péter és Pál apostolok főünnepén ( jún. a bazilika cím megadásának évfordulóján ( május ) , évente egy olyan napon , amelyet a hely ordináriusa határoz meg ( április a Kegyszobor megtalálásának napja ) , illetve évente egy olyan napon , amelyet minden hívő szabadon választhat meg . Képgaléria További információk mariabesnyo.vaciegyhazmegye.hu Varga Kálmán : Nagyboldogasszony Bazilika , Máriabesenyő,2000 ; METEM–Historia Ecclesiastica Hungarica Alapítvány , Budapest , Jegyzetek A Váci egyházmegye templomai és kápolnái Gödöllő építményei Magyarország századi építményei Magyarország barokk vallási építményei Magyarországi kisbazilikák