Onufri
Onufri (bizánci görög Ονούφριος / Onufriosz), más ismert elnevezésein Argoszi Onufri vagy Neokasztroni Onufri a 16. században alkotott albán festőművész, ikonfestő, a bizánci hatású albán ortodox egyházi művészet jeles alakja volt. A 13. században kialakult, sajátosan albán freskó- és ikonművészet korai mesterei ismeretlenek, ezért az évszázadokkal később alkotott, névről ismert Onufrit tekintik a műfaj nagy elődjeinek.

Életútja 
Életéről keveset tudni. Néhány művét Ονούφριος Αργείτης / Onufriosz Argitész néven szignózta, ami a mai Nyugat-Makedóniában található Argosz Oresztikót valószínűsíti születési helyeként. Élete egy részében Neokasztron (ma Elbasan) főesperese volt, innen Neokasztroni Onufri elnevezése (Ονούφριος Νεοκάστρου / Onufriosz Neokasztru, albán Onufër Neokastritit). A 16. század közepétől a mai Közép-Albániában alkotott, munkásságának jelentős része Berat városához köti.

Két fia, Joan és Nikollë Onufri apjuk nyomdokaiba lépve szintén híres ikonfestőkké váltak. A berati Blakhernai Szűz Mária-templom Nikollë Onufri által festett freskóinak egyike Szent Onufrioszt ábrázolja, s a művészettörténészek szerint feltételezhető, hogy Nikollë apja portréját festette meg alakjában.

Munkássága 
Műveiben a 11. század utáni Palaiologosz-éra északgörög festészetének, a 15. századtól kibontakozó krétai iskolának, a nyugati gótika és reneszánsz művészetének hatásai ötvöződnek. A bizánci festészet stilizáló eszményétől elmozdulva képeiben tetten érhető a reneszánsz életszerűsége, individualizmusa és átszellemültsége; a művészettörténészek feltételezik, hogy Onufri itáliai vagy velencei mesterektől is tanult. Alkotásait jellemzi az élénk színhasználat, különösen az ibolyakék és az Onufri-vörös néven ismertté vált színárnyalat bőkezű használata; ez utóbbi kikeverésének titkát fiainak sem adta tovább. Vallási tematikájú művei mellett festett sajátos hangulatú zsáner- és tájképeket is.

Munkái az egykor albánok lakta déli területeken, több település templomaiban fennmaradtak (Shelcan, Shpat, Kasztória), de legtöbb ismert munkája Berat városához köti. A berati ikonművészeti iskola alapítójának tartják, amelynek fián, Nikollë Onufrin kívül a 17. században Onufër Qiprioti, majd a 18. században Kostandin Shpataraku voltak a jelesebb tagjai. A berati várban az 1986 óta a nevét viselő Onufri Nemzeti Ikonográfiai Múzeumként működő Mária mennybevétele székesegyház őrzi a legtöbb munkáját. Több eredeti ikonja mellett a vár területén állt, azóta elpusztult templomokból is ide menekítették át alkotásait. Az ugyancsak a berati várnegyedben található Szent Theodórosz-templom az egyetlen olyan ismert templom, amelyben még láthatóak Onufri eredeti és teljes freskói. Az Angyali üdvözlet templomban ugyancsak az ő keze munkáját dicséri a bejárati falfestmény (Teológus Szent János, Lukács evangélista alakjai), valamint a szentélyrekesztő egy ikonja (Szent Lázár feltámadása). További művei láthatóak a korçai Nemzeti Középkori Művészeti Múzeumban.

Források 

Albán festők
Albán egyházi személyek
Ortodox egyházi személyek
Elbasaniak
Berat
Onufri ( bizánci görög Ονούφριος / Onufriosz ) , más ismert elnevezésein Argoszi Onufri vagy Neokasztroni Onufri a században alkotott albán festőművész , ikonfestő , a bizánci hatású albán ortodox egyházi művészet jeles alakja volt . A században kialakult , sajátosan albán freskó- és ikonművészet korai mesterei ismeretlenek , ezért az évszázadokkal később alkotott , névről ismert Onufrit tekintik a műfaj nagy elődjeinek . Életútja Életéről keveset tudni . Néhány művét Ονούφριος Αργείτης / Onufriosz Argitész néven szignózta , ami a mai Nyugat-Makedóniában található Argosz Oresztikót valószínűsíti születési helyeként . Élete egy részében Neokasztron ( ma Elbasan ) főesperese volt , innen Neokasztroni Onufri elnevezése ( Ονούφριος Νεοκάστρου / Onufriosz Neokasztru , albán Onufër Neokastritit ) . A század közepétől a mai Közép-Albániában alkotott , munkásságának jelentős része Berat városához köti . Két fia , Joan és Nikollë Onufri apjuk nyomdokaiba lépve szintén híres ikonfestőkké váltak . A berati Blakhernai Szűz Mária-templom Nikollë Onufri által festett freskóinak egyike Szent Onufrioszt ábrázolja , s a művészettörténészek szerint feltételezhető , hogy Nikollë apja portréját festette meg alakjában . Munkássága Műveiben a század utáni Palaiologosz-éra északgörög festészetének , a századtól kibontakozó krétai iskolának , a nyugati gótika és reneszánsz művészetének hatásai ötvöződnek . A bizánci festészet stilizáló eszményétől elmozdulva képeiben tetten érhető a reneszánsz életszerűsége , individualizmusa és átszellemültsége ; a művészettörténészek feltételezik , hogy Onufri itáliai vagy velencei mesterektől is tanult . Alkotásait jellemzi az élénk színhasználat , különösen az ibolyakék és az Onufri-vörös néven ismertté vált színárnyalat bőkezű használata ; ez utóbbi kikeverésének titkát fiainak sem adta tovább . Vallási tematikájú művei mellett festett sajátos hangulatú zsáner- és tájképeket is . Munkái az egykor albánok lakta déli területeken , több település templomaiban fennmaradtak ( Shelcan , Shpat , Kasztória ) , de legtöbb ismert munkája Berat városához köti . A berati ikonművészeti iskola alapítójának tartják , amelynek fián , Nikollë Onufrin kívül a században Onufër Qiprioti , majd a században Kostandin Shpataraku voltak a jelesebb tagjai . A berati várban azóta a nevét viselő Onufri Nemzeti Ikonográfiai Múzeumként működő Mária mennybevétele székesegyház őrzi a legtöbb munkáját . Több eredeti ikonja mellett a vár területén állt , azóta elpusztult templomokból is ide menekítették át alkotásait . Az ugyancsak a berati várnegyedben található Szent Theodórosz-templom az egyetlen olyan ismert templom , amelyben még láthatóak Onufri eredeti és teljes freskói . Az Angyali üdvözlet templomban ugyancsak az ő keze munkáját dicséri a bejárati falfestmény ( Teológus Szent János , Lukács evangélista alakjai ) , valamint a szentélyrekesztő egy ikonja ( Szent Lázár feltámadása ) . További művei láthatóak a korçai Nemzeti Középkori Művészeti Múzeumban . Források Albán festők Albán egyházi személyek Ortodox egyházi személyek Elbasaniak Berat