Budimir (Trilj)
Budimir falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 31, közúton 44 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 20, közúton 24 km-re délkeletre, községközpontjától 12 km-re délkeletre a dalmát Zagora területén, a Kamešnica-hegység és a Cetina szurdokvölgye közötti karsztmezőn, a 60-as számú főút mellett fekszik.

Története 
A település területe már az ókorban is lakott volt. Ezt bizonyítják az itt található illír halomsírok és vármaradványok, melyek közül a legnagyobb éppen a plébániatemplom közelében található. A rómaiak idejében itt vezetett  át a Tilluriumből Naronába vezető út. Több helyen találhatók középkori sírkövek is, melyek igazolják e terület középkori lakottságát. A török a 16. század elején szállta meg ezt a területet és uralma közel kétszáz évig tartott. Az 1699-es karlócai béke értelmében még török kézen maradt. Az 1718-ban megkötött pozsareváci béke azonban az új határt már a Kamešnica-hegységnél húzta meg, így a település végleg felszabadult. A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben 1691 után telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. Lakói egészen 1936-ig az 1732-ben alapított ugljanei plébániához tartoztak. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A településnek 1857-ben 505, 1910-ben 458 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. Plébániáját 1936-ban alapították, de a plébániaházat a második világháború idején felgyújtották és azóta sem építették újjá. A plébános ma is a szomszédos Biorine faluban lakik. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az 1960-as évek óta lakossága folyamatosan csökkent. 2011-ben a településnek 106 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma egy olyan dombon áll, melyen egykor illír erődítmény volt. Az 1908-as és 1925-ös egyházi sematizmus szerint 1772-ben építették, míg az 1939-es sematizmus 1760-at említ építési dátumként. Ez utóbbi tűnik a pontos adatnak, mert Garagnin érsek az 1768-as vizitáció jelentésében már említi. Hosszúsága 11, szélessége 4,80 méter. A templomban kővel burkolt, betonból épített oltár áll. Az épületet az 1970-es években renoválták. A homlokzat előtt harangtorony helyett egy oszlopokon álló, vasbetonból épített, piramisban végződő építmény áll, melyben egy harang található.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Budimir falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre a dalmát Zagora területén , a Kamešnica-hegység és a Cetina szurdokvölgye közötti karsztmezőn , aas számú főút mellett fekszik . Története A település területe már az ókorban is lakott volt . Ezt bizonyítják az itt található illír halomsírok és vármaradványok , melyek közül a legnagyobb éppen a plébániatemplom közelében található . A rómaiak idejében itt vezetett át a Tilluriumből Naronába vezető út . Több helyen találhatók középkori sírkövek is , melyek igazolják e terület középkori lakottságát . A török a század elején szállta meg ezt a területet és uralma közel kétszáz évig tartott . Azes karlócai béke értelmében még török kézen maradt . Azban megkötött pozsareváci béke azonban az új határt már a Kamešnica-hegységnél húzta meg , így a település végleg felszabadult . A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveibenután telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . Lakói egészenig azben alapított ugljanei plébániához tartoztak . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . Plébániájátban alapították , de a plébániaházat a második világháború idején felgyújtották és azóta sem építették újjá . A plébános ma is a szomszédos Biorine faluban lakik . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . Azas évek óta lakossága folyamatosan csökkent.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma egy olyan dombon áll , melyen egykor illír erődítmény volt . Azas ésös egyházi sematizmus szerintben építették , míg azes sematizmusat említ építési dátumként . Ez utóbbi tűnik a pontos adatnak , mert Garagnin érsek azas vizitáció jelentésében már említi . Hosszúsága szélessége80 méter . A templomban kővel burkolt , betonból épített oltár áll . Az épületet azes években renoválták . A homlokzat előtt harangtorony helyett egy oszlopokon álló , vasbetonból épített , piramisban végződő építmény áll , melyben egy harang található . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései