Magyar Száműzöttek Lapja
A Magyar Száműzöttek Lapja az első amerikai magyar nyelvű lap. Megjelent New Yorkban, a Spuce Street 17. szám alatt 1853. október 15-től 1853. november 6-ig. Mindössze 6 számot ért meg. A lap szerkesztője, szedője, kiadója, írója Kornis Károly volt.

A lapról 
Kornis Károlyt a lap elindításában támogatta Dancs Lajos és Gorszky Xavér. Egy hónapra 1 dollárban határozták meg a lap előfizetési díját, 117 előfizetőt tudtak szerezni. Feltehetően a Koszta Márton-ügy nagy szerepet játszott a lap elindításában, az amerikaiak büszkék voltak arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok meg tudja védeni saját állampolgárait függetlenül attól, hogy a világ mely pontján kerülnek azok bajba. Az újságban megjelentették a Szedlák Mátyás elleni nyilatkozatokat is, amelyekben elítélték Szedlák szélsőséges Kossuth-ellenességét.

Az újságba nemcsak Kornis Károly, hanem más jeles személyek is írtak, köztük Mészáros Lázár, Török Lajos, Házmán Ferenc, Vetter Antal. Igen figyeltek az amerikai magyar emigránsok a keleti eseményekre, s főleg arra, hogy a magyar haza számára várható-e kedvező fordulat. Ilyen szempontból kísérték figyelemmel és elemezték a krími háborút is. Az elvesztett  magyar szabadságharc menekültjei valóságos politikai, s nem gazdasági menekültek voltak, helyzetüket átmenetinek tekintették, s újra készek voltak harcba szállni Magyarország függetlenségéért, ezt jelezte összetartozási igényük is. A magyar menekültek összejöttek 1853. november 10-én New Yorkban a City-Stul Street 12-14. szám alatt, s valamennyien jelezték, hogy készen állnak szülőföldjük védelmére, mihelyt arra alkalom adódik. Megválasztották a Választmány elnökét, Mészáros Lázárt, a választmány tagjainak sorába Vetter Antal, Házmán Ferenc, Szerényi Antal, Miklósi Ármin és Grisza Ágoston került. 1853. november 13-án tartott is a Választmány egy tanácskozást, de ez is ellankadt a kedvezőtlen körülmények miatt. Ebben benne foglaltatik az európai politikai helyzet, amely nem kedvezett a magyar függetlenség kivívásának; másrészt az amerikai emigráns magyarok a hatalmas országban egymástól nagy távolságban éltek, mindig ott, ahol találtak maguknak egzisztenciát. A későbbi időszakokban azonban nem maradt el a folytatás, újabb és újabb magyar kivándorlók érkeztek, s már hosszabb életű magyar nyelvű lapok indultak, köztük Clevelandben (Ohio) útjára indította Kohányi Tihamér a Szabadság című lapot 1891-ben, a napjainkban is élő  Amerikai Magyar Népszava 1899-ben indult New Yorkban.

Jegyzetek

Források 
Vasváry Ödön: Magyar Amerika. Szeged: Somogyi Könyvtár, 1988. 247 p.  Kornis Károly lásd 114-116, 206, 231. p.
Lukács Lajos: Magyar politikai emigráció 1849-1867. Budapest; Kossuth Könyvkiadó, 1984.  Magyar Száműzöttek Lapja lásd 250. p.
Vida István Kornél: Világostól Appomattoxig : magyarok az amerikai polgárháborúban. Budapest, Akadémiai Kiadó, 2011.  Magyar Száműzöttek Lapja lásd 51-52. p.

Amerikai sajtótermékek
New York-i média
A magyar emigráció sajtótermékei
New York magyar-amerikai kultúrája
A Magyar Száműzöttek Lapja az első amerikai magyar nyelvű lap. Megjelent New Yorkban , a Spuce Street szám alatt októbertől novemberig . Mindösszeszámot ért meg . A lap szerkesztője , szedője , kiadója , írója Kornis Károly volt . A lapról Kornis Károlyt a lap elindításában támogatta Dancs Lajos és Gorszky Xavér . Egy hónapradollárban határozták meg a lap előfizetési díját, előfizetőt tudtak szerezni . Feltehetően a Koszta Márton-ügy nagy szerepet játszott a lap elindításában , az amerikaiak büszkék voltak arra , hogy az Amerikai Egyesült Államok meg tudja védeni saját állampolgárait függetlenül attól , hogy a világ mely pontján kerülnek azok bajba . Az újságban megjelentették a Szedlák Mátyás elleni nyilatkozatokat is , amelyekben elítélték Szedlák szélsőséges Kossuth-ellenességét . Az újságba nemcsak Kornis Károly , hanem más jeles személyek is írtak , köztük Mészáros Lázár , Török Lajos , Házmán Ferenc , Vetter Antal . Igen figyeltek az amerikai magyar emigránsok a keleti eseményekre , s főleg arra , hogy a magyar haza számára várható-e kedvező fordulat . Ilyen szempontból kísérték figyelemmel és elemezték a krími háborút is . Az elvesztett magyar szabadságharc menekültjei valóságos politikai , s nem gazdasági menekültek voltak , helyzetüket átmenetinek tekintették , s újra készek voltak harcba szállni Magyarország függetlenségéért , ezt jelezte összetartozási igényük is . A magyar menekültek összejöttek novemberén New Yorkban a City-Stul Street szám alatt , s valamennyien jelezték , hogy készen állnak szülőföldjük védelmére , mihelyt arra alkalom adódik . Megválasztották a Választmány elnökét , Mészáros Lázárt , a választmány tagjainak sorába Vetter Antal , Házmán Ferenc , Szerényi Antal , Miklósi Ármin és Grisza Ágoston került. novemberán tartott is a Választmány egy tanácskozást , de ez is ellankadt a kedvezőtlen körülmények miatt . Ebben benne foglaltatik az európai politikai helyzet , amely nem kedvezett a magyar függetlenség kivívásának ; másrészt az amerikai emigráns magyarok a hatalmas országban egymástól nagy távolságban éltek , mindig ott , ahol találtak maguknak egzisztenciát . A későbbi időszakokban azonban nem maradt el a folytatás , újabb és újabb magyar kivándorlók érkeztek , s már hosszabb életű magyar nyelvű lapok indultak , köztük Clevelandben ( Ohio ) útjára indította Kohányi Tihamér a Szabadság című lapotben , a napjainkban is élő Amerikai Magyar Népszavaben indult New Yorkban . Jegyzetek Források Vasváry Ödön : Magyar Amerika . Szeged : Somogyi Könyvtár,p . Kornis Károly lásd p. Lukács Lajos : Magyar politikai emigráció Budapest ; Kossuth Könyvkiadó , Magyar Száműzöttek Lapja lásd p. Vida István Kornél : Világostól Appomattoxig \ : magyarok az amerikai polgárháborúban . Budapest , Akadémiai Kiadó , Magyar Száműzöttek Lapja lásd p. Amerikai sajtótermékek New York-i média A magyar emigráció sajtótermékei New York magyar-amerikai kultúrája