Lázár Mihály
Dálnoki Lázár Mihály (Dálnok, 1820 – Illyefalva, 1904) országgyűlési képviselő.

Életútja

Lázár Dávid alkirálybíró fia, ősi székely család sarja. Tanulmányait a székelyudvarhelyi és nagyenyedi református kollégiumokban végezte, majd a marosvásárhelyi királyi ítélőtáblán és az udvari kancelláriánál gyakornoskodott. 1846-ban az erdélyi országgyűlésen berecki képviselő volt. A szabadságharc alatt Szabó Nándor seregében szolgált mint nemzetőr-kapitány. A szabadságharc után hét évi várfogságra itéltetett, melyből azonban a közbejött amnesztia folytán csak két évet kellett kiállania. Hazajőve az egyház terén működött; a Rikán belőli református egyház 1859-ben főgondnokának választotta. Az alkotmányos élet lendületével, 1867-ben kézdiszéki alkirálybíróvá és nemsokára ezután Háromszék és Miklósvárszék igazgató alkirálybírájává választatott. 1869-ben Felső-Fehérmegye hídvégi járását és ezen ciklus után a kézdivásárhelyi kerületet képviselte az országgyűlésen, míg 1872-ben Székelyudvarhely, Oláhfalu, Csíkszereda, Kézdivásárhely, Bereck, Sepsiszentgyörgy és Illyefalva székely városok főispánja lett. 1875-ben Háromszékmegye főispánja volt, mely állásától azonban a közbejött kormányválság folytán csakhamar megvált. 1878-tól a kézdivásárhelyi választókerület küldötte a képviselőházba, ahol a mérsékelt ellenzék tagja volt. Több ízben képviselte az országos honvédegyleti gyűléseken a háromszéki honvédegyletet és a központi választmánynak is tagja volt. Neje borbereki Gillyén Anna volt.

Országgyűlési beszédei a Naplókban (1878-81. VIII., IX., XI., 1881-84. V. XV. k.).

Források

 
 
 Felesége gyászjelentései

További információk

 Bona Gábor: Kossuth Lajos kapitányai. Bp., Zrínyi Katonai Kiadó, 1988. 
 Országgyűlési almanach. Szerk. Halász Sándor. Bp., Athenaeum, 1886.
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973. 

1820-ban született személyek
1904-ben elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1869–1872)
Országgyűlési képviselők (1872–1875)
Országgyűlési képviselők (1878–1881)
Dálnoki Lázár Mihály ( Dálnok,– Illyefalva,országgyűlési képviselő . Életútja Lázár Dávid alkirálybíró fia , ősi székely család sarja . Tanulmányait a székelyudvarhelyi és nagyenyedi református kollégiumokban végezte , majd a marosvásárhelyi királyi ítélőtáblán és az udvari kancelláriánál gyakornoskodott.ban az erdélyi országgyűlésen berecki képviselő volt . A szabadságharc alatt Szabó Nándor seregében szolgált mint nemzetőr-kapitány . A szabadságharc után hét évi várfogságra itéltetett , melyből azonban a közbejött amnesztia folytán csak két évet kellett kiállania . Hazajőve az egyház terén működött ; a Rikán belőli református egyházben főgondnokának választotta . Az alkotmányos élet lendületével, ben kézdiszéki alkirálybíróvá és nemsokára ezután Háromszék és Miklósvárszék igazgató alkirálybírájává választatott.ben Felső-Fehérmegye hídvégi járását és ezen ciklus után a kézdivásárhelyi kerületet képviselte az országgyűlésen , mígben Székelyudvarhely , Oláhfalu , Csíkszereda , Kézdivásárhely , Bereck , Sepsiszentgyörgy és Illyefalva székely városok főispánja lett.ben Háromszékmegye főispánja volt , mely állásától azonban a közbejött kormányválság folytán csakhamar megvált.tól a kézdivásárhelyi választókerület küldötte a képviselőházba , ahol a mérsékelt ellenzék tagja volt . Több ízben képviselte az országos honvédegyleti gyűléseken a háromszéki honvédegyletet és a központi választmánynak is tagja volt . Neje borbereki Gillyén Anna volt . Országgyűlési beszédei a Naplókban VIII. , IX. , XI. , V. XV. k. ) . Források Felesége gyászjelentései További információk Bona Gábor : Kossuth Lajos kapitányai . Bp. , Zrínyi Katonai Kiadó , Országgyűlési almanach . Szerk . Halász Sándor . Bp. , Athenaeum , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , 1820-ban született személyek 1904-ben elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1872 ) Országgyűlési képviselők1875 ) Országgyűlési képviselők1881 )