Társadalmi tudat
A társadalmi tudat a marxista filozófia, azaz a dialektikus és történelmi materializmus fogalma, amely az objektív világnak a társadalmi lét gyakorlati folyamatában kialakult tükrözését foglalja magában. A társadalmi tudat legfontosabb megnyilvánulási formái többek között a politikai ideológia, a jogtudat, az erkölcs, a vallás, a tudomány, a művészet, és maga a filozófia is.

Társadalmi és egyéni tudat
A társadalmi tudat a köznapi egyéni, az objektív világot közvetlenül visszatükröző tudattól eltérően rendszerezettebb, közösségi, elméleti gondolkodáson alapul. A társadalmi tudat rendkívül sokféle formában jelenik meg, ezzel is tárgyának, a természetnek és a társadalomnak a sokféleségét tükrözi. A visszatükrözött objektum sajátosságai szerint a tükrözés módszerei, sajátosságai is meglehetősen különbözőek lehetnek (tudományos fogalom, erkölcsi norma, művészi ábrázolás, vallásos dogma).

A társadalmi tudat fejlődése is történeti jellegű. A tudomány csak akkor jött létre, amikor az empirikus ismeretek, a tapasztalatok egyszerű felhalmozása és továbbadása már nem volt elegendő a társadalom szükségleteinek kielégítésére; a politikai és jogi nézetek, ezek rendszerei akkor alakultak ki, amikor már létrejött az állam, és megteremtődtek az ilyen igények.

Jegyzetek

Források

További információk
Awakening to Race: Individualism and Social Consciousness in America
Children's Social Consciousness and the Development of Social Responsibility
Class Structure in the Social Consciousness, Volume 102
Language, ideology and social consciousness: developing a sociohistorical approach
Literature, social consciousness, and polity
Theology and the social consciousness: a study of the relations of the social consciousness to theology

Filozófia
A társadalmi tudat a marxista filozófia , azaz a dialektikus és történelmi materializmus fogalma , amely az objektív világnak a társadalmi lét gyakorlati folyamatában kialakult tükrözését foglalja magában . A társadalmi tudat legfontosabb megnyilvánulási formái többek között a politikai ideológia , a jogtudat , az erkölcs , a vallás , a tudomány , a művészet , és maga a filozófia is . Társadalmi és egyéni tudat A társadalmi tudat a köznapi egyéni , az objektív világot közvetlenül visszatükröző tudattól eltérően rendszerezettebb , közösségi , elméleti gondolkodáson alapul . A társadalmi tudat rendkívül sokféle formában jelenik meg , ezzel is tárgyának , a természetnek és a társadalomnak a sokféleségét tükrözi . A visszatükrözött objektum sajátosságai szerint a tükrözés módszerei , sajátosságai is meglehetősen különbözőek lehetnek ( tudományos fogalom , erkölcsi norma , művészi ábrázolás , vallásos dogma ) . A társadalmi tudat fejlődése is történeti jellegű . A tudomány csak akkor jött létre , amikor az empirikus ismeretek , a tapasztalatok egyszerű felhalmozása és továbbadása már nem volt elegendő a társadalom szükségleteinek kielégítésére ; a politikai és jogi nézetek , ezek rendszerei akkor alakultak ki , amikor már létrejött az állam , és megteremtődtek az ilyen igények . Jegyzetek Források További információk Awakening to Race : Individualism and Social Consciousness in America Children's Social Consciousness and the Development of Social Responsibility Class Structure in the Social Consciousness , Volume Language , ideology and social consciousness : developing a sociohistorical approach Literature , social consciousness , and polity Theology and the social consciousness : a study of the relations of the social consciousness to theology Filozófia