Balling János
Gelsei Balling János (Gelse, ? – Munkács, 1645. március 19. előtt) katona, várkapitány.

Családja 
Kisnemesi családból származott; feleségétől – Ignéczy István szentmiklósi udvarbíró ismeretlen keresztnevű lányától – három gyermeke született: György, Anna (Leövey Gergelyné), Erzsébet (Kende Ferencné).

Élete 
Katonai pályafutását a Báthori-család szolgálatában kezdte, 1610-ben pedig már jelentős szerepet vállalt a Báthory Gábor ellen eltervezett széki merénylet meghiúsításában. 1613-ban csatlakozott Bethlen Gábor támogatói csoportjához, aminek folyamodványaként kinevezték őt a fogarasi vár kapitányává. 1614-ben a Báthory meggyilkolásában résztvevő Ghiczy Andrást kivégeztette. 

Később, 1619-től – vélhetően halála pillanatáig – a munkácsi vár kapitánya, illetve a munkácsi uradalom provizora volt, s mint ilyen, Bethlen Gábor és I. Rákóczi György legfőbb bizalmasainak egyike. Tisztségében végig erélyesen járt el; már 1622-ben egy 12 pontból álló rendfenntartási pátenst bocsátott ki, melyben szabályozta a vásártartást, a tűzrendészetet, a közbiztonságra vonatkozó intézkedéseket és a törvényi joggyakorlatokat. Az uradalom területén emellett több új település megalapítását is elrendelte, így például Volóc, Kisszolyva és Talamás (ma: Zúgó) alapítását. 1625 és 1629 között kijavította a vár hibáit, és új épületekkel korszerűsítette azt; amiről a felső vár egyik folyosóján emléktábla tanúskodik, a következő latin nyelvű felirattal:

CVRA ET FIDEGENEROSI DNI IOANNISBALLING DEGELSE SUMMI CAPITANEI ARCISACPRAESIDII MUNKACZINCHOATAET ABSOLUTAANNO 1629

1629-ben, Bethlen halála után a vár tulajdonjoga Brandenburgi Katalinra szállt, ám időközben I. Rákóczi György is igyekezett elkövetni mindent annak érdekében, hogy megszerezze magának a stratégiailag fontos erődítményt. Balling kezdetben Katalint támogatta, a későbbiekben viszont – a Kemény Jánossal folytatott tárgyalások eredményeképpen – végül fokozatosan átállt a Rákócziak oldalára. Hűségét bizonyítandó a vár alá érkező királyi követek előtt egyszerűen megtagadta a belépést. A munkácsi vár ennek köszönhetően hosszú évtizedekre a Rákóczi család birtokába került.

Az 1631-32-es Felső-Tisza-vidéki parasztfelkeléssel kezdetben még szimpatizált, Rákóczi érdekeit szem előtt tartva azonban végül részt vett a mozgalom leverésében.

Jellemét tekintve vitéz és hűséges ember hírében állt: akinek ugyanis egyszer a szolgálatába lépett, attól sem erő, sem vesztegetés, sem furfang el nem tántorította. Egyes forrásokból kitűnik, hogy fanatikus kálvinista lehetett, aki azonban a jó ételt és a jó bort egyáltalán nem vetette meg, s a lakomák után nagy élvezettel hallgatta a különféle dalokat és lantjátékokat – állítólag ő maga is messze földön híres kobzosnak számított.

Fanatizmusára jó példa, hogy 1640-ben elfogatta és bebörtönözte Taraszovics Bazil munkácsi püspököt, miután nyilvánosságra került a kárpátaljai ortodoxok uniós szándéka a római katolikus egyházzal. Hasonló okokból 1644-ben az ungvári katolikusokat is megtámadta.

Balling 1645. március közepén halt meg Munkácson – temetésére március 19-én került sor, amelyen I. Rákóczy György is megjelent.

Alakja a magyar irodalomban
Balling János személye néhány szépirodalmi alkotásban is felbukkan:
 Baráth Lajos: A félelem földje
 Tóth Sándor: A virginás asszony
 Vértesi Arnold: Bátori Gábor

Források
 
 Deák Farkas: A széki merénylet 1610-ben; Századok, 1876-6, 482. oldal
Herényi József: A kárpátaljai ukránok egyházi uniójának kezdete a XVII. század közepén; A MTA Nyelv- és Irodalomtudományok Osztályának Közleményei, 1958, 188. oldal
Lehoczky Tivadar: Adatok a Balling, Berthóthy és Leövey családokról; Turul, 1899-2, 82-86. oldal

Munkácsiak
Várkapitányok
Gelsei Balling János ( Gelse , ? – Munkács , március előtt ) katona , várkapitány . Családja Kisnemesi családból származott ; feleségétől – Ignéczy István szentmiklósi udvarbíró ismeretlen keresztnevű lányától – három gyermeke született : György , Anna ( Leövey Gergelyné ) , Erzsébet ( Kende Ferencné ) . Élete Katonai pályafutását a Báthori-család szolgálatában kezdte, ben pedig már jelentős szerepet vállalt a Báthory Gábor ellen eltervezett széki merénylet meghiúsításában.ban csatlakozott Bethlen Gábor támogatói csoportjához , aminek folyamodványaként kinevezték őt a fogarasi vár kapitányává.ben a Báthory meggyilkolásában résztvevő Ghiczy Andrást kivégeztette . Később,től – vélhetően halála pillanatáig – a munkácsi vár kapitánya , illetve a munkácsi uradalom provizora volt , s mint ilyen , Bethlen Gábor és I. Rákóczi György legfőbb bizalmasainak egyike . Tisztségében végig erélyesen járt el ; márben egypontból álló rendfenntartási pátenst bocsátott ki , melyben szabályozta a vásártartást , a tűzrendészetet , a közbiztonságra vonatkozó intézkedéseket és a törvényi joggyakorlatokat . Az uradalom területén emellett több új település megalapítását is elrendelte , így például Volóc , Kisszolyva és Talamás ( ma : Zúgó ) alapítását.ésközött kijavította a vár hibáit , és új épületekkel korszerűsítette azt ; amiről a felső vár egyik folyosóján emléktábla tanúskodik , a következő latin nyelvű felirattal : CVRA ET FIDEGENEROSI DNI IOANNISBALLING DEGELSE SUMMI CAPITANEI ARCISACPRAESIDII MUNKACZINCHOATAET ABSOLUTAANNO 1629-ben , Bethlen halála után a vár tulajdonjoga Brandenburgi Katalinra szállt , ám időközben I. Rákóczi György is igyekezett elkövetni mindent annak érdekében , hogy megszerezze magának a stratégiailag fontos erődítményt . Balling kezdetben Katalint támogatta , a későbbiekben viszont – a Kemény Jánossal folytatott tárgyalások eredményeképpen – végül fokozatosan átállt a Rákócziak oldalára . Hűségét bizonyítandó a vár alá érkező királyi követek előtt egyszerűen megtagadta a belépést . A munkácsi vár ennek köszönhetően hosszú évtizedekre a Rákóczi család birtokába került . Azes Felső-Tisza-vidéki parasztfelkeléssel kezdetben még szimpatizált , Rákóczi érdekeit szem előtt tartva azonban végül részt vett a mozgalom leverésében . Jellemét tekintve vitéz és hűséges ember hírében állt : akinek ugyanis egyszer a szolgálatába lépett , attól sem erő , sem vesztegetés , sem furfang el nem tántorította . Egyes forrásokból kitűnik , hogy fanatikus kálvinista lehetett , aki azonban a jó ételt és a jó bort egyáltalán nem vetette meg , s a lakomák után nagy élvezettel hallgatta a különféle dalokat és lantjátékokat – állítólag ő maga is messze földön híres kobzosnak számított . Fanatizmusára jó példa , hogyben elfogatta és bebörtönözte Taraszovics Bazil munkácsi püspököt , miután nyilvánosságra került a kárpátaljai ortodoxok uniós szándéka a római katolikus egyházzal . Hasonló okokbólben az ungvári katolikusokat is megtámadta . Balling március közepén halt meg Munkácson – temetésére márciusén került sor , amelyen I. Rákóczy György is megjelent . Alakja a magyar irodalomban Balling János személye néhány szépirodalmi alkotásban is felbukkan : Baráth Lajos : A félelem földje Tóth Sándor : A virginás asszony Vértesi Arnold : Bátori Gábor Források Deák Farkas : A széki merényletben ; Századok , oldal Herényi József : A kárpátaljai ukránok egyházi uniójának kezdete a XVII. század közepén ; A MTA Nyelv- és Irodalomtudományok Osztályának Közleményei , oldal Lehoczky Tivadar : Adatok a Balling , Berthóthy és Leövey családokról ; Turul , oldal Munkácsiak Várkapitányok