Lepenica (Šibenik)
Lepenica () falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 19, közúton 24 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a keleti megyehatáron fekszik.

Története 
A település már a középkorban is létezett. Ezt bizonyítja a belterülettől északkeletre található temploma, mely középkori alapokra épült. Középkori eredetét az akkori szokás szerinti keletelt építése is igazolja. A környék falvaival együtt a 16. század közepén foglalta el a török és a 17. század végéig uralma alatt maradt. Ebben az időszakban pusztult el a középkori templom is. A török kiűzése után velencei uralom következett. Templomát a 18. században újjáépítették. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 128, 1910-ben 160 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakossága mezőgazdaságból, szőlőtermesztésből élt. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 68 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Nagy Szent Gergely pápa tiszteletére szentelt római katolikus templomát a középkori templom alapjain 1727 és 1728 között építette Domenico Scotti mester. A templom egyhajós épület. Homlokzatán a bejárat mellett két kisebb ablak felette rózsaablak látható. A homlokzat feletti oromzaton áll a pengefalú harangtorony, benne két haranggal. A templom körül található a falu temetője.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Lepenica ( ) falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , Dalmácia középső részén , a keleti megyehatáron fekszik . Története A település már a középkorban is létezett . Ezt bizonyítja a belterülettől északkeletre található temploma , mely középkori alapokra épült . Középkori eredetét az akkori szokás szerinti keletelt építése is igazolja . A környék falvaival együtt a század közepén foglalta el a török és a század végéig uralma alatt maradt . Ebben az időszakban pusztult el a középkori templom is . A török kiűzése után velencei uralom következett . Templomát a században újjáépítették.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakossága mezőgazdaságból , szőlőtermesztésből élt . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Nagy Szent Gergely pápa tiszteletére szentelt római katolikus templomát a középkori templom alapjainésközött építette Domenico Scotti mester . A templom egyhajós épület . Homlokzatán a bejárat mellett két kisebb ablak felette rózsaablak látható . A homlokzat feletti oromzaton áll a pengefalú harangtorony , benne két haranggal . A templom körül található a falu temetője . Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései