Kael Anna
Kael Anna, Balogh Lajosné (Újpest, 1908. február 2. – Budapest, 1985. február 24.) magyar olimpikon tornász, atléta, kosárlabdázó, egyetemi tanár.

Pályafutása
A Testnevelési Főiskola SE (TFSE) sportolajaként 1926-1944 között atléta, magasugró, távolugró, súlylökő, diszkoszvető, rövidtávfutó; tornász és kosárlabdázó. Sportpályafutását tornászként kezdte. 1929-ben a Magyar Királyi Testnevelési Főiskolán testnevelő tanár diplomát szerzett. A főiskolán előbb 1929-1932 között oktató (az atlétika mozgásanyagát tanította), 1932-1941 között tanársegéd, segédoktató, helyettes tanár, rendes tanár, majd 1941-1950 között egyetemi tanár. Docensként 1950-1952 között az atlétikai kar tanszékvezetője. 1938-ban a tornász-világbajnokságot Budapesten, a Beszkárt pályán rendezték, ahol csapatban ezüstérmes, egyéniben a 4. helyen végzett. 1928-1934 között 2-szeres magyar válogatott. 1932-től atlétikában 8 egyéni bajnoki címer szerzett. 1932-ben első bajnokként megnyerte a női magasugrás (1,45 m) és a távolugrás (4,92 m) versenyszámát. Diszkoszvetésben 5-szörös (1934, 1936, 1937, 1939, 1944 ) magyar bajnok. 1936-ban a diszkoszvetés mellett távolugrásban is győzött. 1932-ben és 1936-ban a 4 × 100 m-es bajnok csapat tagja. 1943-ban és 1944-ben magyar csapatbajnok. 1930-1935 között 5-szörös magyar válogatott. A TFSE  kosárlabda csapatának tagjaként 3-szoros (1933, 1939. 1942) bajnoki címmel rendelkezik. 1933-ban az első bajnoki cím részese. 1928-1934 között a kosárlabda válogatott tagja.

Országos csúcsok
 1930-ban magasugrásban - 1,45 m
 1934-ben súlylökésben - 11,20 m

Olimpiai játékok
Ezen az olimpián szerepelt először a női torna. Az 1928. évi nyári olimpiai játékokon torna, összetett csapat sportágban, csapattársaival (Hámos Mária, Hennyey Aranka, Herpich Rudolfné, Kael Anna, Kövessy Margit, Pályi Margit, Rudas Irén, Szeiler Aranka (Nándorné), Szöllősi Ilona, Tóth Judit) a 4. helyen végzett.

Női tornászcsapatunk az első nap után vezetett, a másodikon azonban a pontozók tevékenységének eredményeként a negyedik helyre esett vissza. A Magyarországi Tornaegyletek Szövetsége (MOTESZ) igazgató tanácsa 1932 novemberében a tornászcsapat tagjainak a pontozás miatti sérelem elégtételeként a MOTESZ nagy bronzérmét adományozta, zománcozott öt karikával, „Emlékül és elégtételül – 1928” bevésett felirattal.

Írásai 
Részt vett a tankönyv szerkesztőbizottságának munkájában, új tantervek, tanmenetek és főiskolai jegyzetek, valamint egyéb segédkönyvek szerkesztésében. Írásaiban elsősorban a női atléták és általában a nők sportfejlődésével, edzésmódszereinek összehasonlításával foglalkozott. 
 Atlétikai képesség fejlődése és változása nem és kor szerint. 1–2. (Testnevelés, 1930),
 A mindent tudó nő. Többekkel. (Családi kislexikon. Szerk. Kőhalmi Béla. Budapest, 1943),
 Az atlétika oktatásának módszere (Bácsalmási Péterrel, TF tankönyv,  Budapest, 1953).

Jegyzetek

Források 

 Kahlich Endre-Gy. Papp László-Subert Zoltán: Olimpiai Játékok 1896-1972; Sport Kiadó, Budapest, 1972

1908-ban született személyek
1985-ben elhunyt személyek
Újpestiek
Magyar diszkoszvetők
Magyar magasugrók
Magyar olimpikonok
Magyar távolugrók
Magyar női tornászok
Magyar női kosárlabdázók
Magyar női atléták
Kael Anna, Balogh Lajosné ( Újpest , február – Budapest , február ) magyar olimpikon tornász , atléta , kosárlabdázó , egyetemi tanár . Pályafutása A Testnevelési Főiskola SE ( TFSE ) sportolajakéntközött atléta , magasugró , távolugró , súlylökő , diszkoszvető , rövidtávfutó ; tornász és kosárlabdázó . Sportpályafutását tornászként kezdte.ben a Magyar Királyi Testnevelési Főiskolán testnevelő tanár diplomát szerzett . A főiskolán előbbközött oktató ( az atlétika mozgásanyagát tanította) ,között tanársegéd , segédoktató , helyettes tanár , rendes tanár , majdközött egyetemi tanár . Docenskéntközött az atlétikai kar tanszékvezetője. ban a tornász-világbajnokságot Budapesten , a Beszkárt pályán rendezték , ahol csapatban ezüstérmes , egyéniben a helyen végzett.közöttszeres magyar válogatott.től atlétikábanegyéni bajnoki címer szerzett.ben első bajnokként megnyerte a női magasugrás45 m ) és a távolugrás92 m ) versenyszámát . Diszkoszvetésbenszörös ) magyar bajnok.ban a diszkoszvetés mellett távolugrásban is győzött.ben ésban a×m-es bajnok csapat tagja.ban ésben magyar csapatbajnok.közöttszörös magyar válogatott . A TFSE kosárlabda csapatának tagjakéntszorosbajnoki címmel rendelkezik.ban az első bajnoki cím részese.között a kosárlabda válogatott tagja . Országos csúcsok ban magasugrásban -45 m ben súlylökésben -20 m Olimpiai játékok Ezen az olimpián szerepelt először a női torna . Az évi nyári olimpiai játékokon torna , összetett csapat sportágban , csapattársaival ( Hámos Mária , Hennyey Aranka , Herpich Rudolfné , Kael Anna , Kövessy Margit , Pályi Margit , Rudas Irén , Szeiler Aranka ( Nándorné ) , Szöllősi Ilona , Tóth Judit ) a helyen végzett . Női tornászcsapatunk az első nap után vezetett , a másodikon azonban a pontozók tevékenységének eredményeként a negyedik helyre esett vissza . A Magyarországi Tornaegyletek Szövetsége ( MOTESZ ) igazgató tanácsanovemberében a tornászcsapat tagjainak a pontozás miatti sérelem elégtételeként a MOTESZ nagy bronzérmét adományozta , zománcozott öt karikával , „ Emlékül és elégtételül – bevésett felirattal . Írásai Részt vett a tankönyv szerkesztőbizottságának munkájában , új tantervek , tanmenetek és főiskolai jegyzetek , valamint egyéb segédkönyvek szerkesztésében . Írásaiban elsősorban a női atléták és általában a nők sportfejlődésével , edzésmódszereinek összehasonlításával foglalkozott . Atlétikai képesség fejlődése és változása nem és kor szerint.2. ( Testnevelés , A mindent tudó nő . Többekkel . ( Családi kislexikon . Szerk . Kőhalmi Béla . Budapest , Az atlétika oktatásának módszere ( Bácsalmási Péterrel , TF tankönyv, Budapest , Jegyzetek Források Kahlich Endre-Gy . Papp László-Subert Zoltán : Olimpiai Játékok Sport Kiadó, Budapest , 1908-ban született személyek 1985-ben elhunyt személyek Újpestiek Magyar diszkoszvetők Magyar magasugrók Magyar olimpikonok Magyar távolugrók Magyar női tornászok Magyar női kosárlabdázók Magyar női atléták