Szomorú vasárnap (dal)
A Szomorú vasárnap, amelyet gyakran az öngyilkosok dalaként is emlegettek, egy népszerű magyar dal, zenéjét Seress Rezső zongoraművész, slágerszerző szerezte, szövegét Jávor László költő írta. Első kiadása 1933-ban jelent meg, és – nem kis részben a köré szövődött városi legendák hatásának köszönhetően – hamarosan világszerte ismertté vált. Keletkezésének története és fogadtatása ihlette az 1999-bemutatott  Szomorú vasárnap („Gloomy Sunday - Ein Lied von Liebe und Tod”) című német–magyar filmdrámát, Rolf Schübel rendezésében.
A dal eredeti címe Vége a világnak volt, a világháború okozta kétségbeesésről szólt, és egy, az emberek vétkeivel kapcsolatos, csendes imában végződött. A Szomorú vasárnap címet viselő változatot Jávor László írta, ebben a főhős öngyilkosságot kíván elkövetni kedvese halála után. Ez utóbbi változat rendkívül népszerűvé vált, míg az előbbit gyakorlatilag elfelejtették.

Első magyar nyelvű felvétele 1935-ben készült el, Kalmár Pál közreműködésével, de már a következő évben elkészült angol fordítása (Sam M. Lewis jóvoltából) és első angol nyelvű felvétele is, melyen Hal Kemp énekelt. Ugyancsak 1936-ban elkészült egy másik angol nyelvű felvétele is, ezúttal Paul Robeson énekelte a dalt, Desmond Carter szövegével. Angol nyelvterületen az hozta el a világhírt a dalnak, amikor Billie Holiday is előadta 1941-ben. Lewis fordításában nagy hangsúlyt kapott az öngyilkosság, a dal címe is „Hungarian Suicide Song” (kb.: Az öngyilkosok magyar dala) lett. Többféle városi legenda is született azzal kapcsolatosan, hogy a dal hatására számosan követtek el öngyilkosságot.

Keletkezése 

A dalt Seress Rezső abban az időben szerezte, 1932 végén, amikor Párizsban élt, és megpróbált ott elismert dalszerzővé válni. Először a zongorára írt, c-moll hangnemű dallam született meg, ezt követte a szöveg születése. Seress a nagy gazdasági világválság idején írta a dalt, ráadásul abban az időben már a fasiszta befolyás is erősödött a szerző hazájában, a különböző források azonban eltérnek azzal kapcsolatban, hogy milyen mértékben befolyásolhatta a dal születését alkotójának személyes melankóliája, illetve a világ jövője feletti aggodalma. Seress szövegének alapja az emberi igazságtalanságok kárhoztatása, lezárva egy Istenhez szóló fohásszal, melyben irgalmat kér a modern világnak és a bűnbe sodródó embereknek. Egyes feltevések szerint a „Vége a világnak” szavak csak a második világháború körüli időszakban kerültek a szövegbe, és valójában nem is kerülnek elő 1946-nál korábbi kiadásokban.

Seressnek kezdetben nehézséget jelentett, hogy kiadót találjon, elsősorban a dal szokatlanul melankolikus jellege miatt. Akadt olyan kiadó is, aki azzal zárkózott el a megkeresés elől, hogy szerinte a dal nem egyszerűen szomorú, hanem egészen rettentő kétségbeesés sugárzik belőle, ezért úgy vélte, senkinek nem tenne jót, ha ilyesmit kellene hallania. A dalnak ezért végül először csak a kottáját adták ki, Jávor László szövegével, akit a jegyesével történt, nem sokkal korábbi szakítása ihletett annak megírására. A legtöbb forrás szerint az első kiadáshoz képest Jávor módosított a szövegen, és az így véglegesített változat vált a legnépszerűbbé; ez nélkülözött minden politikai utalást, a dal így egyszerűen a kedves halála fölötti bánkódásról és a túlvilágban való találkozás reményéről szólt. A későbbi feldolgozások is leginkább az elvesztett szerelem fölötti kesergés eszméjén alapultak.

Városi legendák 
Az idők során számos városi legenda született a dallal kapcsolatban, a legtöbb arról szólt, hogy különböző életkorú, nemű és társadalmi státuszú emberek sorra követtek el öngyilkosságot a hallatán, ezért egyes rádiók tiltólistára is helyezték a dalt. Ezeknek azonban elég nagy része nem megalapozott.

Sajtójelentések szerint csak az 1930-as években legalább 19 olyan öngyilkosság történt Magyarországon és az Egyesült Államokban, amelyek összefüggésbe hozhatók a Szomorú vasárnappal. A konkrét esetek legtöbbjét azonban körülményes tényszerűen igazolni. Az a tény, hogy Magyarországon a dal születése körüli években amúgy is magas volt az öngyilkosságok száma – egyszerűen olyan társadalmi tényezők miatt, mint a szegénység és az éhezés – önmagában is jó táptalajt adhatott az ilyen városi legendák terjedésének. Nem születtek tanulmányok azzal kapcsolatban, hogy milyen összefüggés volt – ha volt egyáltalán – a dal és az öngyilkosságok között.

A BBC egyébként egy időben valóban tiltólistára helyezte a dalt saját műsoraiban, Billie Holiday előadásában, arra hivatkozva, hogy ártalmas az erkölcsre az akkori nehéz háborús időszakban, a szöveg nélküli, instrumentális változatot azonban engedélyezte. Az említett tiltást a BBC 2002-ben oldotta fel, más állítólagos rádiós letiltásokra vonatkozóan kevés tényszerű adat ismert.

Jelentősebb előadói, feldolgozói 

 1935: Kalmár Pál, Karády Katalin
 1936: Paul Whiteman & Johnny Hauser
 1936: Damia (francia nyelven: „Sombre dimanche”)
 1936: Noriko Awaya (japán nyelven: „Kurai Nichiyōbi (暗い日曜日)”)
 1936: Hildegarde
 1936: Agustín Magaldi (spanyol nyelven: „Triste domingo”)
 1937: Pjotr Lescsenko (orosz nyelven: „Мрачный воскресный день”)
 1940: Artie Shaw + Pauline Byrne
 1941: Billie Holiday
 1941: Mimi Thoma (német nyelven: „Einsamer Sonntag”)
 1946: Luis Russell + Lee Richardson
 1958: Ricky Nelson
 1958: Mel Tormé
 1959: Eila Pellinen (finn nyelven: „Surullinen sunnuntai”)
 1961: Sarah Vaughan
 1961: Lorez Alexandria
 1962: Ketty Lester
 1962: Lou Rawls
 1967: Carmen McRae
 1967: Stan Kenton
 1968: Genesis [Los Angeles-i rockzenekar]
 1969: Ray Charles
 1969: Big Maybelle
 1972: Viktor Klimenko
 1975: Jimmy Witherspoon
 1977: Etta Jones
 1980: Lydia Lunch
 1981: Elvis Costello
 1983: Marc Almond
 1984: Peter Wolf
 1985: Harri Marstio (finn nyelven)
 1986: Christian Death
 1987: Dead Milkmen
 1987: Serge Gainsbourg (francia nyelven)
 1987: Abbey Lincoln
 1987: Marianne Faithfull
 1991: Vlado Kreslin
 1991: Hot Club de Norvège
 1992: Diamanda Galás
 1992: Sinéad O’Connor
 1993: Gitane Demone
 1996: Sarah McLachlan
 1999: Björk
 1999: Marozsán Erika (a Szomorú vasárnap című filmben)
 2000: Sarah Brightman
 2012: Leander Rising
 2014: Joss Stone előadásában a 100 Tagú Cigányzenekar közreműködésével, Gloomy Sunday

Néhány feldolgozása 
Gloomy Sunday címen az előadó megnevezése nélkül, feldolgozók: François Gonda (IPI: 75579337), Marie Carcopino Tusoli Jean (IPI: 5162428) 

Serge Gainsburg (IPI: 11123948), Billy Holliday  (IPI: 14281809), Sarah Brigthman (IPI: 277859599) előadásában

Sombre Dimanche címen Stephane Sanserverino (IPI: 149551848), Claire Diterzi  (IPI: 499061124), Yvette Gallino Michele (IPI: 401982179) előadásában 

feldolgozás, előadó megjelölése nélkül François Gonda (IPI: 75579337), Marie Carcopino Tusoli Jean (IPI: 5162428), Ge Villate Roger Marie (IPI: 32091617)

A zeneműkiadó valamennyi esetben az Editio Musica Budapest Zeneműkiadó (IPI: 642408364), illetve a Meridian Editions (IPI: 20544916) Paris

Jegyzetek

További információk

Fordítás

Dalok
1933
A Szomorú vasárnap , amelyet gyakran az öngyilkosok dalaként is emlegettek , egy népszerű magyar dal , zenéjét Seress Rezső zongoraművész , slágerszerző szerezte , szövegét Jávor László költő írta . Első kiadásaban jelent meg , és – nem kis részben a köré szövődött városi legendák hatásának köszönhetően – hamarosan világszerte ismertté vált . Keletkezésének története és fogadtatása ihlette azbemutatott Szomorú vasárnap ( „ Gloomy Sunday - Ein Lied von Liebe und Tod” ) című német–magyar filmdrámát , Rolf Schübel rendezésében . A dal eredeti címe Vége a világnak volt , a világháború okozta kétségbeesésről szólt , és egy , az emberek vétkeivel kapcsolatos , csendes imában végződött . A Szomorú vasárnap címet viselő változatot Jávor László írta , ebben a főhős öngyilkosságot kíván elkövetni kedvese halála után . Ez utóbbi változat rendkívül népszerűvé vált , míg az előbbit gyakorlatilag elfelejtették . Első magyar nyelvű felvételeben készült el , Kalmár Pál közreműködésével , de már a következő évben elkészült angol fordítása ( Sam M. Lewis jóvoltából ) és első angol nyelvű felvétele is , melyen Hal Kemp énekelt . Ugyancsakban elkészült egy másik angol nyelvű felvétele is , ezúttal Paul Robeson énekelte a dalt , Desmond Carter szövegével . Angol nyelvterületen az hozta el a világhírt a dalnak , amikor Billie Holiday is előadtaben . Lewis fordításában nagy hangsúlyt kapott az öngyilkosság , a dal címe is „ Hungarian Suicide Song” ( kb . : Az öngyilkosok magyar dala ) lett . Többféle városi legenda is született azzal kapcsolatosan , hogy a dal hatására számosan követtek el öngyilkosságot . Keletkezése A dalt Seress Rezső abban az időben szerezte, végén , amikor Párizsban élt , és megpróbált ott elismert dalszerzővé válni . Először a zongorára írt , c-moll hangnemű dallam született meg , ezt követte a szöveg születése . Seress a nagy gazdasági világválság idején írta a dalt , ráadásul abban az időben már a fasiszta befolyás is erősödött a szerző hazájában , a különböző források azonban eltérnek azzal kapcsolatban , hogy milyen mértékben befolyásolhatta a dal születését alkotójának személyes melankóliája , illetve a világ jövője feletti aggodalma . Seress szövegének alapja az emberi igazságtalanságok kárhoztatása , lezárva egy Istenhez szóló fohásszal , melyben irgalmat kér a modern világnak és a bűnbe sodródó embereknek . Egyes feltevések szerint a „ Vége a világnak” szavak csak a második világháború körüli időszakban kerültek a szövegbe , és valójában nem is kerülnek előnál korábbi kiadásokban . Seressnek kezdetben nehézséget jelentett , hogy kiadót találjon , elsősorban a dal szokatlanul melankolikus jellege miatt . Akadt olyan kiadó is , aki azzal zárkózott el a megkeresés elől , hogy szerinte a dal nem egyszerűen szomorú , hanem egészen rettentő kétségbeesés sugárzik belőle , ezért úgy vélte , senkinek nem tenne jót , ha ilyesmit kellene hallania . A dalnak ezért végül először csak a kottáját adták ki , Jávor László szövegével , akit a jegyesével történt , nem sokkal korábbi szakítása ihletett annak megírására . A legtöbb forrás szerint az első kiadáshoz képest Jávor módosított a szövegen , és az így véglegesített változat vált a legnépszerűbbé ; ez nélkülözött minden politikai utalást , a dal így egyszerűen a kedves halála fölötti bánkódásról és a túlvilágban való találkozás reményéről szólt . A későbbi feldolgozások is leginkább az elvesztett szerelem fölötti kesergés eszméjén alapultak . Városi legendák Az idők során számos városi legenda született a dallal kapcsolatban , a legtöbb arról szólt , hogy különböző életkorú , nemű és társadalmi státuszú emberek sorra követtek el öngyilkosságot a hallatán , ezért egyes rádiók tiltólistára is helyezték a dalt . Ezeknek azonban elég nagy része nem megalapozott . Sajtójelentések szerint csak azas években legalábbolyan öngyilkosság történt Magyarországon és az Egyesült Államokban , amelyek összefüggésbe hozhatók a Szomorú vasárnappal . A konkrét esetek legtöbbjét azonban körülményes tényszerűen igazolni . Az a tény , hogy Magyarországon a dal születése körüli években amúgy is magas volt az öngyilkosságok száma – egyszerűen olyan társadalmi tényezők miatt , mint a szegénység és az éhezés – önmagában is jó táptalajt adhatott az ilyen városi legendák terjedésének . Nem születtek tanulmányok azzal kapcsolatban , hogy milyen összefüggés volt – ha volt egyáltalán – a dal és az öngyilkosságok között . A BBC egyébként egy időben valóban tiltólistára helyezte a dalt saját műsoraiban , Billie Holiday előadásában , arra hivatkozva , hogy ártalmas az erkölcsre az akkori nehéz háborús időszakban , a szöveg nélküli , instrumentális változatot azonban engedélyezte . Az említett tiltást a BBCben oldotta fel , más állítólagos rádiós letiltásokra vonatkozóan kevés tényszerű adat ismert . Jelentősebb előadói , feldolgozói Kalmár Pál , Karády Katalin Paul Whiteman & Johnny Hauser Damia ( francia nyelven : „ Sombre dimanche” ) Noriko Awaya ( japán nyelven : „ Kurai Nichiyōbi ( 暗い日曜日) ” ) Hildegarde Agustín Magaldi ( spanyol nyelven : „ Triste domingo” ) Pjotr Lescsenko ( orosz nyelven : „ Мрачный воскресный день” ) Artie Shaw + Pauline Byrne Billie Holiday Mimi Thoma ( német nyelven : „ Einsamer Sonntag” ) Luis Russell + Lee Richardson Ricky Nelson Mel Tormé Eila Pellinen ( finn nyelven : „ Surullinen sunnuntai” ) Sarah Vaughan Lorez Alexandria Ketty Lester Lou Rawls Carmen McRae Stan Kenton Genesis [ Los Angeles-i rockzenekar ] Ray Charles Big Maybelle Viktor Klimenko Jimmy Witherspoon Etta Jones Lydia Lunch Elvis Costello Marc Almond Peter Wolf Harri Marstio ( finn nyelven ) Christian Death Dead Milkmen Serge Gainsbourg ( francia nyelven ) Abbey Lincoln Marianne Faithfull Vlado Kreslin Hot Club de Norvège Diamanda Galás Sinéad O’Connor Gitane Demone Sarah McLachlan Björk Marozsán Erika ( a Szomorú vasárnap című filmben ) Sarah Brightman Leander Rising Joss Stone előadásában aTagú Cigányzenekar közreműködésével , Gloomy Sunday Néhány feldolgozása Gloomy Sunday címen az előadó megnevezése nélkül , feldolgozók : François Gonda ( IPI : Marie Carcopino Tusoli Jean ( IPI : Serge Gainsburg ( IPI : Billy Holliday ( IPI : Sarah Brigthman ( IPI: előadásában Sombre Dimanche címen Stephane Sanserverino ( IPI : Claire Diterzi ( IPI : Yvette Gallino Michele ( IPI: előadásában feldolgozás , előadó megjelölése nélkül François Gonda ( IPI : Marie Carcopino Tusoli Jean ( IPI : Ge Villate Roger Marie ( IPI : A zeneműkiadó valamennyi esetben az Editio Musica Budapest Zeneműkiadó ( IPI : illetve a Meridian Editions ( IPI: Paris Jegyzetek További információk Fordítás Dalok 1933