A nagyenyedi két fűzfa (elbeszélés)
A nagyenyedi két fűzfa Jókai Mór 1853-ban írt elbeszélése. A „beszélyt” a Délibáb című szépirodalmi hetilap adta ki először, másodszor 1854-ben, az Erdélyi képek című novellagyűjteményben jelent meg. Az elbeszélés önálló kiadásban először a Magyar Könyvtár című sorozatban jelent meg Lampel Róbert kiadásában.

Történelmi előzmény 
Az elbeszélésnek valós történelmi esemény az alapja: a Rákóczi-szabadságharc idején Nagyenyedet támadás érte, és a kollégium tanulói is részt vettek a küzdelemben. A történetben a kuruc-labanc ellentét a háttérben marad, Jókai mindkét felet martalócként ábrázolja. A közép­pontban a fosztogató hadak és a békés polgárok ellentéte áll. A diákok hősies harca mellett egy ártatlan szerelem áll a középpontban: József és Klárika romantikus kapcsolata.

Történet 

Jókai Mór idejében Felvinc és Nagyenyed között egy kis hegyi patakon kőhíd ívelt át. A híd mellett kétfelől a patak oldalában két hatalmas, 150 éves fűz állt. A két fához kapcsolódó történet 1704-ben a Rákóczi-szabadságharc idején kezdődött, amikor Nagyenyed környékén is gyakran megjelentek a kuruc és labanc csapatok. Mindkét fél a várost is gyakran megsarcolta. Balika, a kurucvezér a Tordai-hasadék egyik barlangjában húzta meg magát a csapatával, a Mezőséget két labancfőnök uralta: Trajtzigfritzig és Bórembukk.

A nagyenyedi kollégiumban hétszáz kollégista tanult ebben az időben. Az intézmény rektorprofesszora, Tordai Szabó Gerzson békeszerető ember hírében állt, csak a tudományok érdekelték. A lányával, Klárikával kollégium tövében lévő emeletes házban laktak. A tudós professzorhoz csak két kedvenc diákja volt bejáratos: Zetelaky József és Karassiay Áron. Idő múltával József szerelmes lett a kisasszonyba, levelet is csempészett be hozzá, de a lány megmutatta a verset az édesapjának, aki rápirított a költőre.

A labancok száz darab vágómarhát, ötven mázsa szalonnát, ezer kenyeret, tizenkét bendő túrót és kétszáz akó bort követeltek a várostól. A nagyenyediek nagy nehezen összeszedték a kívánt mennyiséget, szekerekre is rakták, de útközben Balika a kurucaival elragadta tőlük az egész szállítmányt. A lakosság a labancok jöttének hírére hirtelen elhagyta a házait, az értékeit elásta, az asszonyokat, gyermekeket, öregeket felküldték a hegyekbe az erdők közé. A hajadon leányokat a református templomba gyűjtötték össze, a fegyverfogható férfiak pedig itt, a templom udvarán táboroztak le. A kollégium diákjai kardokkal és kopjákkal fegyverkeztek fel, és kérték a professzoraikat, hogy a labancok ellen vezessék őket. Szabó Gerzson uram azonban megtiltotta a diákoknak, hogy fegyvert fogjanak, a professzor a nemes város békés alkudozásaiban bízott. A fegyvereket elszedték a diákoktól de azok másnap korán reggel kimentek a Maros partjára, ott jó friss fűzfákról vágtak maguknak egy-egy husángot, és azokat a tógájuk alá rejtve, észrevétlenül beszállították a kollégiumba, és elrejtették a faraktárba.

Még aznap délben megjelent a város alatt Trajtzigfritzig háromezres seregével. Az enyedi főbíró és a rektorprofesszor ment elé deputációba, ám a martalóchad parancsnokának újabb követelésével tértek haza. A lakosság a béke ígéretére visszatért a házaiba, a labancok a várostól ezer lépésre vertek tábort. A lányok azonban a templomban maradtak, ahol éjszaka Klárika egy látomástól vezérelve felment a templomtoronyba. Onnan látta meg, hogy a labancok orozva közeledtek a város felé, ezért megkondította a súlyos vészharangot, hogy figyelmeztesse az enyedieket. Mire a labancok a városba értek, ismét üresen találtak minden házat. Trajtzigfritzig ekkor parancsot adott, hogy tizenkét helyen fel kell gyújtani a várost, ám olyan zápor kerekedett, hogy rögtön eloltott minden tüzet. A martalócok másnap reggel fogságba vetették Gerzson professzort és a lányát. A diákok ezt látván nem bírták tovább, és a fűzfadorongjaikkal a labanchadra vetették magukat. A véres harc közepette Zetelaky József és Karassiay Áron megküzdött Trajtzigfritziggel és Bórembukk-kal. A diákok győzelme után Gerzson úr és Klárika a két fiúval együtt térden állva adtak hálát az Úrnak a megszabadulásért.

A mű szerkezete 

 Bevezetés: A történelmi korszak humoros jellemzése és az enyedi kollégium diákjainak élete. A rektorprofesszor és a két diák főszereplő bemutatása. Zetelaky József nyiladozó szerelme.
 Bonyodalom: József lelepleződik (a szerelmes levél). A labancvezér által követelt sarc elvesztése súlyos következményekkel jár.
 Kibontakozás: A labancok közelednek, az enyediek a védekezésre készülődnek. Klárika bátor tettével megmenti a várost. A település vezetőit megszégyenítik a labancok.
 Tetőpont: A diákok összecsapnak a labanchaddal. Zetelaky József és Karassiay Áron megküzd Trajtzigfritziggel és Bórembukk-kal.
 Megoldás: A két jó barát kiszabadítja az elhurcolt apát és lányát. A város megmenekül. József és Klárika Tordai Szabó Gerzson áldástól kísérve elnyeri az áhított boldogságot.

A elbeszélés keretes szerkezetű: az író jelen időben kezdi a történetet a hegyi patak kőhídja mellett álló fűzfák leírásával, és a végén ugyanide tér vissza. A nagyenyedi diákok hőstettét pedig múlt időben meséli el.

Szereplők 
 Zetelaky József – nagyenyedi - felsőbb osztályos (humanissime) - tizenhét éves diák
 Karassiay Áron – József tanulótársa, barátja, rettentő erejű diák
 Tordai Szabó Gerzson – a nagyenyedi kollégium rektorprofesszora
 Trajtzigfritzig – labanc rablóvezér
 Bórembukk – Trajtzigfritzig alvezére
 Klárika – Tordai Szabó Gerzson gyönyörű lánya
 Balika – kurucvezér
 Tóth János – főbíró

Filmfeldolgozás 
1979-ben Bán Róbert rendezésében 78 perces magyar tévéfilm készült Jókai Mór művéből Józsa Imre, Sinkovits-Vitay András, Málnai Zsuzsa, Kézdy György, Bencze Ferenc és Szoboszlay Sándor főszereplésével.

Jegyzetek

Források 
 A nagyenyedi két fűzfa (Beszély) Jókai Mór válogatott elbeszélései Magyar Elektronikus Könyvtár
 A nagyenyedi két fűzfa (Jókai Mór: Elbeszélések) MEK
 Jókai Mór - A nagyenyedi két fűzfa (doksi.hu)

További információk 
 A nagyenyedi két fűzfa szövege

Kapcsolódó szócikkek 
 Diákemlékmű (Nagyenyed)
 Bethlen Gábor Kollégium
 A két koldusdiák

Magyar elbeszélések
Jókai Mór művei
Nagyenyed
A nagyenyedi két fűzfa Jókai Mórban írt elbeszélése . A „ beszélyt” a Délibáb című szépirodalmi hetilap adta ki először , másodszorben , az Erdélyi képek című novellagyűjteményben jelent meg . Az elbeszélés önálló kiadásban először a Magyar Könyvtár című sorozatban jelent meg Lampel Róbert kiadásában . Történelmi előzmény Az elbeszélésnek valós történelmi esemény az alapja : a Rákóczi-szabadságharc idején Nagyenyedet támadás érte , és a kollégium tanulói is részt vettek a küzdelemben . A történetben a kuruc-labanc ellentét a háttérben marad , Jókai mindkét felet martalócként ábrázolja . A közép­pontban a fosztogató hadak és a békés polgárok ellentéte áll . A diákok hősies harca mellett egy ártatlan szerelem áll a középpontban : József és Klárika romantikus kapcsolata . Történet Jókai Mór idejében Felvinc és Nagyenyed között egy kis hegyi patakon kőhíd ívelt át . A híd mellett kétfelől a patak oldalában két hatalmas,éves fűz állt . A két fához kapcsolódó történetben a Rákóczi-szabadságharc idején kezdődött , amikor Nagyenyed környékén is gyakran megjelentek a kuruc és labanc csapatok . Mindkét fél a várost is gyakran megsarcolta . Balika , a kurucvezér a Tordai-hasadék egyik barlangjában húzta meg magát a csapatával , a Mezőséget két labancfőnök uralta : Trajtzigfritzig és Bórembukk . A nagyenyedi kollégiumban hétszáz kollégista tanult ebben az időben . Az intézmény rektorprofesszora , Tordai Szabó Gerzson békeszerető ember hírében állt , csak a tudományok érdekelték . A lányával , Klárikával kollégium tövében lévő emeletes házban laktak . A tudós professzorhoz csak két kedvenc diákja volt bejáratos : Zetelaky József és Karassiay Áron . Idő múltával József szerelmes lett a kisasszonyba , levelet is csempészett be hozzá , de a lány megmutatta a verset az édesapjának , aki rápirított a költőre . A labancok száz darab vágómarhát , ötven mázsa szalonnát , ezer kenyeret , tizenkét bendő túrót és kétszáz akó bort követeltek a várostól . A nagyenyediek nagy nehezen összeszedték a kívánt mennyiséget , szekerekre is rakták , de útközben Balika a kurucaival elragadta tőlük az egész szállítmányt . A lakosság a labancok jöttének hírére hirtelen elhagyta a házait , az értékeit elásta , az asszonyokat , gyermekeket , öregeket felküldték a hegyekbe az erdők közé . A hajadon leányokat a református templomba gyűjtötték össze , a fegyverfogható férfiak pedig itt , a templom udvarán táboroztak le . A kollégium diákjai kardokkal és kopjákkal fegyverkeztek fel , és kérték a professzoraikat , hogy a labancok ellen vezessék őket . Szabó Gerzson uram azonban megtiltotta a diákoknak , hogy fegyvert fogjanak , a professzor a nemes város békés alkudozásaiban bízott . A fegyvereket elszedték a diákoktól de azok másnap korán reggel kimentek a Maros partjára , ott jó friss fűzfákról vágtak maguknak egy-egy husángot , és azokat a tógájuk alá rejtve , észrevétlenül beszállították a kollégiumba , és elrejtették a faraktárba . Még aznap délben megjelent a város alatt Trajtzigfritzig háromezres seregével . Az enyedi főbíró és a rektorprofesszor ment elé deputációba , ám a martalóchad parancsnokának újabb követelésével tértek haza . A lakosság a béke ígéretére visszatért a házaiba , a labancok a várostól ezer lépésre vertek tábort . A lányok azonban a templomban maradtak , ahol éjszaka Klárika egy látomástól vezérelve felment a templomtoronyba . Onnan látta meg , hogy a labancok orozva közeledtek a város felé , ezért megkondította a súlyos vészharangot , hogy figyelmeztesse az enyedieket . Mire a labancok a városba értek , ismét üresen találtak minden házat . Trajtzigfritzig ekkor parancsot adott , hogy tizenkét helyen fel kell gyújtani a várost , ám olyan zápor kerekedett , hogy rögtön eloltott minden tüzet . A martalócok másnap reggel fogságba vetették Gerzson professzort és a lányát . A diákok ezt látván nem bírták tovább , és a fűzfadorongjaikkal a labanchadra vetették magukat . A véres harc közepette Zetelaky József és Karassiay Áron megküzdött Trajtzigfritziggel és Bórembukk-kal . A diákok győzelme után Gerzson úr és Klárika a két fiúval együtt térden állva adtak hálát az Úrnak a megszabadulásért . A mű szerkezete Bevezetés : A történelmi korszak humoros jellemzése és az enyedi kollégium diákjainak élete . A rektorprofesszor és a két diák főszereplő bemutatása . Zetelaky József nyiladozó szerelme . Bonyodalom : József lelepleződik ( a szerelmes levél ) . A labancvezér által követelt sarc elvesztése súlyos következményekkel jár . Kibontakozás : A labancok közelednek , az enyediek a védekezésre készülődnek . Klárika bátor tettével megmenti a várost . A település vezetőit megszégyenítik a labancok . Tetőpont : A diákok összecsapnak a labanchaddal . Zetelaky József és Karassiay Áron megküzd Trajtzigfritziggel és Bórembukk-kal . Megoldás : A két jó barát kiszabadítja az elhurcolt apát és lányát . A város megmenekül . József és Klárika Tordai Szabó Gerzson áldástól kísérve elnyeri az áhított boldogságot . A elbeszélés keretes szerkezetű : az író jelen időben kezdi a történetet a hegyi patak kőhídja mellett álló fűzfák leírásával , és a végén ugyanide tér vissza . A nagyenyedi diákok hőstettét pedig múlt időben meséli el . Szereplők Zetelaky József – nagyenyedi - felsőbb osztályos ( humanissime ) - tizenhét éves diák Karassiay Áron – József tanulótársa , barátja , rettentő erejű diák Tordai Szabó Gerzson – a nagyenyedi kollégium rektorprofesszora Trajtzigfritzig – labanc rablóvezér Bórembukk – Trajtzigfritzig alvezére Klárika – Tordai Szabó Gerzson gyönyörű lánya Balika – kurucvezér Tóth János – főbíró Filmfeldolgozás 1979-ben Bán Róbert rendezésébenperces magyar tévéfilm készült Jókai Mór művéből Józsa Imre , Sinkovits-Vitay András , Málnai Zsuzsa , Kézdy György , Bencze Ferenc és Szoboszlay Sándor főszereplésével . Jegyzetek Források A nagyenyedi két fűzfa ( Beszély ) Jókai Mór válogatott elbeszélései Magyar Elektronikus Könyvtár A nagyenyedi két fűzfa ( Jókai Mór : Elbeszélések ) MEK Jókai Mór - A nagyenyedi két fűzfa ( doksi.hu ) További információk A nagyenyedi két fűzfa szövege Kapcsolódó szócikkek Diákemlékmű ( Nagyenyed ) Bethlen Gábor Kollégium A két koldusdiák Magyar elbeszélések Jókai Mór művei Nagyenyed