Himmelberg
Himmelberg osztrák község Karintia Feldkircheni járásában. 2016 januárjában 2300 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Himmelberg Karintia középső részén fekszik a Tiebel (a Gurk mellékfolyója) mentén. A Tiebel forrása a második legnagyobb forrás Ausztriában. Legmagasabb pontja az 1600 méteres Hoferalmkopf. Az önkormányzat 7 katasztrális községből és bennük 36 faluból és egyéb településrészből tevődik össze.

A környező települések: északnyugatra Gnesau, északkeletre Steuerberg, délkeletre Feldkirchen in Kärnten, délnyugatra Steindorf am Ossiacher See, nyugatra Arriach.

Története
Himmelberg területe a 9-10. században népesült be. A Szt. Márton-templomot 1065-ben említik először, mint az Eppenstein-család magánkápolnáját. Himmelberg vára a 11-12. században épült; tulajdonosáról, a von Himmelberg családról először 1196-ban történik említés. Nagyjából ekkoriban váltotta fel az eredeti szlovén Sokova elnevezést a "Himmelberch". A híres minnesanger, Ulrich von Liechtenstein 1255 körül írt Frauendienst c. művében leírja, hogyan győzte le egy énekversenyen Zachäus von Himmelberget. 

1329-re a himmelbergi törvényszék fennhatósága kiterjedt a Ossiach, Steuerberg és Reichenau környéki területekre és a kastélyhoz tartozó birtok is megnövekedett. A himmelbergi várúr,  Marchward der Pibriacher 1382-1396 között felépíttette Biberstein várát. 

A Tiebel patak erejét felhasználva a 16. századtól kezdve megkezdődött a vashámorok építése és a vasfeldolgozás. Himmelberg különösen kaszakovácsairól volt ismert. A 19. század második felében már évente 250 ezer kaszát gyártottak. A századfordulóra  a termelés jelentősen visszaesett, a két világháború között pedig meg is szűnt ez az iparág. 

A községi önkormányzat 1850-ben jött létre. 1865-ben Zedlitzdorf és Mitteregg katasztrális községek átkerültek Reichenauhoz. 1895/96-ban Gnesau és Gurk falvak is különváltak és önálló önkormányzatot hoztak létre. 1921-ben Innerteuchent kapcsolták Arriachhoz, 1973-ban pedig kisebb határkiigazítás történt Steuerberg javára.

Lakossága
A himmelbergi önkormányzat területén 2016 januárjában 2300 fő élt, ami némi visszaesést jelent a 2001-es 2336 lakoshoz képest. Akkor a helybeliek 95,8%-a volt osztrák állampolgár. 66,5% római katolikusnak, 33,4% evangélikusnak, 3,9% pedig felekezet nélkülinek vallotta magát.

Látnivalók

a település központja jórészt a 19. században épült ki, az akkori magánházak és ipari épületek ma is meghatározóak. A biedermeier stílus szép példája az 1825-ben épült Schiffer-ház vagy az 1822-es Resser-ház. 
a községben több helyütt megtalálhatóak a hagyományos, kétszintes gerendaházak, amelyek közül néhány a 18. században épült.  
Himmelberg várának romjai
Biberstein vára
a himmelbergi Szt. Márton-templom
az außerteucheni Szt. Rupert-templom
a pichlerni Szt. Fülöp és Jakab-templom
a werschlingi Szt. Tamás-templom

Testvértelepülések
 Chiusaforte (Olaszország)
 Bad Saulgau (Németország)

Jegyzetek

Források
800 Jahre Himmelberg. 1196–1996. Eigenverlag des Gemeindeamts Himmelberg, 1996. online als PDF, 19,6 MB
Wolfgang Putzinger: Von den Nockbergen zum Ossiacher See. Alte und neue Ansichten aus dem Bezirk Feldkirchen. Eigenverlag, Feldkirchen i. K. 2008, o. ISBN
 A település honlapja
 21005 – Himmelberg Statistik Austria

Fordítás 

Karintia települései
Himmelberg osztrák község Karintia Feldkircheni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Himmelberg Karintia középső részén fekszik a Tiebel ( a Gurk mellékfolyója ) mentén . A Tiebel forrása a második legnagyobb forrás Ausztriában . Legmagasabb pontja azméteres Hoferalmkopf . Az önkormányzatkatasztrális községből és bennükfaluból és egyéb településrészből tevődik össze . A környező települések : északnyugatra Gnesau , északkeletre Steuerberg , délkeletre Feldkirchen in Kärnten , délnyugatra Steindorf am Ossiacher See , nyugatra Arriach . Története Himmelberg területe a században népesült be . A Szt . Márton-templomotben említik először , mint az Eppenstein-család magánkápolnáját . Himmelberg vára a században épült ; tulajdonosáról , a von Himmelberg családról előszörban történik említés . Nagyjából ekkoriban váltotta fel az eredeti szlovén Sokova elnevezést a " Himmelberch " . A híres minnesanger , Ulrich von Liechtensteinkörül írt Frauendienst c. művében leírja , hogyan győzte le egy énekversenyen Zachäus von Himmelberget . 1329-re a himmelbergi törvényszék fennhatósága kiterjedt a Ossiach , Steuerberg és Reichenau környéki területekre és a kastélyhoz tartozó birtok is megnövekedett . A himmelbergi várúr , Marchward der Pibriacherközött felépíttette Biberstein várát . A Tiebel patak erejét felhasználva a századtól kezdve megkezdődött a vashámorok építése és a vasfeldolgozás . Himmelberg különösen kaszakovácsairól volt ismert . A század második felében már éventeezer kaszát gyártottak . A századfordulóra a termelés jelentősen visszaesett , a két világháború között pedig meg is szűnt ez az iparág . A községi önkormányzatben jött létre.ben Zedlitzdorf és Mitteregg katasztrális községek átkerültek Reichenauhoz.96-ban Gnesau és Gurk falvak is különváltak és önálló önkormányzatot hoztak létre.ben Innerteuchent kapcsolták Arriachhoz, ban pedig kisebb határkiigazítás történt Steuerberg javára . Lakossága A himmelbergi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt , ami némi visszaesést jelent aeslakoshoz képest . Akkor a helybeliek8%-a volt osztrák állampolgár.5 % római katolikusnak,4 % evangélikusnak,9 % pedig felekezet nélkülinek vallotta magát . Látnivalók a település központja jórészt a században épült ki , az akkori magánházak és ipari épületek ma is meghatározóak . A biedermeier stílus szép példája azben épült Schiffer-ház vagy azes Resser-ház . a községben több helyütt megtalálhatóak a hagyományos , kétszintes gerendaházak , amelyek közül néhány a században épült . Himmelberg várának romjai Biberstein vára a himmelbergi Szt . Márton-templom az außerteucheni Szt . Rupert-templom a pichlerni Szt . Fülöp és Jakab-templom a werschlingi Szt . Tamás-templom Testvértelepülések Chiusaforte ( Olaszország ) Bad Saulgau ( Németország ) Jegyzetek Források 800 Jahre Himmelberg.1996 . Eigenverlag des Gemeindeamts Himmelberg , online als PDF,6 MB Wolfgang Putzinger : Von den Nockbergen zum Ossiacher See . Alte und neue Ansichten aus dem Bezirk Feldkirchen . Eigenverlag , Feldkirchen i . K. o . ISBN A település honlapja – Himmelberg Statistik Austria Fordítás Karintia települései