Traun (település)
Traun osztrák város Felső-Ausztria Linzvidéki járásában. 2020 januárjában 24 756 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Traun a tartomány Traunviertel régiójában fekszik a Traun bal partján, közvetlenül Linz mellett. Területének 11,7%-a erdő, 48,1% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat négy városrészt egyesít: Oedt (3000 lakos 2020-ban), St. Dionysen (2994 fő), St. Martin (6930 fő) és Traun (11 679 fő).

A környező önkormányzatok: északkeletre Linz, délkeletre Ansfelden, délre Pucking, nyugatra Hörsching, északra Pasching és Leonding.

Története 
A Traun folyó első írásbeli említése kb. 790-ből származik. Településként egy 813–824 között kelt birtokadományozó oklevélben szerepelt először. Várát 1113-ban említik elsőként. A várat 1560-ban reneszánsz, 1725-ben barokk kastéllyá alakították át. 1784-ben megépült az első iskola, egy évvel később a településhez csatolták a szomszédos Oedtet és St. Dionysent.

A 19. század közepén gyors iparosodás kezdődött, textil-, papír-, fonal-, ecetgyártó üzemek létesültek. 1882-ben elkészült az új neogótikus katolikus templom. Két évvel később a kastély akkori birtokosai, az Abensperg-Traun grófok visszavonultak alsó-ausztriai birtokukra.

A második világháború után a község lakossága a keleti menekültek befogadása miatt több mint 50%-kal megnőtt, majd gyors növekedésbe kezdett a Linzből kiköltözők miatt; 2000-re elérte a háború előtti létszám négyszeresét. 1973-ban „Ausztria legnagyobb falvát” városi rangra emelték.

Lakosság 
A trauni önkormányzat területén 2020 januárjában 24 756 fő élt. A lakosságszám 1923 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2018-ban az itt lakók 75,7%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,6% a régi (2004 előtti), 9,1% az új EU-tagállamokból érkezett. 9,9% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 3,7% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 59,7%-a római katolikusnak, 9,1%-a evangélikusnak, 4%-a ortodoxnak, 11%-a mohamedánnak, 13,5%-a pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 120 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német (78,9%) mellett a horvátok (5,2%), a törökök (4,7%), a szerbek (4,7%) és a bosnyákok (2%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók 
a trauni kastély
a Szt. Dénes-plébániatemplom
az evangélikus templom
a városi galéria

Jegyzetek

Források 
A település honlapja
41021 – Traun Statistik Austria

Fordítás 
 

Felső-Ausztria települései
Traun osztrák város Felső-Ausztria Linzvidéki járásában.januárjában756 lakosa volt . Elhelyezkedése Traun a tartomány Traunviertel régiójában fekszik a Traun bal partján , közvetlenül Linz mellett . Területének7%-a erdő,1 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzat négy városrészt egyesít : Oedtlakosban ) , St . Dionysenfő ) , St . Martinfő ) és Traun679 fő ) . A környező önkormányzatok : északkeletre Linz , délkeletre Ansfelden , délre Pucking , nyugatra Hörsching , északra Pasching és Leonding . Története A Traun folyó első írásbeli említése kb.ből származik . Településként egy824 között kelt birtokadományozó oklevélben szerepelt először . Várátban említik elsőként . A váratban reneszánsz, ben barokk kastéllyá alakították át.ben megépült az első iskola , egy évvel később a településhez csatolták a szomszédos Oedtet és St . Dionysent . A század közepén gyors iparosodás kezdődött , textil- , papír- , fonal- , ecetgyártó üzemek létesültek.ben elkészült az új neogótikus katolikus templom . Két évvel később a kastély akkori birtokosai , az Abensperg-Traun grófok visszavonultak alsó-ausztriai birtokukra . A második világháború után a község lakossága a keleti menekültek befogadása miatt több mint-kal megnőtt , majd gyors növekedésbe kezdett a Linzből kiköltözők miatt;re elérte a háború előtti létszám négyszeresét. ban „ Ausztria legnagyobb falvát” városi rangra emelték . Lakosság A trauni önkormányzat területénjanuárjában756 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az itt lakók7%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül6 % a régielőtti ) ,1 % az új EU-tagállamokból érkezett.9 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,7 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok7%-a római katolikusnak ,1%-a evangélikusnak,-a ortodoxnak,-a mohamedánnak,5%-a pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német9 % ) mellett a horvátok2 % ) , a törökök7 % ) , a szerbek7 % ) és a bosnyákok ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a trauni kastély a Szt . Dénes-plébániatemplom az evangélikus templom a városi galéria Jegyzetek Források A település honlapja 41021 – Traun Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései