MN 113. Felderítő Zászlóalj
A Magyar Néphadsereg 113. Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN 7. Gépesített Lövészhadosztály közvetlen alakulata volt 1958-1988 között.

Története 
Az alakulat 1958-ban alakult meg felderítő szakaszként, és 1958-ban szervezték át felderítő századdá Kiskunfélegyháza helyőrségben.
Igazi fejlődés az 1961-ben létrehozott 5. Hadsereg létrehozása következett be. A 7. Gépkocsizó Lövészhadosztály az 5. Hadsereg alárendeltségébe került.
A nagy változást 1962. ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át 1962. november 1-től. A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel.
A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki, ami néhány főből áll. (ügyvitel, pénzügy, szaktiszthelyettesek). A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy BRDM-felderítő század (állományában egy BRDM-szakasz 3 járművel, egy oldalkocsis motorkerékpáros szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz) volt.

1964-65-ben az "ADRIA" szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú  D-442-es FUG-kal, ill. úszó harckocsikkal (UHK-al).
Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött:
Parancsnokság- és Törzs
FUG-század 3 db FUG szakasz (10 db) és 1 db oldalkocsis mootorkerékpár szakasz (12 db)
UHK-század 2 db szakasz (5db UHK)
Mélységi ejtőernyős felderítő szakasz 3 db MFCS-al
RÁF-század (hadművelet csoport, felderítő lehallgató szakasz, iránymérő szakasz)
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.

Mivel a 7. Gépkocsizó Lövészhadosztály második lépcsős hadosztály volt hasonló szervezettel rendelkezett, de erősen csökkentett „B" állománnyal és az első lépcsőben lévő felderítő zászlóaljaktól lecserélt harci technikával került feltöltésre.
Azért, hogy a létszámmal és felderítő technikai eszközökkel rendelkező keretzászlóaljak hivatásos állománya foglalkoztatva legyen, a 7. gépkocsizó lövész hadosztály felderítő zászlóaljának feladata volt az egyetemi előfelvételizett állomány kiképzése, míg a 4. gépkocsizó lövész hadosztály felderítő zászlóalja tartalékos tiszti kiképzést folytatott (évente 25-30 fővel).
Fontos megjegyezni, hogy 1966-ban megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet.

A "VELENCE-II" szervezési intézkedésnek megfelelően 1973. szeptember 1-én módosították a csapatok hadrenjét.
Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult:
Parancsnokság- és Törzs (6 db parancsnoki PFUG jármű)
Híradó szakasz
Csapatfelderítő század: 6 db felderítő csoport (12 db D-944 PSZH-F,  PSZNR-1 lokátor szakasz (3 db lokátor, 3 db GAZ-69)).
Mélységi felderítő század: 6 db mélységi felderítő csoport
Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század: adatfeldolgozó és vezényló szakasz, rádiófelderítő szakasz, rádiótechnikai szakasz, rádió relé felderítő szakasz
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.

Az 1977-ben a "FERTŐD-I" technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára. Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége, és a parancsnoki járművek ''ZPSZH-F-re lettek cserélve. Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták.

A MÁTRA-85" tervidőszak során az első lépcsős zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt, ill. új technikai eszközök kerültek beszerzésre, mint pl. a BMP-1.
A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át.

1986-87-ben a "BAKONY" középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún. RUBIN-feladat. A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet.
Ennek eredményeképpen átalakult a MN 7. Gépesített Lövészhadosztály felszámolásra került. A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba. Ekkor 57%-os volt a feltöltöttsége a zászlóaljnak.

Az alakulat 1958-tól 1988 őszéig a kiskunfélegyházi laktanyában volt elhelyezve, ahol felszámolásáig tevékenykedett.

Források, megjegyzések 

Egyéb források
Somkutas Róbert - Álcaruhában. Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből (1945-2000), Zrínyi Kiadó 2014, 

Magyar Néphadsereg
A Magyar Néphadsereg Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN Gépesített Lövészhadosztály közvetlen alakulata voltközött . Története Az alakulatban alakult meg felderítő szakaszként , ésban szervezték át felderítő századdá Kiskunfélegyháza helyőrségben . Igazi fejlődés azben létrehozott Hadsereg létrehozása következett be . A Gépkocsizó Lövészhadosztály az Hadsereg alárendeltségébe került . A nagy változást ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át novembertől . A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel . A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki , ami néhány főből áll. ( ügyvitel , pénzügy , szaktiszthelyettesek ) . A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy BRDM-felderítő század ( állományában egy BRDM-szakaszjárművel , egy oldalkocsis motorkerékpáros szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz ) volt . 1964-65-ben az " ADRIA " szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú D-442-es FUG-kal , ill . úszó harckocsikkal ( UHK-al ) . Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött : Parancsnokság- és Törzs FUG-századdb FUG szakaszdb ) ésdb oldalkocsis mootorkerékpár szakaszdb ) UHK-századdb szakaszb UHK ) Mélységi ejtőernyős felderítő szakaszdb MFCS-al RÁF-század ( hadművelet csoport , felderítő lehallgató szakasz , iránymérő szakasz ) Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Mivel a Gépkocsizó Lövészhadosztály második lépcsős hadosztály volt hasonló szervezettel rendelkezett , de erősen csökkentett „ B " állománnyal és az első lépcsőben lévő felderítő zászlóaljaktól lecserélt harci technikával került feltöltésre . Azért , hogy a létszámmal és felderítő technikai eszközökkel rendelkező keretzászlóaljak hivatásos állománya foglalkoztatva legyen , a gépkocsizó lövész hadosztály felderítő zászlóaljának feladata volt az egyetemi előfelvételizett állomány kiképzése , míg a gépkocsizó lövész hadosztály felderítő zászlóalja tartalékos tiszti kiképzést folytatott ( éventefővel ) . Fontos megjegyezni , hogyban megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet . A " VELENCE-II " szervezési intézkedésnek megfelelően szeptemberén módosították a csapatok hadrenjét . Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult : Parancsnokság- és Törzsdb parancsnoki PFUG jármű ) Híradó szakasz Csapatfelderítő század: db felderítő csoportdb D-944 PSZH-F , PSZNR-1 lokátor szakaszdb lokátor,db GAZ-69 ) ) . Mélységi felderítő század: db mélységi felderítő csoport Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század : adatfeldolgozó és vezényló szakasz , rádiófelderítő szakasz , rádiótechnikai szakasz , rádió relé felderítő szakasz Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Azben a " FERTŐD-I " technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára . Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége , és a parancsnoki járművek ''ZPSZH-F-re lettek cserélve . Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták . A MÁTRA-85 " tervidőszak során az első lépcsős zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt , ill . új technikai eszközök kerültek beszerzésre , mint pl. a BMP-1. A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át . 1986-87-ben a " BAKONY " középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún . RUBIN-feladat . A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet . Ennek eredményeképpen átalakult a MN Gépesített Lövészhadosztály felszámolásra került . A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba . Ekkor-os volt a feltöltöttsége a zászlóaljnak . Az alakulattólőszéig a kiskunfélegyházi laktanyában volt elhelyezve , ahol felszámolásáig tevékenykedett . Források , megjegyzések Egyéb források Somkutas Róbert - Álcaruhában . Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből Zrínyi Kiadó Magyar Néphadsereg