Mohos földvár
Kelemér területén, a Kis-Mohos északi oldalán hirtelen kiemelkedő dombon árokkal körülvéve láthatók az egykori Gutkeled nemzetség által épített kővár maradványai. A várat egy 1397-ben kelt oklevél már romvárként említi. Később huszita erősség volt.

Fekvése
Észak-Magyarországon, Miskolctól 55 km-re a Kelemér fölötti dombon, a Sajó völgyét és a Szuha-patak völgyét összekötő középkori Nagy út (Magna Strata) közelében található.

Története
Kelemér nevét 1232-ben említette először oklevél, mely ekkor a Gutkeled nemzetség birtoka volt. A nemzetség 1338-ban történt birtokmegosztásakor Kelemér falut Dorog fia Lőrinc fia István 
mester kapta meg. A vár e birtokmegosztáskor már nem szerepelt. A vár nevének első említése a 14. századból; az 1338–1387 közötti időből való, ekkor azonban már már csak mint várhelyet említették.  Egy 1397-ben kelt oklevél szerint Zsigmond király Dob-i Mihály fia Péternek adományként adta más adományok mellett Kelemér falut is a romos Mohos várral együtt. Egy 1430-ban kelt oklevél pedig már ugyancsak a vár helyéről szól. A vár egy időre talán újból felépülhetett, mivel egy 1449–1450-ben kelt oklevél Panith-i Wza Bereck gömöri alispán által lefolytatott peről tudósít, mely per a kazai Kakas család és a Putnoki család között keletkezett hatalmaskodási ügyben folyt, mely szerint a Kakas család tagjai a huszitákkal együttműködve a keleméri erdőben felépített Mohosvárból háborgatták a vidéket.

Leírása
Az ovális alaprajzú vár két láp: a Kismohos és a Nagymohos láp fölötti domb tetején épült fel. A vár dombja 35 méterrel emelkedik Kismohos-Láp szintje fölé. A várhegyet a vár belsejénél átlagosan 6 méterrel alacsonyabb szinten, egy 10–15 méter széles, mély árok veszi körbe, melynek külső oldalán sánc húzódik, mely sánc a délkeleti oldalon már csak terasz formájában 
követhető. A vár déli oldalán hiányzik az árok és a sánc. Ezt a Kismohos-tó irányában fekvő oldalt, meredek domboldal határolja. Ide fut be a várat körbevevő árok két vége is.

A vár sánccal és árokkal körülvett belső területének átmérője 60×35 méter, északnyugati oldalán a sáncon kívül 18-20 méter széles és 120 méter hosszú egyenes terasz húzódik, alatta pedig a meredek hegyoldal folytatódik.

A vár régészeti kutatása
Mohosvár régészeti kutatását 2000 és 2006 között a miskolci Herman Ottó Múzeum végezte.
A kutatás négy területre terjedt ki: 1. a várbelső; 2. sáncátvágás, a vár szerkezetének és 
építési periódusainak meghatározása céljából; ekkor átvágták a vár nyugati oldali sáncát; 3. a külső terasz kutatása a vár sáncain kívül eső területen. 4. A vár dombja alatti, a Nagymohos-tó melletti, a régészeti terepbejárások során felfedezett mélyedések funkciójának vizsgálata.
A régészeti kutatások szerint a fallal körülvett terület közepén egy kerek alaprajzú torony állt, melynek átmérője 9 méter, falvastagsága 3 méter volt. A torony északnyugati részén mintegy 2 méter magasságig megmaradt az egykori falazat, melynek fal-magja öntött köves, külső oldala  durván faragott kővel burkolt volt. Majd 2006 telén az ásatás folytatása során a várfal nyugati  oldalához kapcsolódóan építve előkerült egy másik, négyszögletes toronyépület maradványa is.
E torony fala 1,7 méter vastag volt, belső tere pedig 3,8×4,5 méter alapterületűnek bizonyult. A négyszögletes torony belsejét egy alkalommal megújították.

Források
 Pusztai Tamás: Keleméri Mohosvár 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye várai
Magyarország elpusztult építményei
Aggteleki Nemzeti Park
Földvárak
Kelemér területén , a Kis-Mohos északi oldalán hirtelen kiemelkedő dombon árokkal körülvéve láthatók az egykori Gutkeled nemzetség által épített kővár maradványai . A várat egyben kelt oklevél már romvárként említi . Később huszita erősség volt . Fekvése Észak-Magyarországon , Miskolctólkm-re a Kelemér fölötti dombon , a Sajó völgyét és a Szuha-patak völgyét összekötő középkori Nagy út ( Magna Strata ) közelében található . Története Kelemér nevétben említette először oklevél , mely ekkor a Gutkeled nemzetség birtoka volt . A nemzetségban történt birtokmegosztásakor Kelemér falut Dorog fia Lőrinc fia István mester kapta meg . A vár e birtokmegosztáskor már nem szerepelt . A vár nevének első említése a századból ; az1387 közötti időből való , ekkor azonban már már csak mint várhelyet említették . Egyben kelt oklevél szerint Zsigmond király Dob-i Mihály fia Péternek adományként adta más adományok mellett Kelemér falut is a romos Mohos várral együtt . Egyban kelt oklevél pedig már ugyancsak a vár helyéről szól . A vár egy időre talán újból felépülhetett , mivel egy1450-ben kelt oklevél Panith-i Wza Bereck gömöri alispán által lefolytatott peről tudósít , mely per a kazai Kakas család és a Putnoki család között keletkezett hatalmaskodási ügyben folyt , mely szerint a Kakas család tagjai a huszitákkal együttműködve a keleméri erdőben felépített Mohosvárból háborgatták a vidéket . Leírása Az ovális alaprajzú vár két láp : a Kismohos és a Nagymohos láp fölötti domb tetején épült fel . A vár dombjaméterrel emelkedik Kismohos-Láp szintje fölé . A várhegyet a vár belsejénél átlagosanméterrel alacsonyabb szinten , egy15 méter széles , mély árok veszi körbe , melynek külső oldalán sánc húzódik , mely sánc a délkeleti oldalon már csak terasz formájában követhető . A vár déli oldalán hiányzik az árok és a sánc . Ezt a Kismohos-tó irányában fekvő oldalt , meredek domboldal határolja . Ide fut be a várat körbevevő árok két vége is . A vár sánccal és árokkal körülvett belső területének átmérője35 méter , északnyugati oldalán a sáncon kívülméter széles ésméter hosszú egyenes terasz húzódik , alatta pedig a meredek hegyoldal folytatódik . A vár régészeti kutatása Mohosvár régészeti kutatásátésközött a miskolci Herman Ottó Múzeum végezte . A kutatás négy területre terjedt ki : a várbelső ; sáncátvágás , a vár szerkezetének és építési periódusainak meghatározása céljából ; ekkor átvágták a vár nyugati oldali sáncát ; a külső terasz kutatása a vár sáncain kívül eső területen . A vár dombja alatti , a Nagymohos-tó melletti , a régészeti terepbejárások során felfedezett mélyedések funkciójának vizsgálata . A régészeti kutatások szerint a fallal körülvett terület közepén egy kerek alaprajzú torony állt , melynek átmérőjeméter , falvastagságaméter volt . A torony északnyugati részén mintegyméter magasságig megmaradt az egykori falazat , melynek fal-magja öntött köves , külső oldala durván faragott kővel burkolt volt . Majdtelén az ásatás folytatása során a várfal nyugati oldalához kapcsolódóan építve előkerült egy másik , négyszögletes toronyépület maradványa is . E torony fala7 méter vastag volt , belső tere pedig8×4,5 méter alapterületűnek bizonyult . A négyszögletes torony belsejét egy alkalommal megújították . Források Pusztai Tamás : Keleméri Mohosvár Borsod-Abaúj-Zemplén megye várai Magyarország elpusztult építményei Aggteleki Nemzeti Park Földvárak