Schönau an der Triesting
Schönau an der Triesting osztrák község Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 2110 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Schönau an der Triesting a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-medence délnyugati peremén, a Triesting folyó mentén. Területének 13,2%-a erdő, 55,8% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 3 települést és településrészt egyesít: Dornau (18 lakos 2022-ben), Schönau an der Triesting (1451) és Siebenhaus (641).

A környező önkormányzatok: nyugatra Leobersdorf, északra Kottingbrunn, északkeletre Günselsdorf, keletre Blumau-Neurißhof, délkeletre Pottendorf, délre Sollenau.

Története
Schönaut 1179-ben említik először. 1441-ben már önálló egyházközségként hivatkoztak rá; később Sollenau plébániája alá tartozott, majd 1908-ban ismét visszanyerte függetlenségét. A mai, Szt. Andrásnak szentelt plébániatemplom 1671-1675 között épült és korábbi Szt. József-kápolna helyén. 

1796-ban Peter von Braun báró vásárolta meg a régi schönaui várat, amelyet teljesen átépített és látványos parkot létesített körülötte. 1811/12-ben Braun fonóüzemet létesített a faluban, amelyet 1823-ban eladott a Pacher von Theinburg családnak. Az üzem épületét 1939-ben lebontották. 

1880-1894 között ifjabb Johann Strauss zeneszerzőnek villája volt a településen (ma Villa Leuzendorf).

Lakosság
A Schönau an der Triesting-i önkormányzat területén 2021 januárjában 2110 fő élt. A lakosságszám 1961-től gyarapodó tendenciát mutatott, az utóbbi években stagnál. 2020-ban az ittlakók 89,8%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,5% a régi (2004 előtti), 3,6% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,4% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,7% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 66,2%-a római katolikusnak, 6,2% evangélikusnak, 2,6% ortodoxnak, 8,7% mohamedánnak, 15,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 11 magyar élt a községben; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (90,7%) mellett a törökök (3,2%), a szerbek (2,1%) és a horvátok (1,2%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók

a schönaui kastély, és a kastélypark, benne az ún. Éjtemplom romjaival
a Szt. András-plébániatemplom
a helytörténeti múzeum
a Strauss-villa

Jegyzetek

Források 
A település honlapja 
30631 - Schönau an der Triesting Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Schönau an der Triesting osztrák község Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Schönau an der Triesting a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-medence délnyugati peremén , a Triesting folyó mentén . Területének2%-a erdő,8 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülést és településrészt egyesít : Dornaulakosben ) , Schönau an der Triestingés Siebenhaus A környező önkormányzatok : nyugatra Leobersdorf , északra Kottingbrunn , északkeletre Günselsdorf , keletre Blumau-Neurißhof , délkeletre Pottendorf , délre Sollenau . Története Schönautben említik először.ben már önálló egyházközségként hivatkoztak rá ; később Sollenau plébániája alá tartozott , majdban ismét visszanyerte függetlenségét . A mai , Szt . Andrásnak szentelt plébániatemplomközött épült és korábbi Szt . József-kápolna helyén . 1796-ban Peter von Braun báró vásárolta meg a régi schönaui várat , amelyet teljesen átépített és látványos parkot létesített körülötte.12-ben Braun fonóüzemet létesített a faluban , amelyetban eladott a Pacher von Theinburg családnak . Az üzem épületétben lebontották . 1880-1894 között ifjabb Johann Strauss zeneszerzőnek villája volt a településen ( ma Villa Leuzendorf ) . Lakosság A Schönau an der Triesting-i önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámtől gyarapodó tendenciát mutatott , az utóbbi években stagnál.ban az ittlakók8%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül5 % a régielőtti ) ,6 % az új EU-tagállamokból érkezett.4 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,7 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok2%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak,6 % ortodoxnak,7 % mohamedánnak,6 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek7 % ) mellett a törökök2 % ) , a szerbek1 % ) és a horvátok2 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a schönaui kastély , és a kastélypark , benne az ún . Éjtemplom romjaival a Szt . András-plébániatemplom a helytörténeti múzeum a Strauss-villa Jegyzetek Források A település honlapja 30631 - Schönau an der Triesting Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései