Figyelmi pislogás
Figyelmi pislogásnak nevezzük azt a jelenséget, amikor a feldolgozórendszert egy bizonyos inger figyelmi feldolgozása időlegesen veszi igénybe, és ezt követően a beérkező ingerek észlelésében zavar keletkezhet. A figyelmi pislogás megnevezés párhuzamot von a pislogással, hiszen ahogy a figyelmi működés lezárja az információfeldolgozás útját, úgy a pislogás időlegesen lezárja a fényét.

Számos módszer alkalmas a jelenség bemutatására, legtöbbször azonban a gyors vizuális szeriális ingeradás módszerét szokták említeni. Ebben a feladatban szünet nélkül követve egymás után képek jelennek meg. A képek csak rövid ideig, kb. 100 ms-ig láthatók. A kísérletben a kísérleti személyeket arra kérik, hogy mondják meg egy 15-20 ingerből álló sorozat megtekintése után, hogy melyik lehetséges célingert látták, melyik inger szerepelhetett a sorozatban.

Vogel és munkatársai például olyan kísérletet végeztek, ahol fekete színű betűsorból állt a képek többsége (pl. TRTPOATM). Egy számokból álló sor is szerepelt azonban a sorozatban, ez volt az első célinger, emellett egy értelmes szó is, amely különböző betűk közé volt rejtve (pl. KÉNÉZRB, ez volt a második célinger). A kísérleti személyek be kellett számoljanak a számsorról, és azt is meg kellett mondaniuk, hogy mi volt a szó. Az ehhez hasonló kísérletek túlnyomó többségében az az eredmény, hogy a teljesítmény visszaesik a második célingerre, ha az első célingert az 200-400 ezredmásodperccel követi. Amennyiben közvetlenül követi, a teljesítmény lehet jó, és akkor is, ha a két célinger között 3-4 közömbös inger is volt.
 
Érdekes, hogy az olyan célingerek is kiválthatnak implicit hatást, melyekre a személyek nem is emlékeznek, nem képesek róla beszámolni.

Shapiro és munkatársai egyik kísérletükben például rávilágítottak arra, hogy az ilyen ingerek jelentése előfeszítő hatást gyakorolhat későbbi ingerek feldolgozására. A figyelmi pislogás hátterében tehát olyan folyamat állhat, amely működése során az inger jelentése kialakul.

Források 
 Csépe Valéria, Győri Miklós, Ragó Anett: Általános pszichológia I. Észlelés és figyelem. Budapest, Osiris Kiadó, 2007. Olvasható itt: http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tamop425/2011_0001_520_altalanos_pszichologia_1/ch22s04.html

Pszichológia
Figyelmi pislogásnak nevezzük azt a jelenséget , amikor a feldolgozórendszert egy bizonyos inger figyelmi feldolgozása időlegesen veszi igénybe , és ezt követően a beérkező ingerek észlelésében zavar keletkezhet . A figyelmi pislogás megnevezés párhuzamot von a pislogással , hiszen ahogy a figyelmi működés lezárja az információfeldolgozás útját , úgy a pislogás időlegesen lezárja a fényét . Számos módszer alkalmas a jelenség bemutatására , legtöbbször azonban a gyors vizuális szeriális ingeradás módszerét szokták említeni . Ebben a feladatban szünet nélkül követve egymás után képek jelennek meg . A képek csak rövid ideig , kb.ms -ig láthatók . A kísérletben a kísérleti személyeket arra kérik , hogy mondják meg egyingerből álló sorozat megtekintése után , hogy melyik lehetséges célingert látták , melyik inger szerepelhetett a sorozatban . Vogel és munkatársai például olyan kísérletet végeztek , ahol fekete színű betűsorból állt a képek többsége ( pl . TRTPOATM ) . Egy számokból álló sor is szerepelt azonban a sorozatban , ez volt az első célinger , emellett egy értelmes szó is , amely különböző betűk közé volt rejtve ( pl . KÉNÉZRB , ez volt a második célinger ) . A kísérleti személyek be kellett számoljanak a számsorról , és azt is meg kellett mondaniuk , hogy mi volt a szó . Az ehhez hasonló kísérletek túlnyomó többségében az az eredmény , hogy a teljesítmény visszaesik a második célingerre , ha az első célingert azezredmásodperccel követi . Amennyiben közvetlenül követi , a teljesítmény lehet jó , és akkor is , ha a két célinger közöttközömbös inger is volt . Érdekes , hogy az olyan célingerek is kiválthatnak implicit hatást , melyekre a személyek nem is emlékeznek , nem képesek róla beszámolni . Shapiro és munkatársai egyik kísérletükben például rávilágítottak arra , hogy az ilyen ingerek jelentése előfeszítő hatást gyakorolhat későbbi ingerek feldolgozására . A figyelmi pislogás hátterében tehát olyan folyamat állhat , amely működése során az inger jelentése kialakul . Források Csépe Valéria , Győri Miklós , Ragó Anett : Általános pszichológia I. Észlelés és figyelem . Budapest , Osiris Kiadó , Olvasható itt : http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tamop425/2011_0001_520_altalanos_pszichologia_1/ch22s04.html Pszichológia