Hinterstoder
Hinterstoder osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában. 2019 januárjában 906 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Hinterstoder Felső-Ausztria Traunviertel régiójában, a Steyr folyó mentén fekszik, a Totes-hegységben. Legmagasabb hegyei a Großen Priel (2514 m), a Kleinen Priel (2134 m), a Spitzmauer (2446 m) és a Warscheneck (2389 m). Területének 43,7%-a erdő és 6,9% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 12 településrészt és falut egyesít: Dietlgut, Farnau, Hinterberg (143 lakos 2019-ben), Hinterstoder (336), Hutterer Böden (8), Loigistal, Mitterstoder (252), Polsterlucke, Salmeranger, Sonnleiten, Tambergau (167) és Weißenbach.

A környező önkormányzatok: északnyugatra Grünau im Almtal, északra Klaus an der Pyhrnbahn, északkeletre Sankt Pankraz, keletre Vorderstoder, délkeletre Liezen, délre Wörschach és Stainach-Pürgg, délnyugatra Bad Mitterndorf, nyugatra Grundlsee (utóbbi öt Stájerországban)

Története
A térség eredetileg a Bajor Hercegség keleti határvidéke volt, majd a 12. században az Osztrák Hercegséghez került. "Stodert" először 1240-ben említik és a Spital am Pyhrn-i apátság birtoka volt, egészen annak 1807-es feloszlatásáig. A napóleoni háborúk során a falut több alkalommal megszállták. A 19. században a lakosok elsősorban favágásból és vadászatból éltek. 1874-ben létrejött a postahivatal, 1894-ben bekötötték a távíró-, 1909-ben pedig a telefonhálózatba. Ma is létező fúvószenekara 1879-ben alakult. Az idegenforgalom 1890-ben indult meg. 1906-ban a Pyhrnbahn elkészültével, Hinterstodert hozzákapcsolták az ország vasúthálózatához. 1910-ben megnyitották az első sípályát.

Miután a Német Birodalom 1938-ban annektálta Ausztriát, Hinterstoder az Oberdonau gauhoz tartozott. A második világháború végén menekültek tömegét költöztették a községbe, amelynek lakossága ideiglenesen megkétszereződött. A háború után visszakerült Felső-Ausztriához. Az ausztriai amerikai megszálló erők parancsnoka, Mark W. Clark tábornok Hinterstoderben töltötte szabadságait és a leendő elnök, Dwight D. Eisenhower is megfordult itt néhányszor. 

1986-ban először rendeztek sílesikló világkupa-futamot Hinterstoderben.

Lakosság
A hinterstoderi önkormányzat területén 2019 januárjában 906 fő élt. A lakosságszám a csúcspontját 1951-ben érte el 1071 fővel, azóta alapvetően csökkenő tendenciát mutat. 2017-ben a helybeliek 87,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 4,8% a régi (2004 előtti), 4,4% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,6% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,8% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 80,3%-a római katolikusnak, 3,2% evangélikusnak, 1,2% mohamedánnak, 10,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportot a német (95,2%) mellett a horvátok (1,5%) alkották.

A lakosság számának változása:

Látnivalók
a Szent kereszt felmagasztalása-plébániatemplom 1787-en épült
az Alpineum múzeum
a síelők számára számos pálya áll rendelkezésre

Jegyzetek

Források
A település honlapja
40903 - Hinterstoder Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Hinterstoder osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Hinterstoder Felső-Ausztria Traunviertel régiójában , a Steyr folyó mentén fekszik , a Totes-hegységben . Legmagasabb hegyei a Großen Prielm ) , a Kleinen Prielm ) , a Spitzmauerm ) és a Warscheneckm ) . Területének7%-a erdő és9 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülésrészt és falut egyesít : Dietlgut , Farnau , Hinterberglakosben ) , Hinterstoder Hutterer Böden Loigistal , Mitterstoder Polsterlucke , Salmeranger , Sonnleiten , Tambergaués Weißenbach . A környező önkormányzatok : északnyugatra Grünau im Almtal , északra Klaus an der Pyhrnbahn , északkeletre Sankt Pankraz , keletre Vorderstoder , délkeletre Liezen , délre Wörschach és Stainach-Pürgg , délnyugatra Bad Mitterndorf , nyugatra Grundlsee ( utóbbi öt Stájerországban ) Története A térség eredetileg a Bajor Hercegség keleti határvidéke volt , majd a században az Osztrák Hercegséghez került . " Stodert " előszörben említik és a Spital am Pyhrn-i apátság birtoka volt , egészen annakes feloszlatásáig . A napóleoni háborúk során a falut több alkalommal megszállták . A században a lakosok elsősorban favágásból és vadászatból éltek.ben létrejött a postahivatal, ben bekötötték a távíró-, ben pedig a telefonhálózatba . Ma is létező fúvószenekaraben alakult . Az idegenforgalomben indult meg.ban a Pyhrnbahn elkészültével , Hinterstodert hozzákapcsolták az ország vasúthálózatához.ben megnyitották az első sípályát . Miután a Német Birodalomban annektálta Ausztriát , Hinterstoder az Oberdonau gauhoz tartozott . A második világháború végén menekültek tömegét költöztették a községbe , amelynek lakossága ideiglenesen megkétszereződött . A háború után visszakerült Felső-Ausztriához . Az ausztriai amerikai megszálló erők parancsnoka , Mark W. Clark tábornok Hinterstoderben töltötte szabadságait és a leendő elnök , Dwight D. Eisenhower is megfordult itt néhányszor . 1986-ban először rendeztek sílesikló világkupa-futamot Hinterstoderben . Lakosság A hinterstoderi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszám a csúcspontjátben érte elfővel , azóta alapvetően csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül8 % a régielőtti ) ,4 % az új EU-tagállamokból érkezett.6 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok3%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak,2 % mohamedánnak,6 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportot a német2 % ) mellett a horvátok5 % ) alkották . A lakosság számának változása : Látnivalók a Szent kereszt felmagasztalása-plébániatemplomen épült az Alpineum múzeum a síelők számára számos pálya áll rendelkezésre Jegyzetek Források A település honlapja 40903 - Hinterstoder Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései