Júdeai-sivatag
A Júdeai-sivatag (héber: מִדְבַּר יְהוּדָה arabul: صحراء يهودا) száraz, kietlen régió Palesztinában, Ciszjordánia és Izrael területén. 

Nyugaton É-D-i irányban Jeruzsálem, illetve a középső (Júdeai-) hegyvidék határolja, míg keleten a Holt-tenger, a Szír–Jordán-árok határolja. Jeruzsálem-től alig pár km-re keletre - Betániát elhagyva - már a félsivatag rideg világa bontakozik ki.

Földrajz 
A terület észak-déli irányban kb. 85 km hosszú és kb. 25 km széles. 
Délen a Negev-sivatagba megy át. Míg a júdeai-sivatag egy esőszegény, száraz hegyoldal, addig a Negev valódi száraz sivatag. A két terület között képzeletbeli határt húzhatunk Arad városától kelet-nyugati irányban. 

Felszínének magassága nyugatról kelet felé haladva folyamatosan csökken. A többnyire hegyvidékes-dombos területen számos nyugat-kelet irányú vádi húzódik, amelyek közül sok a több száz méter mélységet is eléri. Jeruzsálem tengerszint feletti magassága 600-800 méter, a sivatag keleti részéé átlagosan 150-200 méter, míg Jerikó a Szír–Jordán-árokban már a tengerszint alatt fekszik 200 méterrel.

Éghajlat 
A terület éghajlata: 
 A nyugati határszélén mediterrán hegyvidéki, ahol az évi átlagos csapadék 300-500 mm
 Középső részén félsivatagi. 
 A keleti részén sivatagi. Itt kb. 50 mm csapadék hull évente.

Panoráma

Települések 
Főbb városok: 
 A nyugati határszélén Jeruzsálem, Betlehem, Gus Ecion (Gush Etzion) és Hebron 
 ÉK-en a Jordán folyó közelében Jerikó. 
A sivatagban többfelé vannak oázis-települések, ilyen pl. Én-Gedi (Ein Gedi) a Holt-tenger nyugati partján, továbbá Jerikó, Gilgál stb.

A Szentírás  
A terület a Bibliából ismert még Júda/Júdea pusztája, pusztasága (יְשִׁימוֹן) néven is.

A fiatal Dávid itt bujdosott Saul üldözése elől.

Jézus a Júdeai-sivatagban 40 napig böjtölt, mielőtt megkezdte tanítói működését. Hosszú böjtje után – a hagyomány alapján – a Jerikó melletti Dzsebel Karantal (Jabal al-Qarantal) hegynél kísértette meg Sátán. Ennek emlékére a hegy oldalában ma a görög ortodox Megkísértés kolostora (Deir al-Qarantal) áll.

A Holt-tenger ÉNy-i partjának közelében találták meg a híres Kumráni tekercseket.

Szerzetesség  

A sivatagban a bizánci korból való keresztény kolostorokat is találunk. A szerzetesi élet virágzott már itt Jézus idejében az esszénusok között, majd Nagy Konstantin idejétől az arab invázióig. Egyesek szerzetes közösségben éltek, mások barlangokban a remeteéletet választották. Híres szerzetesek voltak: Szent Khariton (?–350 k.), Nagy Szent Euthümiosz (377–473), Szabbai Szent Szabbász (439–532), Cönobiarkha Szent Theodósziosz (424–529). Mindegyikük saját kolostort alapított. Ma is élnek itt szerzetesek és remeték a világtól elvonultan.

Jegyzetek

Fordítás  
 
 

Izrael sivatagai
Bibliai helyszínek
A Júdeai-sivatag ( héber : מִדְבַּר יְהוּדָה arabul : صحراء يهودا ) száraz , kietlen régió Palesztinában , Ciszjordánia és Izrael területén . Nyugaton É-D-i irányban Jeruzsálem , illetve a középső ( Júdeai- ) hegyvidék határolja , míg keleten a Holt-tenger , a Szír–Jordán-árok határolja . Jeruzsálem-től alig pár km-re keletre - Betániát elhagyva - már a félsivatag rideg világa bontakozik ki . Földrajz A terület észak-déli irányban kb.km hosszú és kb.km széles . Délen a Negev-sivatagba megy át . Míg a júdeai-sivatag egy esőszegény , száraz hegyoldal , addig a Negev valódi száraz sivatag . A két terület között képzeletbeli határt húzhatunk Arad városától kelet-nyugati irányban . Felszínének magassága nyugatról kelet felé haladva folyamatosan csökken . A többnyire hegyvidékes-dombos területen számos nyugat-kelet irányú vádi húzódik , amelyek közül sok a több száz méter mélységet is eléri . Jeruzsálem tengerszint feletti magasságaméter , a sivatag keleti részéé átlagosanméter , míg Jerikó a Szír–Jordán-árokban már a tengerszint alatt fekszikméterrel . Éghajlat A terület éghajlata : A nyugati határszélén mediterrán hegyvidéki , ahol az évi átlagos csapadékmm Középső részén félsivatagi . A keleti részén sivatagi . Itt kb.mm csapadék hull évente . Panoráma Települések Főbb városok : A nyugati határszélén Jeruzsálem , Betlehem , Gus Ecion ( Gush Etzion ) és Hebron ÉK-en a Jordán folyó közelében Jerikó . A sivatagban többfelé vannak oázis-települések , ilyen pl . Én-Gedi ( Ein Gedi ) a Holt-tenger nyugati partján , továbbá Jerikó , Gilgál stb . A Szentírás A terület a Bibliából ismert még Júda/Júdea pusztája , pusztasága ( יְשִׁימוֹן ) néven is . A fiatal Dávid itt bujdosott Saul üldözése elől . Jézus a Júdeai-sivatagbannapig böjtölt , mielőtt megkezdte tanítói működését . Hosszú böjtje után – a hagyomány alapján – a Jerikó melletti Dzsebel Karantal ( Jabal al-Qarantal ) hegynél kísértette meg Sátán . Ennek emlékére a hegy oldalában ma a görög ortodox Megkísértés kolostora ( Deir al-Qarantal ) áll . A Holt-tenger ÉNy-i partjának közelében találták meg a híres Kumráni tekercseket . Szerzetesség A sivatagban a bizánci korból való keresztény kolostorokat is találunk . A szerzetesi élet virágzott már itt Jézus idejében az esszénusok között , majd Nagy Konstantin idejétől az arab invázióig . Egyesek szerzetes közösségben éltek , mások barlangokban a remeteéletet választották . Híres szerzetesek voltak : Szent Khariton ( ?–350 k . ) , Nagy Szent Euthümiosz473 ) , Szabbai Szent Szabbász532 ) , Cönobiarkha Szent Theodósziosz529 ) . Mindegyikük saját kolostort alapított . Ma is élnek itt szerzetesek és remeték a világtól elvonultan . Jegyzetek Fordítás Izrael sivatagai Bibliai helyszínek