Eredethatározó
Az eredethatározó azt a kiinduló állapotot, személyt, dolgot jelöli meg, amelyből vagy amelytől az alanyban, tárgyban stb. megnevezett személy vagy dolog ered, származik, létrejön.

Kérdései: kiből?, miből?, kitől?, mitől?, kiről?, miről?

Alaptagja: ige vagy igenév.

Az állapotféle eredethatározót nem szabad összetéveszteni a  módféle okhatározóval. Ez utóbbi nem az alanyban, tárgyban stb. megnevezett dologi fogalomnak, hanem az alaptagban kifejezett cselekvésfogalomnak a kiindulását jelzi. Például: a rokonszenvből szerelem támadhat (a rokonszenvből szó itt eredethatározó: az alanyban kifejezett dologi fogalomnak, a szerelem-nek az eredetét mutatja meg); de: rokonszenvből támogatta kérését (a rokonszenvből szó itt okhatározó: az állítmányban megnevezett cselekvésfogalomnak, a támogatás-nak az indítóokát adja meg).

Az eredethatározót - előzményhatározói jellegének megfelelően - többnyire ablativus ragos főnévvel vagy melléknévvel fejezhetjük ki.

Az eredethatározó leggyakrabban -ból/-ből ragos főnév (tüzet éleszt a parázsból), de kifejezhető még -ról/-ről (az apámról maradt rám, híres valamiről), -tól/-től (van valamitől) és -stul/-stül ragos (tövestül kitépni)  főnévvel, névutós főnévvel: közül (a gyerekek közül (ketten) érkeztek meg, a
hallgatók közül (egy) nem felelt meg), részéről (a dolgozók részéről (számos javaslat) hangzott el), 
névmással és határozószói névmással is: ebből még házasság is lehet, innen kerültem ki.

Jegyzetek  

Mondatrészek
Az eredethatározó azt a kiinduló állapotot , személyt , dolgot jelöli meg , amelyből vagy amelytől az alanyban , tárgyban stb. megnevezett személy vagy dolog ered , származik , létrejön . Kérdései : kiből ? , miből ? , kitől ? , mitől ? , kiről ? , miről ? Alaptagja : ige vagy igenév . Az állapotféle eredethatározót nem szabad összetéveszteni a módféle okhatározóval . Ez utóbbi nem az alanyban , tárgyban stb. megnevezett dologi fogalomnak , hanem az alaptagban kifejezett cselekvésfogalomnak a kiindulását jelzi . Például : a rokonszenvből szerelem támadhat ( a rokonszenvből szó itt eredethatározó : az alanyban kifejezett dologi fogalomnak , a szerelem-nek az eredetét mutatja meg ) ; de : rokonszenvből támogatta kérését ( a rokonszenvből szó itt okhatározó : az állítmányban megnevezett cselekvésfogalomnak , a támogatás-nak az indítóokát adja meg ) . Az eredethatározót - előzményhatározói jellegének megfelelően - többnyire ablativus ragos főnévvel vagy melléknévvel fejezhetjük ki . Az eredethatározó leggyakrabban -ból/-ből ragos főnév ( tüzet éleszt a parázsból ) , de kifejezhető még -ról/-ről ( az apámról maradt rám , híres valamiről ) , -tól/-től ( van valamitől ) és -stul/-stül ragos ( tövestül kitépni ) főnévvel , névutós főnévvel : közül ( a gyerekek közül ( ketten ) érkeztek meg , a hallgatók közül ( egy ) nem felelt meg ) , részéről ( a dolgozók részéről ( számos javaslat ) hangzott el ) , névmással és határozószói névmással is : ebből még házasság is lehet , innen kerültem ki . Jegyzetek Mondatrészek