Sándor János (politikus)
Csíkszentmihályi Sándor János (Marosvásárhely, 1860. november 14. – Budapest, 1922. július 16.) politikus, főispán, belügyminiszter.

Életpályája

Id. Sándor János nagybirtokos, királyi ítélőtáblai bíró és nagyajtai Lázár Emilia fia. A gimnáziumi tanulmányoknak szülővárosában való elvégzése és az érettséginek az ottani főgimnáziumban való letétele után előbb katonai pályára készült a bécsi katonai műszaki akadémián, majd szülei kívánságára jogot végzett és államvizsgát tett a budapesti egyetemen. Később külföldi tanulmányútra kelt, különösen a gyakorlati közigazgatás megismerése céljából. Az önkéntesi évet a budapesti 2. sz. huszárezrednél leszolgálván, tartalékos hadnagy lett. A közigazgatás szolgálatába 1882-ben lépett, mint közigazgatási gyakornok Maros-Torda megyében; majd 1883-ban Torda-Aranyos vármegyében tiszteletbeli szolgabíró, később ugyanitt főispáni titkár lett. 1889-ben ugyancsak Torda-Aranyos megyében alispánnak választották meg. 1891-ben Kis-Küküllő vármegye főispánjává neveztetett ki, mely minőségben 1902 tavaszáig szolgált. Időközben előbb ideiglenes minőségben Maros-Torda megye és Marosvásárhely város főispáni teendőit is teljesítette, majd 1901-ben véglegesen e törvényhatóságok főispánjává is kineveztetett. 12 éves főispáni működése idején törvényhatóságainak társadalmi, közgazdasági és kulturális életében mint vezető tényező nagy tevékenységet fejtett ki. Széll Kálmán miniszterelnök mint belügyminiszter a belügyminisztériumban szervezett kodifikáló-osztály kültagjává nevezte ki, mely minőségben az összes közigazgatási reformok előkészítésében állandóan részt vett. Ugyancsak a Széll-kormány idején a földmívelési minisztérium által fölállított székelyföldi kirendeltség vezetésével is megbízatott. Az erdélyi római katholikus status igazgatótanácsának tagja volt. 1903. november 14-én a belügyminisztérium politikai államtitkárává neveztetett ki. Ő felsége tízéves főispáni működésének betöltése alkalmával (1902.) a Lipót-rend lovagkeresztjével tüntette ki. Az 1901-1905-ös országgyűlésen a nagyszöllősi kerületet képviselte. Az 1905. évi általános választások alkalmával úgy a nagyszőllősi, mint a marosvásárhelyi I. kerület képviselőjévé választotta. A belügyminisztériumban politikai államtitkár volt 1903 és 1905 között. 1913. június 10-től 1917. június 15-ig a második Tisza-kormány belügyminisztere volt.

Sógorság és politikai barátság fűzte Tisza Istvánhoz.  1891-ben feleségül vette Tisza Annát (1862–1918), akivel a mezőkapusi udvarházukba költöztek, és kastéllyá alakították át a földszintes épületet, Pákey Lajos tervei alapján. A kastély ekkor kapta eklektikus formáját, amely ma is látható. Az 1948-as államosítás óta idősek otthona működik a kastélyban.

Országgyűlési beszédei a Naplókban vannak.

Jegyzetek

Források
 
 Sándor-kúria, Mezőkapus  
 Bordás Beáta: „Erdélyi kastélyépítészet a historizmus korában (1840–1918). Az egykori Kolozs, Torda-Aranyos és Alsó-Fehér vármegyék kastélyai” című doktori értekezésének vitája

További információk
 Sturm-féle Országgyűlési Almanach. Bpest, 1905. 377. lap. 

1860-ban született személyek
1922-ben elhunyt személyek
Magyarország belügyminiszterei
Marosvásárhelyiek
Maros-Torda vármegye főispánjai
Országgyűlési képviselők (1901–1905)
Országgyűlési képviselők (1905–1906)
Országgyűlési képviselők (1910–1918)
Csíkszentmihályi Sándor János ( Marosvásárhely , november – Budapest , július ) politikus , főispán , belügyminiszter . Életpályája Id . Sándor János nagybirtokos , királyi ítélőtáblai bíró és nagyajtai Lázár Emilia fia . A gimnáziumi tanulmányoknak szülővárosában való elvégzése és az érettséginek az ottani főgimnáziumban való letétele után előbb katonai pályára készült a bécsi katonai műszaki akadémián , majd szülei kívánságára jogot végzett és államvizsgát tett a budapesti egyetemen . Később külföldi tanulmányútra kelt , különösen a gyakorlati közigazgatás megismerése céljából . Az önkéntesi évet a budapesti sz . huszárezrednél leszolgálván , tartalékos hadnagy lett . A közigazgatás szolgálatábaben lépett , mint közigazgatási gyakornok Maros-Torda megyében ; majdban Torda-Aranyos vármegyében tiszteletbeli szolgabíró , később ugyanitt főispáni titkár lett.ben ugyancsak Torda-Aranyos megyében alispánnak választották meg.ben Kis-Küküllő vármegye főispánjává neveztetett ki , mely minőségbentavaszáig szolgált . Időközben előbb ideiglenes minőségben Maros-Torda megye és Marosvásárhely város főispáni teendőit is teljesítette , majdben véglegesen e törvényhatóságok főispánjává is kineveztetett.éves főispáni működése idején törvényhatóságainak társadalmi , közgazdasági és kulturális életében mint vezető tényező nagy tevékenységet fejtett ki . Széll Kálmán miniszterelnök mint belügyminiszter a belügyminisztériumban szervezett kodifikáló-osztály kültagjává nevezte ki , mely minőségben az összes közigazgatási reformok előkészítésében állandóan részt vett . Ugyancsak a Széll-kormány idején a földmívelési minisztérium által fölállított székelyföldi kirendeltség vezetésével is megbízatott . Az erdélyi római katholikus status igazgatótanácsának tagja volt. novemberén a belügyminisztérium politikai államtitkárává neveztetett ki . Ő felsége tízéves főispáni működésének betöltése alkalmával ) a Lipót-rend lovagkeresztjével tüntette ki . Azös országgyűlésen a nagyszöllősi kerületet képviselte . Az évi általános választások alkalmával úgy a nagyszőllősi , mint a marosvásárhelyi I. kerület képviselőjévé választotta . A belügyminisztériumban politikai államtitkár voltésközött. júniustől júniusig a második Tisza-kormány belügyminisztere volt . Sógorság és politikai barátság fűzte Tisza Istvánhoz. ben feleségül vette Tisza Annát1918 ) , akivel a mezőkapusi udvarházukba költöztek , és kastéllyá alakították át a földszintes épületet , Pákey Lajos tervei alapján . A kastély ekkor kapta eklektikus formáját , amely ma is látható . Azas államosítás óta idősek otthona működik a kastélyban . Országgyűlési beszédei a Naplókban vannak . Jegyzetek Források Sándor-kúria , Mezőkapus Bordás Beáta : „ Erdélyi kastélyépítészet a historizmus korában1918 ) . Az egykori Kolozs , Torda-Aranyos és Alsó-Fehér vármegyék kastélyai” című doktori értekezésének vitája További információk Sturm-féle Országgyűlési Almanach . Bpest , lap. 1860-ban született személyek 1922-ben elhunyt személyek Magyarország belügyminiszterei Marosvásárhelyiek Maros-Torda vármegye főispánjai Országgyűlési képviselők1905 ) Országgyűlési képviselők1906 ) Országgyűlési képviselők1918 )