Kerékpármegosztó rendszer
A kerékpármegosztó rendszer (hétköznapi nevén közbringarendszer, szaknyelven kerékpáros közösségi közlekedési rendszer, KKKR) közösségi közlekedési szolgáltatás, mely környezetkímélő és a fenntartható gazdasággal összhangban álló közlekedési alternatívát ad például az egyéni gépjármű-közlekedéssel szemben. A rendszer lehetővé teszi kerékpárok rövidtávú, jellemzően egy óránál rövidebb ideig tartó bérlését, melyet a felhasználók gyűjtőállomásokon kölcsönözhetnek és adhatnak le.

Jellemzői

Általános jellemzők 
A közbringarendszerek kialakítását jellemzően nagyvárosok közlekedésének javítására kezdeményezik (például Budapesten), de van példa az elsősorban turisztikai célú létesítésre is (például Hévízen).

A célja általában a környezetkímélő közlekedési módok iránti kereslet növelése, ami a városi tér élhetőbbé válásához vezethet, illetve alternatívaként szolgálhatnak a motorizált közlekedési eszközökre. A közbringarendszerek lehetőséget adnak a kerékpárral nem rendelkezőknek is, hogy kipróbálhassák ezt a közlekedési módot, akár más módokkal, például tömegközlekedéssel kombinálva.

Műszaki megvalósítás

Dokkolóállomások 
A kerékpárok a rendszer lefedettségi területén belül gyűjtőállomásokon várakoznak, bérlésükre is itt van lehetőség. Egyes közbringarendszerek esetén a gyűjtőállomásokat olyan terminállal látják el, ahol összetettebb műveletek, például jegy- és bérletvásárlás is lehetséges.

Kerékpárok 
A közbringarendszerek jellemző eleme, hogy a kölcsönözhető kerékpárok megjelenése és műszaki megvalósítása egyedi. Ennek a célja a lopás és a vandalizmus megelőzése.

Informatikai háttér 
A kölcsönzés menetét felügyelő informatikai rendszer megvalósítása az összetettségét tekintve igen sokféle lehet. Egyes közbringarendszerek járművei fedélzeti számítógéppel vannak ellátva, illetve a kerékpárok általában GPS nyomkövetést lehetővé tevő eszközökkel is fel vannak szerelve. A gyűjtőállomásokon gyakran olyan terminálokat helyeznek el, melyek lehetővé teszik a kölcsönzést, jegyvásárlást stb. A rendszerek továbbá olyan összetett elemekkel is rendelkezhetnek, mint vészleadási funkciók, mobiltelefonos kölcsönzés, illetve az állomások foglaltságának ellenőrzésére és más feladatokra készített okostelefon-alkalmazás stb.

Kölcsönzési módok 
A kölcsönzés az adott hálózat rendeltetésétől függően sokféle lehet. A városi közbringarendszerek jellemzően olyan rendszert üzemeltetnek, ahol egy hozzáférési díj és egy használati díj fizetendő. A hozzáférési díj néhány napra érvényes jegyek illetve hosszú távra kiváltott bérletek formájában fizethető. Egyes esetekben a tömegközlekedési bérlettel rendelkezők kedvezményt kapnak, ugyanis a közbringarendszerek a tömegközlekedés kiegészítői. Más városokban előfordul, hogy a közbringarendszer ingyenes, csak regisztrációhoz kötött. Ilyen volt a Koppenhágai.

Más rendszerek, például a vállalatokhoz, egyetemekhez tartozók bérlése ettől eltérhet. Az ilyen rendszerek felhasználói körét jellemzően a cég dolgozóira illetve az intézmény hallgatóira szűkítik. A szállásadókhoz, hotelekhez tartozó kerékpármegosztó rendszerek kölcsönzése a turisztikai célú kerékpárkölcsönzés menetéhez hasonló.

Története 

Az első kerékpármegosztó rendszer 1965-ben jött létre, de széles körű elterjedése a 2000-es években Európában volt jellemző. Ez részben az informatikai és technológiai fejlődés eredménye, de az ilyen rendszerek elterjedésében nagy szerepe van az élhetőbb lakókörnyezet és így a fenntartható fejlődéssel összhangban álló és környezetkímélőbb közlekedési módok iránti igénynek is. 2014-re a világ 50 országának 712 városában működtek már közbringarendszerek.

Később Európán kívül is sok városban alakítottak ki közbringarendszert. Sőt, 2011-re a világ két legnagyobb ilyen hálózatát a kínai Vuhan és Hangcsou városokban üzemeltetik, rendre 90000 illetve 60000 kölcsönözhető kerékpárral. Kínán kívül a világ legnagyobb kerékpármegosztó rendszere a Párizsban működő Vélib' 14500 kerékpárral. A legtöbb közbringarendszert üzemeltető országok ugyanebben az évben Spanyolország (132), Olaszország (104), és Kína (79), az egy lakosra eső kerékpárok számában pedig a párizsi Vélib' (97 lakos/kerékpár) és a lyoni Vélo'v (121 lakos/kerékpár) világelső.

Közbringarendszerek Magyarországon

Jegyzetek 

Bérelhető járművek
Kerékpározás
A kerékpármegosztó rendszer ( hétköznapi nevén közbringarendszer , szaknyelven kerékpáros közösségi közlekedési rendszer , KKKR) közösségi közlekedési szolgáltatás , mely környezetkímélő és a fenntartható gazdasággal összhangban álló közlekedési alternatívát ad például az egyéni gépjármű-közlekedéssel szemben . A rendszer lehetővé teszi kerékpárok rövidtávú , jellemzően egy óránál rövidebb ideig tartó bérlését , melyet a felhasználók gyűjtőállomásokon kölcsönözhetnek és adhatnak le . Jellemzői Általános jellemzők A közbringarendszerek kialakítását jellemzően nagyvárosok közlekedésének javítására kezdeményezik ( például Budapesten ) , de van példa az elsősorban turisztikai célú létesítésre is ( például Hévízen ) . A célja általában a környezetkímélő közlekedési módok iránti kereslet növelése , ami a városi tér élhetőbbé válásához vezethet , illetve alternatívaként szolgálhatnak a motorizált közlekedési eszközökre . A közbringarendszerek lehetőséget adnak a kerékpárral nem rendelkezőknek is , hogy kipróbálhassák ezt a közlekedési módot , akár más módokkal , például tömegközlekedéssel kombinálva . Műszaki megvalósítás Dokkolóállomások A kerékpárok a rendszer lefedettségi területén belül gyűjtőállomásokon várakoznak , bérlésükre is itt van lehetőség . Egyes közbringarendszerek esetén a gyűjtőállomásokat olyan terminállal látják el , ahol összetettebb műveletek , például jegy- és bérletvásárlás is lehetséges . Kerékpárok A közbringarendszerek jellemző eleme , hogy a kölcsönözhető kerékpárok megjelenése és műszaki megvalósítása egyedi . Ennek a célja a lopás és a vandalizmus megelőzése . Informatikai háttér A kölcsönzés menetét felügyelő informatikai rendszer megvalósítása az összetettségét tekintve igen sokféle lehet . Egyes közbringarendszerek járművei fedélzeti számítógéppel vannak ellátva , illetve a kerékpárok általában GPS nyomkövetést lehetővé tevő eszközökkel is fel vannak szerelve . A gyűjtőállomásokon gyakran olyan terminálokat helyeznek el , melyek lehetővé teszik a kölcsönzést , jegyvásárlást stb . A rendszerek továbbá olyan összetett elemekkel is rendelkezhetnek , mint vészleadási funkciók , mobiltelefonos kölcsönzés , illetve az állomások foglaltságának ellenőrzésére és más feladatokra készített okostelefon-alkalmazás stb . Kölcsönzési módok A kölcsönzés az adott hálózat rendeltetésétől függően sokféle lehet . A városi közbringarendszerek jellemzően olyan rendszert üzemeltetnek , ahol egy hozzáférési díj és egy használati díj fizetendő . A hozzáférési díj néhány napra érvényes jegyek illetve hosszú távra kiváltott bérletek formájában fizethető . Egyes esetekben a tömegközlekedési bérlettel rendelkezők kedvezményt kapnak , ugyanis a közbringarendszerek a tömegközlekedés kiegészítői . Más városokban előfordul , hogy a közbringarendszer ingyenes , csak regisztrációhoz kötött . Ilyen volt a Koppenhágai . Más rendszerek , például a vállalatokhoz , egyetemekhez tartozók bérlése ettől eltérhet . Az ilyen rendszerek felhasználói körét jellemzően a cég dolgozóira illetve az intézmény hallgatóira szűkítik . A szállásadókhoz , hotelekhez tartozó kerékpármegosztó rendszerek kölcsönzése a turisztikai célú kerékpárkölcsönzés menetéhez hasonló . Története Az első kerékpármegosztó rendszerben jött létre , de széles körű elterjedése aes években Európában volt jellemző . Ez részben az informatikai és technológiai fejlődés eredménye , de az ilyen rendszerek elterjedésében nagy szerepe van az élhetőbb lakókörnyezet és így a fenntartható fejlődéssel összhangban álló és környezetkímélőbb közlekedési módok iránti igénynek is.re a világországánakvárosában működtek már közbringarendszerek . Később Európán kívül is sok városban alakítottak ki közbringarendszert . Sőt , re a világ két legnagyobb ilyen hálózatát a kínai Vuhan és Hangcsou városokban üzemeltetik , rendreilletvekölcsönözhető kerékpárral . Kínán kívül a világ legnagyobb kerékpármegosztó rendszere a Párizsban működő Vélib'kerékpárral . A legtöbb közbringarendszert üzemeltető országok ugyanebben az évben Spanyolország Olaszország és Kína az egy lakosra eső kerékpárok számában pedig a párizsi Vélib'lakos/ kerékpár ) és a lyoni Vélo'vlakos/ kerékpár ) világelső . Közbringarendszerek Magyarországon Jegyzetek Bérelhető járművek Kerékpározás