MN 24. Harckocsi Ezred
A Magyar Néphadsereg 24. Harckocsi Ezred a Magyar Néphadsereg harckocsi ezrede volt. 1987-ben jogutód nélkül felszámolták.

Története 
Az ezred jogelődje a MN 24. Önálló Nehéz Harckocsi Rohamlöveg Ezred a HM Páncélos Parancsnokság alárendeltségében 1950. november
1-vel alakult meg Kalocsa helyőrségben. Az akkoriban létező HM Páncélos Parancsnokság alárendeltségébe tartoztak a teljesen feltöltött 1. Gépesített Hadtest (7. Gépesített és 18. Páncélos Hadosztályok) a 17. és a 24. Önálló Nehéz Harckocsi Rohamlöveg Ezredek.

1954-ben az ezred megnevezése 24. Harckocsi Ezredre változott és a kecskeméti 5. gépkocsizó lövészhadosztály parancsnoksága alá került.
Egy évvel később a ISZ–2 nehéz harckocsik Verpelétre kerültek, a SZU–122-esek pedig Bajára. Helyettük rendszeresítésre került 15 db T–34-es harckocsi. A 3. harckocsi zászlóalj pedig kiképző zászlóaljjá alakult át.
Az 1956-os forradalom utáni konszolidációval alárendeltsége újra megváltozott. A kiskunfélegyházai 7. gépkocsizó lövészhadosztály közvetlen alakulata lett egészen 1987-ig.
Mindkét alakulatot a RUBIN-feladatnak megfelelően jogutód nélkül felszámolták.

1957-ben a T–34-es harckocsik számát 46-ról 67-re növelték. Ezen kívül zárolt haditechnikát is őriztek a laktanyában.
1965-ben a korszerűtlen haditechnika lecserélésre került. A zászlóaljakat T–54- és T–55-ös harckocsikkal fegyverezték át.
Az 1. és 2. harckocsi zászlóalj első és második századai kiképzéssel foglalkoztak, amíg a harmadik századok zároltak voltak. A 3. harckocsi zászlóalj teljes egészében kiképző zászlóalj volt.
1966-ban részt vett az ezred a dunai árvízi mentési munkálatokban, ill. áttért a 3x8 hónapos kiképzési ciklusra.
1969-ben hajtotta végre első vízi átkeléses gyakorlatát Csorna bázison.
1972-ben került rendszeresítésre ZSZU–57–2 kiképző légvédelmi tüzérüteg. Az 1970-es években több hadgyakorlaton is jó eredménnyel vizsgázott. 1977-ben kerültek rendszeresítésre a hídvető harckocsi rajok és egy úszó harckocsi század került felállításra.

1981-ben megszüntetésre került az egyetemi előfelvételisek kiképzése, és az ezred áttért a 3x6 hónapos kiképzési rendszerre.
Az 1983-as évtől kezdődően fokozatosan csökkentették az állomány létszámát, keretesítésre került sor.

A vég 1987. augusztus 31-én következett be, amikor a 24. Harckocsi Ezred felszámolásra került.

Az alakulat felszámolása óta létrejött a 24. Harckocsi Ezred Baráti Kör, amely 2009-ben egyesületté alakult át. Minden év augusztus utolsó szombati napján találkoznak az ezrednél szolgált katonák.

Parancsnokok 
Bérces Emil őrnagy (1950–1952)
Csinos András őrnagy (1952–1954)
Horváth István őrnagy (1954–1955)
Szabó István őrnagy (1955–1957)
Kis József őrnagy (1957–1958)
Darányi Miklós őrnagy (1958–1963)
Gulyás András őrnagy (1963–1967)
Sántha Béla alezredes (1967–1980)
Tálas Antal ezredes (1980–1982)
Borszéki Tivadar alezredes (1982–1985)
Purger Sándor alezredes (1985–1987)

Források 

Dr. Végh Ferenc ny. vezérezredes (PhD): Honvédelmi Szemle 2015/I. füzet

Kalocsa
Magyar Néphadsereg
A Magyar Néphadsereg Harckocsi Ezred a Magyar Néphadsereg harckocsi ezrede volt.ben jogutód nélkül felszámolták . Története Az ezred jogelődje a MN Önálló Nehéz Harckocsi Rohamlöveg Ezred a HM Páncélos Parancsnokság alárendeltségében november 1-vel alakult meg Kalocsa helyőrségben . Az akkoriban létező HM Páncélos Parancsnokság alárendeltségébe tartoztak a teljesen feltöltött Gépesített Hadtest Gépesített és Páncélos Hadosztályok ) a és a Önálló Nehéz Harckocsi Rohamlöveg Ezredek . 1954-ben az ezred megnevezése Harckocsi Ezredre változott és a kecskeméti gépkocsizó lövészhadosztály parancsnoksága alá került . Egy évvel később a ISZ–2 nehéz harckocsik Verpelétre kerültek , a SZU–122-esek pedig Bajára . Helyettük rendszeresítésre kerültdb T–34-es harckocsi . A harckocsi zászlóalj pedig kiképző zászlóaljjá alakult át . Azos forradalom utáni konszolidációval alárendeltsége újra megváltozott . A kiskunfélegyházai gépkocsizó lövészhadosztály közvetlen alakulata lett egészenig . Mindkét alakulatot a RUBIN-feladatnak megfelelően jogutód nélkül felszámolták . 1957-ben a T–34-es harckocsik számátrólre növelték . Ezen kívül zárolt haditechnikát is őriztek a laktanyában . 1965-ben a korszerűtlen haditechnika lecserélésre került . A zászlóaljakat T–54- és T–55-ös harckocsikkal fegyverezték át . Az és harckocsi zászlóalj első és második századai kiképzéssel foglalkoztak , amíg a harmadik századok zároltak voltak . A harckocsi zászlóalj teljes egészében kiképző zászlóalj volt . 1966-ban részt vett az ezred a dunai árvízi mentési munkálatokban , ill. áttért a8 hónapos kiképzési ciklusra . 1969-ben hajtotta végre első vízi átkeléses gyakorlatát Csorna bázison . 1972-ben került rendszeresítésre ZSZU–57–2 kiképző légvédelmi tüzérüteg . Azes években több hadgyakorlaton is jó eredménnyel vizsgázott.ben kerültek rendszeresítésre a hídvető harckocsi rajok és egy úszó harckocsi század került felállításra . 1981-ben megszüntetésre került az egyetemi előfelvételisek kiképzése , és az ezred áttért a6 hónapos kiképzési rendszerre . Azas évtől kezdődően fokozatosan csökkentették az állomány létszámát , keretesítésre került sor . A vég augusztusén következett be , amikor a Harckocsi Ezred felszámolásra került . Az alakulat felszámolása óta létrejött a Harckocsi Ezred Baráti Kör , amelyben egyesületté alakult át . Minden év augusztus utolsó szombati napján találkoznak az ezrednél szolgált katonák . Parancsnokok Bérces Emil őrnagy1952 ) Csinos András őrnagy1954 ) Horváth István őrnagy1955 ) Szabó István őrnagy1957 ) Kis József őrnagy1958 ) Darányi Miklós őrnagy1963 ) Gulyás András őrnagy1967 ) Sántha Béla alezredes1980 ) Tálas Antal ezredes1982) Borszéki Tivadar alezredes1985 ) Purger Sándor alezredes1987 ) Források Dr . Végh Ferenc ny. vezérezredes ( PhD ) : Honvédelmi SzemleI. füzet Kalocsa Magyar Néphadsereg