Lászy Vilmos
Lászy Vilmos, Lászy Vilmos József, névváltozatok: Lászi, Lásszy (Tállya, 1838. május vagy június ? – Budapest, 1891. július 13.) színész, rendező, művezető, színigazgató, fordító.

Pályafutása

Lászy János és Kosusko Julianna fia. 1857. május 1-jén lépett fel először Pázmán Mihálynál. Kassán sok évet töltött; Győrött 1858–60-ban és 1871–75-ben szerepelt; 1862-től 1870 áprilisáig Latabár Endrénél játszott. Az 1870-es években mint igazgató működött a vidéken, Győrben 1875-ig és Kassán 1875-tól 1878-ig. 1878-tól Mándokynál szerepelt Debrecenben, majd Takácsnál (1879) és Miklósynál (1880). 1880 októberétől újra mint színigazgató működött, előbb Kecskeméten (1880), ezután Eger, Ungvár, Beregszász, Miskolc (1881), végül Eger és Sátoraljaújhely (1882) voltak állomásai. 1883 augusztusában nyugalomba vonult; ezután színművésznő neje Kövessy Etelka ápolta és gyermekeit nevelte. Meghalt 1891. július 13-án Budapesten, és a budai németvölgyi temetőbe kísérték színésztársai, ahol végső kívánsága szerint a sírnál Németh János és Kiss Mihály, a budai színkör tagjai elénekelték a «kalapom szememre vágom» kettőst és Lukácsy Sándor a színészegyesület alelnöke tartott fölötte búcsúbeszédet.

Győri igazgatósága idején nyaranta Komáromban időztek, s ekkor Ószőnyben római kori leleteket gyűjtött. Ezek egy részét a győri múzeumnak ajándékoza a többi a maga gyűjteményét gyarapította.

Színművei, melyeket fordított és magyar színre alkalmazott

Kassai előadatásuk szerint:

 Langer, Elsikkasztott és ime megkerült, vígjáték 1 felvonásban. Bemutató: 1863. február 6.
 Berle Alajos, A mostani czipész-inasok, népszínmű 3 felvonásban, zenéjét szerezte: Stenzel Ferenc. Bemutató: 1865. november 5.
 Megerle J., Az asperni kém, népies színmű 3 szakaszban (először november 12.)
 Fels R. és Schmitzer A., Az utolsó zsidó vagy a polgári házasság, korszerű jellemrajz 5 szak. (1868. november 15.)
 Friedrich Kaiser: Uj Jeruzsálem, korszerű jellemrajz 3 szak., zenéje Milöckertől (november 29.)
 Berg O. F., A plébános szakácsnéja, legujabb életkép 4 szak., zenéje Brandtól (először 1868. december 5.)
 Georg Friedrich Belly: Herkules vagy a két igazgató, bohózat 1 felvonásban. (1869. február 8.)
 Bittner, Egy könnyelmű leány, életkép 3 szak., zenéje Hopp g. (február 21.)
 Karl von Holtei: A gyöngysor, színmű 2 szak., zenéje Müller Adolftól (április 22.)
 Girardin és Delacour, Reggel négy órakor, vígjáték 1 felvonásban. (1877. április 1.)

Benkő még két színművét említi: Asperni kém és Farsangi fánk c.

Jegyzetek

Források

További információk

 
 
 

Magyar színészek
Színigazgatók
Tállyaiak
1838-ban született személyek
1891-ben elhunyt személyek
Lászy Vilmos , Lászy Vilmos József , névváltozatok : Lászi , Lásszy ( Tállya , május vagy június ? – Budapest , július ) színész , rendező , művezető , színigazgató , fordító . Pályafutása Lászy János és Kosusko Julianna fia. májusjén lépett fel először Pázmán Mihálynál . Kassán sok évet töltött ; Győrött60-ban és75-ben szerepelt;tőláprilisáig Latabár Endrénél játszott . Azes években mint igazgató működött a vidéken , Győrbenig és Kassántólig.tól Mándokynál szerepelt Debrecenben , majd Takácsnálés Miklósynáloktóberétől újra mint színigazgató működött , előbb Kecskeméten ezután Eger , Ungvár , Beregszász , Miskolc végül Eger és Sátoraljaújhelyvoltak állomásai. augusztusában nyugalomba vonult ; ezután színművésznő neje Kövessy Etelka ápolta és gyermekeit nevelte . Meghalt júliusán Budapesten , és a budai németvölgyi temetőbe kísérték színésztársai , ahol végső kívánsága szerint a sírnál Németh János és Kiss Mihály , a budai színkör tagjai elénekelték a «kalapom szememre vágom» kettőst és Lukácsy Sándor a színészegyesület alelnöke tartott fölötte búcsúbeszédet . Győri igazgatósága idején nyaranta Komáromban időztek , s ekkor Ószőnyben római kori leleteket gyűjtött . Ezek egy részét a győri múzeumnak ajándékoza a többi a maga gyűjteményét gyarapította . Színművei , melyeket fordított és magyar színre alkalmazott Kassai előadatásuk szerint : Langer , Elsikkasztott és ime megkerült , vígjátékfelvonásban . Bemutató : február Berle Alajos , A mostani czipész-inasok , népszínműfelvonásban , zenéjét szerezte : Stenzel Ferenc . Bemutató : november Megerle J. , Az asperni kém , népies színműszakaszban ( először november ) Fels R. és Schmitzer A . , Az utolsó zsidó vagy a polgári házasság , korszerű jellemrajzszak. november ) Friedrich Kaiser : Uj Jeruzsálem , korszerű jellemrajzszak . , zenéje Milöckertől ( november ) Berg O. F. , A plébános szakácsnéja , legujabb életképszak . , zenéje Brandtól ( először december ) Georg Friedrich Belly : Herkules vagy a két igazgató , bohózatfelvonásban . február ) Bittner , Egy könnyelmű leány , életképszak . , zenéje Hopp g . ( február ) Karl von Holtei : A gyöngysor , színműszak . , zenéje Müller Adolftól ( április ) Girardin és Delacour , Reggel négy órakor , vígjátékfelvonásban. április ) Benkő még két színművét említi : Asperni kém és Farsangi fánk c . Jegyzetek Források További információk Magyar színészek Színigazgatók Tállyaiak 1838-ban született személyek 1891-ben elhunyt személyek