Kovács Eszti
Kovács Eszti, egyes forrásokban Kovács Esztike, valójában Kovács Eszter (1948. október 1.– ) magyar énekesnő, az egyik legismertebb magyar gyermeksláger, a Pancsoló kislány eredeti előadója. Felnőttként visszavonult a szerepléstől.

Élete 
Szegedi családból származik, családja 1950-ben, 2 éves korában költözött Budapestre, a Szentkirályi utcába, mert édesapja, aki zenész volt (vadászkürtön játszott), abban az évben a Fővárosi Operettszínházban kapott állást. Általános iskolai tanulmányait Budapest VIII. kerületében, a Rökk Szilárd utcai általános iskolában kezdte meg, ahol Csányi László volt az énektanára. Miután Csányi 1954-től a Magyar Rádió Gyermekkórusának vezetője is lett, tanítványai közül is gyűjtötte a kórusba alkalmas gyerekeket, így az ő hívására került Kovács Eszti is a Gyermekkórus tagjai közé, már másodikos korában.

A tizenegyedik életévében járt, amikor 1960-ban kiválasztották a Pancsoló kislány című dal előadására, amely szinte azonnal sláger lett. Berki Géza, a szám zeneszerzője (később a Stúdió 11 gitárosa) kérte fel őt a dal előadására a rádiós gyerekkórus énekesei közül, két lépcsős kiválasztási folyamat végén, miután egy kifejezetten gyerekhangú énekest keresett. A szám eredeti címe még A pancsoló kisgyerek volt, akkor lett belőle A pancsoló kislány, amikor eldőlt, hogy Eszter énekelheti. Egy, évtizedekkel később adott rádióinterjújában, a felvétel körülményeire visszaemlékezve elmondta: kész zenei anyagra kellett ráénekelnie a dalt fejhallgatóval; emlékezete szerint másfél óra alatt elkészültek az egész felvétellel, a Magyar Rádió Bródy Sándor utcai stúdióinak egyikében, és eredetileg egyáltalán nem is gondolta, hogy különösebben nagy sikere lesz majd ennek a számnak. A kislemezre, amelyen a dalt rögzítették, ezen felül még az Eperfagyi című szám került fel, amit szintén ő énekelt.

Elmondása szerint Berki Géza később az ugyancsak általa írt Két kicsi kecske baktat a hegyre című számot is neki szánta, de azt végül mégis Psota Irén adhatta elő. Az említett rádióinterjújában ezt annak tulajdonította, hogy a „Pancsoló” dal hirtelen jött sikerét, és ezáltal az ő robbanásszerű közismertté válását elég sokan nem nézték jó szemmel, így többek között a Gyermekkórus vezetősége részéről is korlátozták a mozgásterét, és összességében is több irigységgel szembesült, mint amennyi sikerélményt hozott neki a nem várt ismertsége. A szereplésekért egyébként állítása szerint egyetlen forintot sem kapott, mert nem számított ORI-engedéllyel rendelkező előadónak, ezért előadói díjra sem formálhatott igényt; kizárólag a rádiófelvételért és a lemezfelvételért kapott néhány száz forintnyi összegű, úgynevezett percdíjat.

Családja 1960-ban visszaköltözött Szegedre, ő maga is ott fejezte be az általános iskolát. Szülei hallani sem akartak róla, hogy táncdalénekes legyen belőle (legfeljebb egy operaénekesi pályát fogadtak volna el vele kapcsolatban), és ezt végső soron ő sem nagyon ambicionálta. Nyolcadikos koráig tovább folytatta a zongoratanulást, de zenei pályafutása Szegeden komolyabban már nem folytatódott. Középiskolai tanulmányait a szegedi Radnóti Miklós Gimnáziumban végezte, ott is érettségizett. Középiskolásként még egyetlen alkalommal televízióban is előadta a legendássá vált dalát, 1965-ben, 17 éves gimnazistaként, amikor a Gellért gyógyfürdőből közvetítették éneklését a Stúdió 11 kíséretében, Szepesi György egy műsorában.

Azóta is a csongrádi megyeszékhelyen él, a közszerepléstől túlnyomórészt visszavonulva; a rövid életű ismertségét elhozó dalt felnőttként már csak elvétve adta elő, felkérésre, leginkább ismerőseinek-hozzátartozóinak esküvőin vagy más családi-baráti rendezvényein, egyebekben eltűnt a nyilvánosság elől. A rendszerváltás után egy időben a Postabank egyik szegedi fiókjánál dolgozott.

Források 

A pancsoló kislány - Beszélgetés Kovács Esztivel. Tilos Rádió, 2015.

Magyar énekesek
Szegediek
1948-ban született személyek
Élő személyek
Kovács Eszti , egyes forrásokban Kovács Esztike , valójában Kovács Eszter október– ) magyar énekesnő , az egyik legismertebb magyar gyermeksláger , a Pancsoló kislány eredeti előadója . Felnőttként visszavonult a szerepléstől . Élete Szegedi családból származik , családjaben,éves korában költözött Budapestre , a Szentkirályi utcába , mert édesapja , aki zenész volt ( vadászkürtön játszott ) , abban az évben a Fővárosi Operettszínházban kapott állást . Általános iskolai tanulmányait Budapest VIII. kerületében , a Rökk Szilárd utcai általános iskolában kezdte meg , ahol Csányi László volt az énektanára . Miután Csányitől a Magyar Rádió Gyermekkórusának vezetője is lett , tanítványai közül is gyűjtötte a kórusba alkalmas gyerekeket , így az ő hívására került Kovács Eszti is a Gyermekkórus tagjai közé , már másodikos korában . A tizenegyedik életévében járt , amikorban kiválasztották a Pancsoló kislány című dal előadására , amely szinte azonnal sláger lett . Berki Géza , a szám zeneszerzője ( később a Stúdiógitárosa ) kérte fel őt a dal előadására a rádiós gyerekkórus énekesei közül , két lépcsős kiválasztási folyamat végén , miután egy kifejezetten gyerekhangú énekest keresett . A szám eredeti címe még A pancsoló kisgyerek volt , akkor lett belőle A pancsoló kislány , amikor eldőlt , hogy Eszter énekelheti . Egy , évtizedekkel később adott rádióinterjújában , a felvétel körülményeire visszaemlékezve elmondta : kész zenei anyagra kellett ráénekelnie a dalt fejhallgatóval ; emlékezete szerint másfél óra alatt elkészültek az egész felvétellel , a Magyar Rádió Bródy Sándor utcai stúdióinak egyikében , és eredetileg egyáltalán nem is gondolta , hogy különösebben nagy sikere lesz majd ennek a számnak . A kislemezre , amelyen a dalt rögzítették , ezen felül még az Eperfagyi című szám került fel , amit szintén ő énekelt . Elmondása szerint Berki Géza később az ugyancsak általa írt Két kicsi kecske baktat a hegyre című számot is neki szánta , de azt végül mégis Psota Irén adhatta elő . Az említett rádióinterjújában ezt annak tulajdonította , hogy a „ Pancsoló” dal hirtelen jött sikerét , és ezáltal az ő robbanásszerű közismertté válását elég sokan nem nézték jó szemmel , így többek között a Gyermekkórus vezetősége részéről is korlátozták a mozgásterét , és összességében is több irigységgel szembesült , mint amennyi sikerélményt hozott neki a nem várt ismertsége . A szereplésekért egyébként állítása szerint egyetlen forintot sem kapott , mert nem számított ORI-engedéllyel rendelkező előadónak , ezért előadói díjra sem formálhatott igényt ; kizárólag a rádiófelvételért és a lemezfelvételért kapott néhány száz forintnyi összegű , úgynevezett percdíjat . Családjaban visszaköltözött Szegedre , ő maga is ott fejezte be az általános iskolát . Szülei hallani sem akartak róla , hogy táncdalénekes legyen belőle ( legfeljebb egy operaénekesi pályát fogadtak volna el vele kapcsolatban ) , és ezt végső soron ő sem nagyon ambicionálta . Nyolcadikos koráig tovább folytatta a zongoratanulást , de zenei pályafutása Szegeden komolyabban már nem folytatódott . Középiskolai tanulmányait a szegedi Radnóti Miklós Gimnáziumban végezte , ott is érettségizett . Középiskolásként még egyetlen alkalommal televízióban is előadta a legendássá vált dalát, ben,éves gimnazistaként , amikor a Gellért gyógyfürdőből közvetítették éneklését a Stúdiókíséretében , Szepesi György egy műsorában . Azóta is a csongrádi megyeszékhelyen él , a közszerepléstől túlnyomórészt visszavonulva ; a rövid életű ismertségét elhozó dalt felnőttként már csak elvétve adta elő , felkérésre , leginkább ismerőseinek-hozzátartozóinak esküvőin vagy más családi-baráti rendezvényein , egyebekben eltűnt a nyilvánosság elől . A rendszerváltás után egy időben a Postabank egyik szegedi fiókjánál dolgozott . Források A pancsoló kislány - Beszélgetés Kovács Esztivel . Tilos Rádió , Magyar énekesek Szegediek 1948-ban született személyek Élő személyek