2006-os közgyűlési választások Borsod-Abaúj-Zemplén megyében
A 2006-os megyei közgyűlési választásokat október 1-jén bonyolították le, az általános önkormányzati választások részeként.

Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a szavazásra jogosultak bő többsége,  mintegy 240 ezer polgár ment el szavazni. A szavazók tizenegy szervezet jelöltjei közül választhattak.

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – harminckét képviselőjük a többséget jelentette az ötvenkilenc fős közgyűlésben. A fennmaradó helyeket az MSZP jelöltjei foglalhatták el. A további nyolc, jelöltet állító szervezet egyike se jutott be a megyeházára.

A közgyűlés új elnöke Ódor Ferenc, a Fidesz-KDNP kistelepülési listavezetője lett.

A választás rendszere 

A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választási rendszer – immár negyedik alkalommal – az 1994-ben elfogadott szabályokon alapult.

A közgyűlési választásokon a községek, nagyközségek és városok polgárai szavazhattak. A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában.

A választók két választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A két választókerület a települések mérete szerint különült el: az egyikbe a legfeljebb 10 ezer lakóval bíró kistelepülések, a másikba pedig az ennél népesebb középvárosok tartoztak. A szavazatokat a két választókerületben külön-külön számolták össze és osztották el arányosan az adott kerületben az érvényes szavazatok 4%-át elérő szervezetek között.

Választókerületek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a közgyűlés létszáma 59 fő volt. A kistelepülési választókerületben 40, a középvárosiban pedig 19 képviselőt választhattak meg. Miskolc, mint megyei jogú város nem tartozott a megye joghatósága alá, s így polgárai nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről.

A közgyűlést a megye 335 községének és huszonkét városának polgárai választhatták meg. (2002 óta négy település nyert el városi címet.) A huszonkét város közül azonban csak kilencben éltek tízezernél többen, így csak ezek tartozak a középvárosi választókerületbe.

A választásra jogosult polgárok száma 435 ezer volt. A polgárok bő kétharmada a kistelepülési választókerületben lakott, míg szűk harmaduk a középvárosiban.

A legkevesebb polgár a megye északi részén található Debréte községben élt (19 polgár), míg a legtöbb Ózd városában lakott ( polgár).

Előzmények 

A 2002 őszén megalakult (IV.) közgyűlés elnöke Gyárfás Ildikó, az MSZP képviselője volt. Főállású alelnökként Kormos Dénes, társadalmi megbízatású alelnökként Szabó György szolgálta a megye közgyűlését.

Jelöltállítás 

Tizenegy szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban. A kistelepülési választókerületben tíz listát állítottak, míg a középvárosiban nyolcat. A jelöltek száma összesen 258 volt (173+85).

A listák döntő részét az országos pártok állították, s a jelöltek számában is elsöprő többséggel bírtak. A tizenegy szervezetből kettő volt megyei gyökerű, négy parlamenten kívüli párt és öt országgyűlési párt.

Listák 
Lista állításához mind a két választókerületben külön-külön kellett ajánlásokat gyűjteni. Az ajánlások gyűjtésére egy bő hónap állt rendelkezésre – augusztus 4. és szeptember 8. között. Ez alatt az idő alatt a választókerületi polgárok 0,3%-ának ajánlását kellett megszerezni. A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kistelepülési választókerületben ez 892, a középvárosiban 414 ajánlást jelentett. Lehetőség volt önálló és közös listák állítására is. A közös listák esetében ugyanannyi ajánlásra volt szükség, mint az önállóak esetében. Arra is volt lehetőség, hogy egy szervezet csak az egyik választókerületben állítson listát.

Az előző közgyűlés pártjai közül az MSZP önállóan, míg a Fidesz újra közös listával indult a választásokon. Igaz ezúttal már nem az MDF-el és az MKDSZ-el, hanem a KDNP-vel együtt. Az MDF tizenkét év után tért vissza önállóan a választási küzdelmekbe.

Először indult a Roma Polgárjogi Mozgalom B.-A.-Z. Megyei Szervezete, míg a Zempléni Településszövetség már harmadszor állt rajtvonalhoz. A további öt országos párt pedig már négy évvel korábban is állított jelölteket, de akkor nem jutottak be a közgyűlésbe.

A Magyar Vidék és Polgári Párt, valamint az FKGP csak a kistelepülési választókerületben állított listát és jelöltjeik száma is alacsony volt (7, ill. 8). Ugyancsak kevés jelölttel vágott neki a választásoknak az RPM (9). A középmezőnyt a Munkáspárt (13), a MIÉP (15), az SZDSZ (20), az MDF (21) és a ZTSZ (23) listái jelentették. A legtöbb jelöltet az MSZP (69) és a Fidesz-KDNP állította (74).

Jelöltek

Kampány

A szavazás menete 
A választást 2006. október 1-jén bonyolították le. A választópolgárok reggel 6 órától kezdve adhatták le a szavazataikat, egészen a 19 órás urnazárásig.

Kéked községben több visszaélés gyanúja merült föl a szavazás során, ezért a Területi Választási Bizottság a település választási eredményeit megsemmisítette és szavazás megismétlését rendelte el. Erre október 29-én került sor, így csak ezek után lehetett a végleges megyei eredményt kihirdetni. (Kéked polgárainak a száma 185 volt, ami a megyei közgyűlési választók 0,04%-ának felel meg, így a szavazás megismétlése igen kis mértékben befolyásolta a végeredményt.)

Részvétel 

Kilenc polgár közül öt ment el szavazni
A 433 ezer szavazásra jogosult polgárból 243 ezer vett részt a választásokon (56%). Közülük kilencezren szavaztak érvénytelenül (3,7%).

A részvételi hajlandóság jelentősen eltért a két választókerületben. A kistelepüléseken a polgárok közel 60%-a ment el szavazni, míg a középvárosokban ez az arány bőven 50% alatt maradt.

Az érvénytelen szavazatok aránya is a kistelepüléseken volt magasabb (4,4%-1,7%).

Eredmények

Választókerületenként 

A 4%-os küszöböt a kistelepülési választókerületben , míg a középvárosiban  szavazat jelentette.

A kistelepülési kerületben arra a nyolc listára amelyik nem jutott képviselői helyhez, összesen  szavazat érkezett, míg a középvárosi hat kimaradó listára . (13,56% ill. 11,55%)

A középvárosi kerületben az SZDSZ és az MDF listája egy százalékpontos közelségben volt a bejutási küszöbhöz, de mind a kettő alatta is maradt.

Az új közgyűlés 

A közgyűlés alakuló ülésére november 9-én került sor. Az ülés elnökké választották Ódor Ferencet, a Fidesz-KDNP megyei elnökét, aki a kistelepülési lista éléről került be a közgyűlésbe. Ódor Ferenc 1998 és 2002 között már vezette a közgyűlést. Két főállású és egy társadalmi megbízatású alelnököt választottak még meg: Koncz Ferenc, Gergely Zsolt és dr. Sója Szabolcs személyében (mindhárman a Fidesz-KDNP kistelepülési listáján szerepeltek).

A megválasztott képviselők

Jegyzetek

MTI hírek 
 http://archiv1988-2005.mti.hu 
A Magyar Távirati Iroda archívuma elérhető a világhálón, abban az 1988 óta megjelent hírek szabadon kereshetők. Ugyanakkor a honlap olyan technológiával készült, hogy az egyes hírekre nem lehet közvetlen hivatkozást (linket) megadni. Így a kereséshez szükséges alapadatok megadásával újra ki kell keresni az adott hír (cím kulcsszavai, dátum megadása).

További információk 
Borsod-Abaúj-Zemplén Megye Önkormányzata (baz.hu):

Kapcsolódó szócikkek 
 Helyi önkormányzati választások
 2006-os magyarországi önkormányzati választás

Borsod
Borsod-Abaúj-Zemplén megye politikai élete
Borsod
Aos megyei közgyűlési választásokat októberjén bonyolították le , az általános önkormányzati választások részeként . Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a szavazásra jogosultak bő többsége , mintegyezer polgár ment el szavazni . A szavazók tizenegy szervezet jelöltjei közül választhattak . A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – harminckét képviselőjük a többséget jelentette az ötvenkilenc fős közgyűlésben . A fennmaradó helyeket az MSZP jelöltjei foglalhatták el . A további nyolc , jelöltet állító szervezet egyike se jutott be a megyeházára . A közgyűlés új elnöke Ódor Ferenc , a Fidesz-KDNP kistelepülési listavezetője lett . A választás rendszere A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választási rendszer – immár negyedik alkalommal – azben elfogadott szabályokon alapult . A közgyűlési választásokon a községek , nagyközségek és városok polgárai szavazhattak . A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában . A választók két választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A két választókerület a települések mérete szerint különült el : az egyikbe a legfeljebbezer lakóval bíró kistelepülések , a másikba pedig az ennél népesebb középvárosok tartoztak . A szavazatokat a két választókerületben külön-külön számolták össze és osztották el arányosan az adott kerületben az érvényes szavazatok-át elérő szervezetek között . Választókerületek Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a közgyűlés létszámafő volt . A kistelepülési választókerületben a középvárosiban pedigképviselőt választhattak meg . Miskolc , mint megyei jogú város nem tartozott a megye joghatósága alá , s így polgárai nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről . A közgyűlést a megyeközségének és huszonkét városának polgárai választhatták meg.óta négy település nyert el városi címet . ) A huszonkét város közül azonban csak kilencben éltek tízezernél többen , így csak ezek tartozak a középvárosi választókerületbe . A választásra jogosult polgárok számaezer volt . A polgárok bő kétharmada a kistelepülési választókerületben lakott , míg szűk harmaduk a középvárosiban . A legkevesebb polgár a megye északi részén található Debréte községben éltpolgár ) , míg a legtöbb Ózd városában lakott ( polgár ) . Előzmények Aőszén megalakult ( IV. ) közgyűlés elnöke Gyárfás Ildikó , az MSZP képviselője volt . Főállású alelnökként Kormos Dénes , társadalmi megbízatású alelnökként Szabó György szolgálta a megye közgyűlését . Jelöltállítás Tizenegy szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban . A kistelepülési választókerületben tíz listát állítottak , míg a középvárosiban nyolcat . A jelöltek száma összesenvolt85 ) . A listák döntő részét az országos pártok állították , s a jelöltek számában is elsöprő többséggel bírtak . A tizenegy szervezetből kettő volt megyei gyökerű , négy parlamenten kívüli párt és öt országgyűlési párt . Listák Lista állításához mind a két választókerületben külön-külön kellett ajánlásokat gyűjteni . Az ajánlások gyűjtésére egy bő hónap állt rendelkezésre – augusztus és szeptember között . Ez alatt az idő alatt a választókerületi polgárok3%-ának ajánlását kellett megszerezni . A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kistelepülési választókerületben ez a középvárosibanajánlást jelentett . Lehetőség volt önálló és közös listák állítására is . A közös listák esetében ugyanannyi ajánlásra volt szükség , mint az önállóak esetében . Arra is volt lehetőség , hogy egy szervezet csak az egyik választókerületben állítson listát . Az előző közgyűlés pártjai közül az MSZP önállóan , míg a Fidesz újra közös listával indult a választásokon . Igaz ezúttal már nem az MDF-el és az MKDSZ-el , hanem a KDNP-vel együtt . Az MDF tizenkét év után tért vissza önállóan a választási küzdelmekbe . Először indult a Roma Polgárjogi Mozgalom B.-A.-Z . Megyei Szervezete , míg a Zempléni Településszövetség már harmadszor állt rajtvonalhoz . A további öt országos párt pedig már négy évvel korábban is állított jelölteket , de akkor nem jutottak be a közgyűlésbe . A Magyar Vidék és Polgári Párt , valamint az FKGP csak a kistelepülési választókerületben állított listát és jelöltjeik száma is alacsony volt ill . Ugyancsak kevés jelölttel vágott neki a választásoknak az RPM A középmezőnyt a Munkáspárt a MIÉP az SZDSZ az MDFés a ZTSZlistái jelentették . A legtöbb jelöltet az MSZPés a Fidesz-KDNP állította Jelöltek Kampány A szavazás menete A választást októberjén bonyolították le . A választópolgárok reggelórától kezdve adhatták le a szavazataikat , egészen aórás urnazárásig . Kéked községben több visszaélés gyanúja merült föl a szavazás során , ezért a Területi Választási Bizottság a település választási eredményeit megsemmisítette és szavazás megismétlését rendelte el . Erre októberén került sor , így csak ezek után lehetett a végleges megyei eredményt kihirdetni . ( Kéked polgárainak a számavolt , ami a megyei közgyűlési választók04%-ának felel meg , így a szavazás megismétlése igen kis mértékben befolyásolta a végeredményt . ) Részvétel Kilenc polgár közül öt ment el szavazni Aezer szavazásra jogosult polgárbólezer vett részt a választásokon ) . Közülük kilencezren szavaztak érvénytelenül7 % ) . A részvételi hajlandóság jelentősen eltért a két választókerületben . A kistelepüléseken a polgárok közel-a ment el szavazni , míg a középvárosokban ez az arány bőven alatt maradt . Az érvénytelen szavazatok aránya is a kistelepüléseken volt magasabb4%-1,7 % ) . Eredmények Választókerületenként A-os küszöböt a kistelepülési választókerületben , míg a középvárosiban szavazat jelentette . A kistelepülési kerületben arra a nyolc listára amelyik nem jutott képviselői helyhez , összesen szavazat érkezett , míg a középvárosi hat kimaradó listára\.56 % ill.55 % ) A középvárosi kerületben az SZDSZ és az MDF listája egy százalékpontos közelségben volt a bejutási küszöbhöz , de mind a kettő alatta is maradt . Az új közgyűlés A közgyűlés alakuló ülésére novemberén került sor . Az ülés elnökké választották Ódor Ferencet , a Fidesz-KDNP megyei elnökét , aki a kistelepülési lista éléről került be a közgyűlésbe . Ódor Ferencésközött már vezette a közgyűlést . Két főállású és egy társadalmi megbízatású alelnököt választottak még meg : Koncz Ferenc , Gergely Zsolt és dr. Sója Szabolcs személyében ( mindhárman a Fidesz-KDNP kistelepülési listáján szerepeltek ) . A megválasztott képviselők Jegyzetek MTI hírek http://archiv1988-2005.mti.hu A Magyar Távirati Iroda archívuma elérhető a világhálón , abban azóta megjelent hírek szabadon kereshetők . Ugyanakkor a honlap olyan technológiával készült , hogy az egyes hírekre nem lehet közvetlen hivatkozást ( linket ) megadni . Így a kereséshez szükséges alapadatok megadásával újra ki kell keresni az adott hír ( cím kulcsszavai , dátum megadása ) . További információk Borsod-Abaúj-Zemplén Megye Önkormányzata ( baz.hu ) : Kapcsolódó szócikkek Helyi önkormányzati választások os magyarországi önkormányzati választás Borsod Borsod-Abaúj-Zemplén megye politikai élete Borsod