Koljane
Koljane falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrlikához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 41, közúton 62 km-re északra, községközpontjától légvonalban 9, közúton 16 km-re délkeletre, a Dinári-hegység és a Peruča-tó között fekszik. Településrészei Bračev Dolac, Brdo Koljansko, Bukov Dolac, Dragović, Gornje Koljane, Klenovci, Ograde, Podgradina, Pometenik, Privija, Rastoka, Vukov Dolac és Vukovića Most.

Története 
Koljane területén már a római korban éltek emberek. Ezt igazolják az itt előkerült leletek. Római kori feliratos köveket találtak a gornje koljanei Crkvinán, valamint a Klanac nevű helyen Jovan Denić szőlőhegyi birtokán. A horvátok a 7. században érkeztek erre a vidékre. A crkvinai háromhajós templomot már ők építették a 9. században. A templom körül a középkorban is igen jómódú település állt. Ezt jelzik az itt feltárt, rendkívül gazdag mellékletekkel rendelkező sírok. A település feltehetően a 15. század végén és a 16. század elején őt ért sorozatos török támadásokban pusztult el. Területe 1688-ban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság, köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át Vrlika környékére. Ők voltak a mai lakosság ősei. Az 1714-ben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került, de a háború végén 1718-ban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 1275, 1910-ben 2028 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Ekkor lakosságának 90 százaléka szerb, 6 százaléka horvát nemzetiségű volt. Lakói hagyományosan mezőgazdaságból, állattartásból éltek. A délszláv háború során szerb lakói a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak, horvát lakossága elmenekült. 1995. augusztus 6-án a „Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok. Ekkor a szerb lakosság menekült el a faluból. Lakossága 2011-ben mindössze 21 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A dragovići településrészen álló monostort valószínűleg 1395-ben emelték. A török 1480-ban elpusztította és elűzte a szerzeteseket. Ezután a romok húsz évig magányosan álltak, majd újjáépítették őket. 1590-ben a török támadások hatására a szerzetesek újra elhagyták és Magyarországra, a Tolna vármegyei Grábócon felépített pravoszláv kolostorukba menekültek. 1694-ben Nikodim Busović püspök felszólítására visszatértek és az épületeket újjáépítették. Négy évvel később azonban újra el kellett hagyniuk a monostort és Bribirben leltek menedékre. A karlócai béke után 1699-ben a térség velencei uralom, alá került a szerzetesek újra visszatérhettek. Az instabil talaj és a nedvesség miatt azonban a monostort már új helyen, a Vinogradinak nevezett helyen építették fel újra. A monostor új templomát 1777-ben kezdték építeni, de az építés csak 1866-ban fejeződött be. Felszentelése 1867. augusztus 20-án történt. A Peruča-tó vízzel való feltöltése során 1954-ben az egész épületegyüttest elárasztották és ma csak alacsony vízállás esetén láthatók a falak maradványai. Az 1960-as években a régi kolostor helyétől délkeltre fekvő magaslaton újra felépítették. A monostornak gazdag könyvtára és kincstára van.
Gornje Koljane területén található a Crkvina nevű régészeti lelőhely, melyet mára részben a Peruča-tó vizével árasztottak el. A helyet az egyik legjelentősebbnek tartják a kora középkori horvát állam települései közül. A 19. század végén és a 20. század elején amatőr régészek egy 9. századi háromhajós templom maradványait ásták ki. Ókeresztény és a római időkből származó régészeti leletek is előkerültek a templom körül pedig egy nagyobb középkori temető egy részét tárták fel. A templom falában több római feliratos követ is találtak. Megtalálták a templom oltár elő építményének növényi és állati motívumokkal díszített töredékeit. A 2007-ben szakemberek által végzett régészeti feltárások során a templom körül 52 sírt találtak, melyeket a bennük talált leletek (ezüst és arany ékszerek, fülbevalók, karkötők, gyűrűk) alapján a késő középkorra kelteztek. A leletek arról árulkodnak, hogy az itteni lakosság különösen jómódú volt. Az egyik sírban különösen értékes lelet, kilenc darab, a 14. század közepéről és második feléből származó pénzérme került elő.
A falu északkeleti oldalán, a falu felett található Bodrožića gradina (411 m) őskori erődje. Az erőd meghatározó stratégiai helyen épült, ahonnan a Cetina-folyó felső folyásának tágabb területe ellenőrizhető volt. Az ovális, lapos fennsíkon található erőd méreteivel (körülbelül 340 x 110 m), a nagyméretű erődök közé sorolható. Az itt talált leletek között őskori kerámia töredékei (Ma a sinji Cetina-régió múzeumában őrzik) és egy kőbalta (a spliti Régészeti Múzeumban őrzik) került elő. Don Frane Bulić adatai szerint ősi kőtöredékeket (feliratok, urnák, domborművek) is találtak a domboldalon, amelyeket később Gornji és Donji Koljani házaiba építettek be.
A Bodrožić-hegytől délkeletre, a Podi-fennsíkon nagy számban találhatók olyan őskori kőhalmok, amelyek nagy valószínűséggel az itteni erődített településhez tartoztak. A Bodrožić gradina keleti lejtőin, a Reljina ograda nevű helyen állt a Castetum Herona, a Cetina felső szakaszának egyik legnagyobb ősi települése. Egy ősi település épületeinek és utcáinak maradványai körülbelül 400 x 250 m-es területen láthatók.

Jegyzetek

Források 
Vrlika város hivatalos oldala 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
Petar Stanić: Rimski spomenici Vrličke okolice u Dalmaciji. 
A spliti régészeti múzeum honlapja 
Hrvatska enciklopedija: Koljane 
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja – A dragovići monostor

További információk 
Vrlika turisztikai irodájának honlapja 
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja – A vrlikai parókia 
Ante Jurčević: Groblje na Crkvini u Gornjim Koljanima – istraživanja godine 2007.  
Ante Jurčević: The Cemetery at Crkvina in Gornje Koljane – Research conducted in 2007 

Split-Dalmácia megye települései
Koljane falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrlikához tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , a Dinári-hegység és a Peruča-tó között fekszik . Településrészei Bračev Dolac , Brdo Koljansko, Bukov Dolac , Dragović , Gornje Koljane , Klenovci , Ograde , Podgradina , Pometenik , Privija , Rastoka , Vukov Dolac és Vukovića Most . Története Koljane területén már a római korban éltek emberek . Ezt igazolják az itt előkerült leletek . Római kori feliratos köveket találtak a gornje koljanei Crkvinán , valamint a Klanac nevű helyen Jovan Denić szőlőhegyi birtokán . A horvátok a században érkeztek erre a vidékre . A crkvinai háromhajós templomot már ők építették a században . A templom körül a középkorban is igen jómódú település állt . Ezt jelzik az itt feltárt , rendkívül gazdag mellékletekkel rendelkező sírok . A település feltehetően a század végén és a század elején őt ért sorozatos török támadásokban pusztult el . Területeban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság , köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át Vrlika környékére . Ők voltak a mai lakosság ősei . Azben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került , de a háború végénban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg.től a független Horvátországhoz tartozik . Ekkor lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt . Lakói hagyományosan mezőgazdaságból , állattartásból éltek . A délszláv háború során szerb lakói a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak , horvát lakossága elmenekült . augusztusán a „ Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok . Ekkor a szerb lakosság menekült el a faluból . Lakosságaben mindösszefő volt . Lakosság Nevezetességei A dragovići településrészen álló monostort valószínűlegben emelték . A törökban elpusztította és elűzte a szerzeteseket . Ezután a romok húsz évig magányosan álltak , majd újjáépítették őket.ben a török támadások hatására a szerzetesek újra elhagyták és Magyarországra , a Tolna vármegyei Grábócon felépített pravoszláv kolostorukba menekültek.ben Nikodim Busović püspök felszólítására visszatértek és az épületeket újjáépítették . Négy évvel később azonban újra el kellett hagyniuk a monostort és Bribirben leltek menedékre . A karlócai béke utánben a térség velencei uralom , alá került a szerzetesek újra visszatérhettek . Az instabil talaj és a nedvesség miatt azonban a monostort már új helyen , a Vinogradinak nevezett helyen építették fel újra . A monostor új templomátben kezdték építeni , de az építés csakban fejeződött be . Felszentelése augusztusán történt . A Peruča-tó vízzel való feltöltése soránben az egész épületegyüttest elárasztották és ma csak alacsony vízállás esetén láthatók a falak maradványai . Azas években a régi kolostor helyétől délkeltre fekvő magaslaton újra felépítették . A monostornak gazdag könyvtára és kincstára van . Gornje Koljane területén található a Crkvina nevű régészeti lelőhely , melyet mára részben a Peruča-tó vizével árasztottak el . A helyet az egyik legjelentősebbnek tartják a kora középkori horvát állam települései közül . A század végén és a század elején amatőr régészek egy századi háromhajós templom maradványait ásták ki . Ókeresztény és a római időkből származó régészeti leletek is előkerültek a templom körül pedig egy nagyobb középkori temető egy részét tárták fel . A templom falában több római feliratos követ is találtak . Megtalálták a templom oltár elő építményének növényi és állati motívumokkal díszített töredékeit . Aben szakemberek által végzett régészeti feltárások során a templom körülsírt találtak , melyeket a bennük talált leletek ( ezüst és arany ékszerek , fülbevalók , karkötők , gyűrűk ) alapján a késő középkorra kelteztek . A leletek arról árulkodnak , hogy az itteni lakosság különösen jómódú volt . Az egyik sírban különösen értékes lelet , kilenc darab , a század közepéről és második feléből származó pénzérme került elő . A falu északkeleti oldalán , a falu felett található Bodrožića gradinam ) őskori erődje . Az erőd meghatározó stratégiai helyen épült , ahonnan a Cetina-folyó felső folyásának tágabb területe ellenőrizhető volt . Az ovális , lapos fennsíkon található erőd méreteivel ( körülbelülxm ) , a nagyméretű erődök közé sorolható . Az itt talált leletek között őskori kerámia töredékei ( Ma a sinji Cetina-régió múzeumában őrzik ) és egy kőbalta ( a spliti Régészeti Múzeumban őrzik ) került elő . Don Frane Bulić adatai szerint ősi kőtöredékeket ( feliratok , urnák , domborművek ) is találtak a domboldalon , amelyeket később Gornji és Donji Koljani házaiba építettek be . A Bodrožić-hegytől délkeletre , a Podi-fennsíkon nagy számban találhatók olyan őskori kőhalmok , amelyek nagy valószínűséggel az itteni erődített településhez tartoztak . A Bodrožić gradina keleti lejtőin , a Reljina ograda nevű helyen állt a Castetum Herona , a Cetina felső szakaszának egyik legnagyobb ősi települése . Egy ősi település épületeinek és utcáinak maradványai körülbelülxm-es területen láthatók . Jegyzetek Források Vrlika város hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Petar Stanić : Rimski spomenici Vrličke okolice u Dalmaciji . A spliti régészeti múzeum honlapja Hrvatska enciklopedija : Koljane A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja – A dragovići monostor További információk Vrlika turisztikai irodájának honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja – A vrlikai parókia Ante Jurčević : Groblje na Crkvini u Gornjim Koljanima – istraživanja godine Ante Jurčević : The Cemetery at Crkvina in Gornje Koljane – Research conducted in Split-Dalmácia megye települései