Máriaradnai kolostor
A máriaradnai kolostor Mária-hegyhely, a Temesvári egyházmegye legfontosabb búcsújáró helye az Aradtól 30 km-re keletre található, közigazgatásilag Lippához besorolt Máriaradnán. Templomát 1992-ben II. János Pál pápa basilica minorrá nyilvánította. Műemléki védelem alatt áll; a romániai műemlékek jegyzékében a AR-II-a-A-00616 sorszámon szerepel.

Története 
Máriaradna története az Anjou-házig nyúlik vissza: Károly Róbert király telepítette le itt a ferenceseket. 

Az Osztrák–Magyar Monarchia idejében Mariazell mellett a legrangosabb búcsújáróhelynek számított. Kolostorát egykor harminc ferences lakta, akik a kegyhely mellett három-négy vármegyében szolgáltak népmissziók keretében.

1992. augusztus 28-án II. János Pál pápa basilica minor rangra emelte.

Az 1950-es évek elején kilenc hónapig mintegy száz ferences és százötven szerzetesnővér kényszerlakhelyéül jelölték ki. Bár a hatóságok megpróbálták kiéheztetni őket, hogy „önként” hagyják el a rendet, a falvak népe titokban ellátta őket. A kommunista időszakban megpróbálták ellehetetleníteni a búcsújáróhelyet, többek között ebből a célból Máriaradna községet Lippához csatolták, valamint a kegyhely búcsúnapján, Szent Anna ünnepén a dolgozóknak nem adtak ki szabadságot. Ennek ellenére mindig érkeztek zarándokok, például az augusztus 23-i román nemzeti ünnep adta hosszú hétvégét kihasználva. A mintegy 50 kilométerre fekvő Szentanna faluból például 1000–1200 fős zarándokcsoport tette meg gyalogosan az utat minden évben, rezesbanda kíséretében.

Az 1989-es romániai forradalom után a ferencesek fokozatosan visszavették az épületegyüttest, de létszámhiány miatt a Temesvári egyházmegye gondjaira bízták. 2013-ban 13 millió euró forrást nyert el európai uniós pályázaton a kegyhely felújítására.

Leírása

Külső kép 
A máriaradnai templom és kolostor a Maros völgye fölé emelkedő dombra épült. A kéttornyú kegytemplom barokk stílusban épült, hatvanegynéhány méter magas. A kolostor épülete háromszintes.

Belső tér 

A templom kegyképe Itáliából származik. Rokokó foglalatát Mária Terézia utasítására a bécsi udvari ötvös készítette 30 kg ezüst felhasználásával; a Szűzanya és a Kisjézus koronáját Rudnay Sándor esztergomi érsek – korábbi erdélyi püspök – adományozta, akinek végakarata szerint a szívét is itt őrzik.

A Szent Anna-oltár mellett áll II. János Pál pápa 2,4 méteres, egész alakos szobra, melyet boldoggá avatása alkalmából állítottak.

Orgonáját a Wegenstein Lipót és Fiai Orgonagyár építette 1910-ben.

Hitélet 
A kegyhelyet ma mintegy  hívő keresi fel évente, 15–20%-uk Magyarországról (főként Békés vármegyéből). Az egyházmegye katolikusainak többségét adó magyarok mellett román, sváb, cseh, bolgár, horvát és szlovák hívek is felkeresik. A kegyhely területén, például a gyóntatófolyosón számos fogadalmi kép, a Lourdes-i barlangban márványtáblák köszönik meg Szűz Mária közbenjárását. Ortodoxok is járnak ide imádkozni, elsősorban Szent Antal tisztelete miatt.

Papjai

Plébánosok

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Máriaradnai csodák

A Temesvári egyházmegye templomai, kolostorai
Arad megye műemlékei
A máriaradnai kolostor Mária-hegyhely , a Temesvári egyházmegye legfontosabb búcsújáró helye az Aradtólkm-re keletre található , közigazgatásilag Lippához besorolt Máriaradnán . Templomátben II. János Pál pápa basilica minorrá nyilvánította . Műemléki védelem alatt áll ; a romániai műemlékek jegyzékében a AR-II-a-A-00616 sorszámon szerepel . Története Máriaradna története az Anjou-házig nyúlik vissza : Károly Róbert király telepítette le itt a ferenceseket . Az Osztrák–Magyar Monarchia idejében Mariazell mellett a legrangosabb búcsújáróhelynek számított . Kolostorát egykor harminc ferences lakta , akik a kegyhely mellett három-négy vármegyében szolgáltak népmissziók keretében . 1992. augusztusán II. János Pál pápa basilica minor rangra emelte . Azes évek elején kilenc hónapig mintegy száz ferences és százötven szerzetesnővér kényszerlakhelyéül jelölték ki . Bár a hatóságok megpróbálták kiéheztetni őket , hogy „ önként” hagyják el a rendet , a falvak népe titokban ellátta őket . A kommunista időszakban megpróbálták ellehetetleníteni a búcsújáróhelyet , többek között ebből a célból Máriaradna községet Lippához csatolták , valamint a kegyhely búcsúnapján , Szent Anna ünnepén a dolgozóknak nem adtak ki szabadságot . Ennek ellenére mindig érkeztek zarándokok , például az augusztusi román nemzeti ünnep adta hosszú hétvégét kihasználva . A mintegykilométerre fekvő Szentanna faluból például1200 fős zarándokcsoport tette meg gyalogosan az utat minden évben , rezesbanda kíséretében . Azes romániai forradalom után a ferencesek fokozatosan visszavették az épületegyüttest , de létszámhiány miatt a Temesvári egyházmegye gondjaira bízták.banmillió euró forrást nyert el európai uniós pályázaton a kegyhely felújítására . Leírása Külső kép A máriaradnai templom és kolostor a Maros völgye fölé emelkedő dombra épült . A kéttornyú kegytemplom barokk stílusban épült , hatvanegynéhány méter magas . A kolostor épülete háromszintes . Belső tér A templom kegyképe Itáliából származik . Rokokó foglalatát Mária Terézia utasítására a bécsi udvari ötvös készítettekg ezüst felhasználásával ; a Szűzanya és a Kisjézus koronáját Rudnay Sándor esztergomi érsek – korábbi erdélyi püspök – adományozta , akinek végakarata szerint a szívét is itt őrzik . A Szent Anna-oltár mellett áll II. János Pál pápa4 méteres , egész alakos szobra , melyet boldoggá avatása alkalmából állítottak . Orgonáját a Wegenstein Lipót és Fiai Orgonagyár építetteben . Hitélet A kegyhelyet ma mintegy hívő keresi fel évente,20%-uk Magyarországról ( főként Békés vármegyéből ) . Az egyházmegye katolikusainak többségét adó magyarok mellett román , sváb , cseh , bolgár , horvát és szlovák hívek is felkeresik . A kegyhely területén , például a gyóntatófolyosón számos fogadalmi kép , a Lourdes-i barlangban márványtáblák köszönik meg Szűz Mária közbenjárását . Ortodoxok is járnak ide imádkozni , elsősorban Szent Antal tisztelete miatt . Papjai Plébánosok Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikkek Máriaradnai csodák A Temesvári egyházmegye templomai , kolostorai Arad megye műemlékei