2006-os közgyűlési választások Tolna megyében
A 2006-os megyei közgyűlési választásokat október 1-jén bonyolították le, az általános önkormányzati választások részeként.

Tolna megyében a szavazásra jogosultak bő fele, több mint kilencvenezer ember ment el szavazni. A szavazók tíz szervezet jelöltjei közül választhattak.

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – huszonöt képviselőjük kényelmes többséget jelentett a negyvenegy fős közgyűlésben. Az MSZP a megyeházi helyek harmadát szerezte meg. Bejutott még a közgyűlésbe az MDF, míg az SZDSZ-nek és öt további szervezetnek ez nem sikerült.

A közgyűlés új elnöke Puskás Imre, a Fidesz-KDNP képviselője lett.

A választás rendszere 

A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választási rendszer – immár negyedik alkalommal – az 1994-ben elfogadott szabályokon alapult.

A közgyűlési választásokon a községek, nagyközségek és városok polgárai szavazhattak. A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában.

A választók két választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A két választókerület a települések mérete szerint különült el: az egyikbe a legfeljebb 10 ezer lakóval bíró kistelepülések, a másikba pedig az ennél népesebb középvárosok tartoztak. A szavazatokat a két választókerületben külön-külön számolták össze és osztották el arányosan az adott kerületben az érvényes szavazatok 4%-át elérő szervezetek között.

Választókerületek 

Tolna megyében a közgyűlés létszáma 41 fő volt. A kistelepülési választókerületben 26, a középvárosiban pedig 15 képviselőt választhattak meg. Szekszárd, mint megyei jogú város nem tartozott a megye joghatósága alá, s így polgárai nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről.

A közgyűlést a megye kereken 100 községének és nagyközségének, valamint nyolc városának polgárai választhatták meg. A városok közül azonban csak négyben éltek tízezernél többen, így csak ez a négy tartozott a középvárosi választókerületbe.

A választásra jogosult polgárok száma 170 ezer volt. A polgárok kétharmada a kistelepülési választókerületben lakott, míg harmaduk a középvárosiban.

A legkevesebb polgár a megye közepén található Murga községben élt (74 polgár), míg a legtöbb Dombóváron lakott ( polgár).

Előzmények 

A 2002 őszén megalakult (IV.) közgyűlés elnöke Frankné Kovács Szilvia, az MSZP képviselője volt. Alelnökként Pogátsa Alajos és Právics József szolgálta a megye közgyűlését (szintén az MSZP soraiból).

Jelöltállítás 

Tíz szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban. A kistelepülési választókerületben nyolc listát állítottak, míg a középvárosiban hatot. A jelöltek száma összesen 167 volt (98+69).

A listák nagyobb részét az országos pártok állították, s a jelöltek számában is túlnyomó többséggel bírtak. A két választókerület 14 listájából a megyei szervezetek ötöt jegyeztek, s az ezeken a listákon szereplő negyven jelölt kevesebb mint a negyedét tette ki az összes jelöltek számának.

Listák 
Lista állításához mind a két választókerületben külön-külön kellett ajánlásokat gyűjteni. Az ajánlások gyűjtésére egy bő hónap állt rendelkezésre – augusztus 4. és szeptember 8. között. Ez alatt az idő alatt a választókerületi polgárok 0,3%-ának ajánlását kellett megszerezni. A Tolna megyei kistelepülési választókerületben ez 347, a középvárosiban 167 ajánlást jelentett. Lehetőség volt önálló és közös listák állítására is. A közös listák esetében ugyanannyi ajánlásra volt szükség, mint az önállóak esetében.

Arra is volt lehetőség, hogy egy szervezet csak az egyik választókerületben állítson listát, sőt arra is, hogy a két választókerületben más-más módon állítson listát (például az egyikben közös listán, a másikban pedig önállóan induljon).

Jelöltek

Kampány

A szavazás menete 
A választást 2006. október 1-jén bonyolították le. A választópolgárok reggel 6 órától kezdve adhatták le a szavazataikat, egészen a 19 órás urnazárásig.

A szavazás alapvetően rendben zajlott, a területi választási bizottsághoz nem érkezett bejelentés. Egyedül Tolna város Mözs városrészében fordultak a helyi választási bizottsághoz egy „szavazó-szállítási” visszaélés kapcsán. A választás napjának szomorú eseménye egy idős paksi polgár halála a szavazóhelységből való távozás után.

Részvétel 

Hatan szavaztak, öten távolmaradtak
A 170 ezer szavazásra jogosult polgárból 92 ezer vett részt a választásokon (54%). Közülük közel három és fél ezren szavaztak érvénytelenül (3,7%).

A részvételi hajlandóság némileg eltért a két választókerületben. A kistelepüléseken a polgárok 56% ment el szavazni, míg a középvárosi kerületben ez az arány 51% volt.

Az érvénytelen szavazatok aránya a kistelepülési választókerületben jóval magasabb volt (4,5%-1,7%).

Eredmény 

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg, az MSZP második lett, rajtuk kívül az MDF jutott még be a közgyűlésbe. A további listák viszont egyik választókerületben sem érték el a közgyűlésbe jutáshoz szükséges 4%-os határt.

A legtöbb szavazatot a Fidesz-KDNP listája kapta. A Fidesz vezette fölállás nyolccal több hellyel gazdagodott, mint négy évvel korábban, és az így elnyert 25 képviselői hely kényelmes többséget biztosított számukra. Az MSZP viszont épp nyolc helyet veszített, így 14 képviselői székékvel a második helyet mondhatta magáénak. Rajtuk kívül csak az MDF két jelöltje került be a megyeházára.

Kiesett a Tolna Megyei Emberek Szövetsége, így a megyei közgyűlésben csak országos pártok voltak jelen. Igaz, nem mindegyik országos párt, mivel kiesett az SZDSZ is, amelynek a rendszerváltást követő évtizedben meghatározó szerepe volt a megye politikai életében.

A be nem jutók között volt a Tolna Megyéért Választási Szövetség, és a két cigányságot képviselő szervezet: a Magyarországi Cigányszervezetek Fóruma, illetve a megyei Független Roma Civil Egyesület is.

Választókerületenként 
A választási végeredményben a kistelepülési választókerület súlya nyomott nagyobbat, hiszen abban 26, míg a középvárosi kerületben csupán 15 képviselői helyet osztottak ki.

A középvárosi választókerületben több mint 27 ezer érvényes szavazatot adtak le a választópolgárok. A voksok több mint fele a Fidesz-KDNP (53%) listájára érkezett, míg az MSZP-t a polgárok bő harmada támogatta (36%). Előbbiek kilenc, utóbbiak hat képviselőt küldhettek a megyeházára.

Közel járt a 4%-os küszöbhöz az MDF (3,7%) és az SZDSZ (3,3%) listája is, előbbi 87, utóbbi 197 szavazattal maradt el tőle. Az SZDSZ a négy évvel korábbi eredményének alig a felét érte el középvárosi kerületben. Két további megyei lista maradt még alatta a bejutási küszöbnek.

A kistelepülési választókerületben több mint hatvanezer érvényes szavazatot számoltak össze a szavazatszámláló bizottságok tagjai. A hatvanezer szavazatból 34 ezret a Fidesz-KDNP listájára adtak le, ami 55%-os arányt jelentett, ezzel messze megelőzve a versenytársait. Az MSZP második lett, 18 ezer szavazó bizalmát nyerve el (29%).

A Fidesz-KDNP 16, az MSZP pedig 8 képviselői helyhez jutott a kistelepülési választók bizalmából.

A kistelepülési kerületben a 4%-os bejutási küszöböt 2461 szavazat jelentette. Ezt a fentieken túl csak az MDF listája tudta meghaladni, több mint háromezer szavazója (5,4%) két képviselői helyet biztosított számára.

A be nem jutó szervezetek közül a Tolna Megyei Emberek Szövetségének (3,9%) lehetett ez a legfájdalmasabb, hiszen mindössze 67 vokssal maradtak el a küszöbtől. Nem jutott képviselői helyhez az SZDSZ (2,7%) sem, igaz nekik már négy évvel korábban sem sikerült a kistelepülési küszöb elérése. Kimaradt még három további szervezet, mindegyikük fél és két százalék körüli eredményt fölmutatva.

Nyilatkozatok 
A Tolnai Népújság a választás másnapján megszólaltatta a közgyűlésbe bejutó pártok megyei vezetőit.

Az új közgyűlés 

Az új közgyűlés alakuló ülésén, október 16-án Puskás Imrét, a Fidesz képviselőjét választotta meg elnökének (26 támogató szavazattal). A főállású alelnök a szintén fideszes Kapitány Zsolt, a társadalmi megbízatású alelnök pedig a KDNP képviselője, Pálos Miklós lett.

A közgyűlés legnagyobb létszámú képviselőcsoportját a Fidesz alakította meg, 22 képviselővel. Vezetője Széles András lett. Az MSZP frakciója 14 fős volt, az élén Právics József állt. Rajtuk kívül csak a KDNP tudott képviselőcsoportot alakítani, a háromfős csoport munkáját Kovács István irányította. Az MDF két képviselője függetlenként végezte a munkáját. A közgyűlés hét állandó bizottságot működtetett, ezek közül négynek a Fidesz, egynek-egynek pedig a KDNP, az MSZP és az MDF adta az elnökét.

A közgyűlés tagjai

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 Helyi önkormányzati választások
 2006-os magyarországi önkormányzati választás
 Tolna megyei közgyűlési választások (1990-től)

Tolna
Tolna megye politikai élete
Tolna
Aos megyei közgyűlési választásokat októberjén bonyolították le , az általános önkormányzati választások részeként . Tolna megyében a szavazásra jogosultak bő fele , több mint kilencvenezer ember ment el szavazni . A szavazók tíz szervezet jelöltjei közül választhattak . A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – huszonöt képviselőjük kényelmes többséget jelentett a negyvenegy fős közgyűlésben . Az MSZP a megyeházi helyek harmadát szerezte meg . Bejutott még a közgyűlésbe az MDF , míg az SZDSZ-nek és öt további szervezetnek ez nem sikerült . A közgyűlés új elnöke Puskás Imre , a Fidesz-KDNP képviselője lett . A választás rendszere A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választási rendszer – immár negyedik alkalommal – azben elfogadott szabályokon alapult . A közgyűlési választásokon a községek , nagyközségek és városok polgárai szavazhattak . A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában . A választók két választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A két választókerület a települések mérete szerint különült el : az egyikbe a legfeljebbezer lakóval bíró kistelepülések , a másikba pedig az ennél népesebb középvárosok tartoztak . A szavazatokat a két választókerületben külön-külön számolták össze és osztották el arányosan az adott kerületben az érvényes szavazatok-át elérő szervezetek között . Választókerületek Tolna megyében a közgyűlés létszámafő volt . A kistelepülési választókerületben a középvárosiban pedigképviselőt választhattak meg . Szekszárd , mint megyei jogú város nem tartozott a megye joghatósága alá , s így polgárai nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről . A közgyűlést a megye kerekenközségének és nagyközségének , valamint nyolc városának polgárai választhatták meg . A városok közül azonban csak négyben éltek tízezernél többen , így csak ez a négy tartozott a középvárosi választókerületbe . A választásra jogosult polgárok számaezer volt . A polgárok kétharmada a kistelepülési választókerületben lakott , míg harmaduk a középvárosiban . A legkevesebb polgár a megye közepén található Murga községben éltpolgár ) , míg a legtöbb Dombóváron lakott ( polgár ) . Előzmények Aőszén megalakult ( IV. ) közgyűlés elnöke Frankné Kovács Szilvia , az MSZP képviselője volt . Alelnökként Pogátsa Alajos és Právics József szolgálta a megye közgyűlését ( szintén az MSZP soraiból ) . Jelöltállítás Tíz szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban . A kistelepülési választókerületben nyolc listát állítottak , míg a középvárosiban hatot . A jelöltek száma összesenvolt69 ) . A listák nagyobb részét az országos pártok állították , s a jelöltek számában is túlnyomó többséggel bírtak . A két választókerületlistájából a megyei szervezetek ötöt jegyeztek , s az ezeken a listákon szereplő negyven jelölt kevesebb mint a negyedét tette ki az összes jelöltek számának . Listák Lista állításához mind a két választókerületben külön-külön kellett ajánlásokat gyűjteni . Az ajánlások gyűjtésére egy bő hónap állt rendelkezésre – augusztus és szeptember között . Ez alatt az idő alatt a választókerületi polgárok3%-ának ajánlását kellett megszerezni . A Tolna megyei kistelepülési választókerületben ez a középvárosibanajánlást jelentett . Lehetőség volt önálló és közös listák állítására is . A közös listák esetében ugyanannyi ajánlásra volt szükség , mint az önállóak esetében . Arra is volt lehetőség , hogy egy szervezet csak az egyik választókerületben állítson listát , sőt arra is , hogy a két választókerületben más-más módon állítson listát ( például az egyikben közös listán , a másikban pedig önállóan induljon ) . Jelöltek Kampány A szavazás menete A választást októberjén bonyolították le . A választópolgárok reggelórától kezdve adhatták le a szavazataikat , egészen aórás urnazárásig . A szavazás alapvetően rendben zajlott , a területi választási bizottsághoz nem érkezett bejelentés . Egyedül Tolna város Mözs városrészében fordultak a helyi választási bizottsághoz egy „ szavazó-szállítási” visszaélés kapcsán . A választás napjának szomorú eseménye egy idős paksi polgár halála a szavazóhelységből való távozás után . Részvétel Hatan szavaztak , öten távolmaradtak Aezer szavazásra jogosult polgárbólezer vett részt a választásokon ) . Közülük közel három és fél ezren szavaztak érvénytelenül7 % ) . A részvételi hajlandóság némileg eltért a két választókerületben . A kistelepüléseken a polgárok ment el szavazni , míg a középvárosi kerületben ez az arány volt . Az érvénytelen szavazatok aránya a kistelepülési választókerületben jóval magasabb volt5%-1,7 % ) . Eredmény A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg , az MSZP második lett , rajtuk kívül az MDF jutott még be a közgyűlésbe . A további listák viszont egyik választókerületben sem érték el a közgyűlésbe jutáshoz szükséges-os határt . A legtöbb szavazatot a Fidesz-KDNP listája kapta . A Fidesz vezette fölállás nyolccal több hellyel gazdagodott , mint négy évvel korábban , és az így elnyertképviselői hely kényelmes többséget biztosított számukra . Az MSZP viszont épp nyolc helyet veszített , ígyképviselői székékvel a második helyet mondhatta magáénak . Rajtuk kívül csak az MDF két jelöltje került be a megyeházára . Kiesett a Tolna Megyei Emberek Szövetsége , így a megyei közgyűlésben csak országos pártok voltak jelen . Igaz , nem mindegyik országos párt , mivel kiesett az SZDSZ is , amelynek a rendszerváltást követő évtizedben meghatározó szerepe volt a megye politikai életében . A be nem jutók között volt a Tolna Megyéért Választási Szövetség , és a két cigányságot képviselő szervezet : a Magyarországi Cigányszervezetek Fóruma , illetve a megyei Független Roma Civil Egyesület is . Választókerületenként A választási végeredményben a kistelepülési választókerület súlya nyomott nagyobbat , hiszen abban míg a középvárosi kerületben csupánképviselői helyet osztottak ki . A középvárosi választókerületben több mintezer érvényes szavazatot adtak le a választópolgárok . A voksok több mint fele a Fidesz-KDNP ) listájára érkezett , míg az MSZP-t a polgárok bő harmada támogatta ) . Előbbiek kilenc , utóbbiak hat képviselőt küldhettek a megyeházára . Közel járt a-os küszöbhöz az MDF7 % ) és az SZDSZ3 % ) listája is , előbbi utóbbiszavazattal maradt el tőle . Az SZDSZ a négy évvel korábbi eredményének alig a felét érte el középvárosi kerületben . Két további megyei lista maradt még alatta a bejutási küszöbnek . A kistelepülési választókerületben több mint hatvanezer érvényes szavazatot számoltak össze a szavazatszámláló bizottságok tagjai . A hatvanezer szavazatbólezret a Fidesz-KDNP listájára adtak le , ami-os arányt jelentett , ezzel messze megelőzve a versenytársait . Az MSZP második lett,ezer szavazó bizalmát nyerve el ) . A Fidesz-KDNP az MSZP pedigképviselői helyhez jutott a kistelepülési választók bizalmából . A kistelepülési kerületben a-os bejutási küszöbötszavazat jelentette . Ezt a fentieken túl csak az MDF listája tudta meghaladni , több mint háromezer szavazója4 % ) két képviselői helyet biztosított számára . A be nem jutó szervezetek közül a Tolna Megyei Emberek Szövetségének9 % ) lehetett ez a legfájdalmasabb , hiszen mindösszevokssal maradtak el a küszöbtől . Nem jutott képviselői helyhez az SZDSZ7 % ) sem , igaz nekik már négy évvel korábban sem sikerült a kistelepülési küszöb elérése . Kimaradt még három további szervezet , mindegyikük fél és két százalék körüli eredményt fölmutatva . Nyilatkozatok A Tolnai Népújság a választás másnapján megszólaltatta a közgyűlésbe bejutó pártok megyei vezetőit . Az új közgyűlés Az új közgyűlés alakuló ülésén , októberán Puskás Imrét , a Fidesz képviselőjét választotta meg elnökénektámogató szavazattal ) . A főállású alelnök a szintén fideszes Kapitány Zsolt , a társadalmi megbízatású alelnök pedig a KDNP képviselője , Pálos Miklós lett . A közgyűlés legnagyobb létszámú képviselőcsoportját a Fidesz alakította meg,képviselővel . Vezetője Széles András lett . Az MSZP frakciójafős volt , az élén Právics József állt . Rajtuk kívül csak a KDNP tudott képviselőcsoportot alakítani , a háromfős csoport munkáját Kovács István irányította . Az MDF két képviselője függetlenként végezte a munkáját . A közgyűlés hét állandó bizottságot működtetett , ezek közül négynek a Fidesz , egynek-egynek pedig a KDNP , az MSZP és az MDF adta az elnökét . A közgyűlés tagjai Jegyzetek További információk Kapcsolódó szócikkek Helyi önkormányzati választások os magyarországi önkormányzati választás Tolna megyei közgyűlési választásoktől ) Tolna Tolna megye politikai élete Tolna