Szélről legeljetek
A Szélről legeljetek (más szövegkezdettel Kecskék, legeljetek) egy régi magyar táncdal (pl. rábaközi dus). Takácstánc címmel is hivatkoznak rá.

Sok szólamú kánonban is énekelhető. Belépés az ütemek elején.

Kotta és dallam 

Szélről legeljetek,
fának ne menjetek,
mert ha fának nekimentek,
fejeteket beveritek,
szili kút, szanyi kút,
szentandrási, sobri kút.

Feldolgozások

A dalszöveg feltételezhető értelmezése 
A 16–18. században az állatokat lábon hajtották a vásárokra; menet közben az állatok legelhettek az út szélén az utat övező fákig; minden bizonnyal erre utalva születhettek meg az ének kezdő sorai. Az utolsó két sor a gyűjtési hely (és feltehetőleg a dal születésének helye) közelében fekvő, itatásra alkalmas településeket sorolja fel: Szil, Szany, Rábaszentandrás és Sobor.

Az említett községek egymás kelet-nyugati szomszédai (közülük hármat ma is közút köt össze egymással), így szinte térképszerűen is megidézhető a dalt szerző marhahajcsárok egykori (valószínűsített) útvonala, melynek célállomása talán Kapuvár, esetleg Beled marhavásártere lehetett. Nagyjából ezekbe az útvonalakba esik bele Szil nyugati szomszédja, Páli is, s mivel utóbbi község kimaradt a szövegből, egyes változatokban megtoldják a dalt egy kiáltással: "Páli rosszvödör!".

Jegyzetek

Források 
Weblapok:
 

Népdalgyűjtemények:
 
 
 

Tankönyvek:
 
 
 

Feldolgozások:
 
 
  (Horusitzky Zoltán feldolgozása)

Felvételek 
 
 
 
 

Magyar népdalok
Kánonban énekelhető dalok
Kottát és midifáljt tartalmazó lapok
A Szélről legeljetek ( más szövegkezdettel Kecskék , legeljetek ) egy régi magyar táncdal ( pl . rábaközi dus ) . Takácstánc címmel is hivatkoznak rá . Sok szólamú kánonban is énekelhető . Belépés az ütemek elején . Kotta és dallam Szélről legeljetek , fának ne menjetek , mert ha fának nekimentek , fejeteket beveritek , szili kút , szanyi kút , szentandrási , sobri kút . Feldolgozások A dalszöveg feltételezhető értelmezése A18. században az állatokat lábon hajtották a vásárokra ; menet közben az állatok legelhettek az út szélén az utat övező fákig ; minden bizonnyal erre utalva születhettek meg az ének kezdő sorai . Az utolsó két sor a gyűjtési hely ( és feltehetőleg a dal születésének helye ) közelében fekvő , itatásra alkalmas településeket sorolja fel : Szil , Szany , Rábaszentandrás és Sobor . Az említett községek egymás kelet-nyugati szomszédai ( közülük hármat ma is közút köt össze egymással ) , így szinte térképszerűen is megidézhető a dalt szerző marhahajcsárok egykori ( valószínűsített ) útvonala , melynek célállomása talán Kapuvár , esetleg Beled marhavásártere lehetett . Nagyjából ezekbe az útvonalakba esik bele Szil nyugati szomszédja , Páli is , s mivel utóbbi község kimaradt a szövegből , egyes változatokban megtoldják a dalt egy kiáltással : " Páli rosszvödör ! " . Jegyzetek Források Weblapok : Népdalgyűjtemények : Tankönyvek : Feldolgozások : ( Horusitzky Zoltán feldolgozása ) Felvételek Magyar népdalok Kánonban énekelhető dalok Kottát és midifáljt tartalmazó lapok