Svib
Svib falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Cista Provóhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 42, közúton 59 km-re keletre, községközpontjától 6 km-re északra, a dalmáciai Zagora szívében, Imotska krajina nyugati részén, Cista Provo és Aržano között fekszik. A település magja egy kis mező körül, néhány településrésze pedig a környező fennsíkon található.

Története 
A térség már az ókorban lakott volt. Egy illír vár és egy történelem előtti halomsír is volt itt, mely azonban mára már egy útépítés következtében megsemmisült. A horvátok a 7. században települtek be erre a vidékre. Területe a középkorban a radobiljai plébánia része volt, melyhez a 19. század első feléig tartozott. A plébánia központja Katunin volt. A középkorban lakossága nem volt jelentős és főként állattartással foglalkozott. A török a 16. század elején foglalta el területét. A török uralomnak az 1718-ban megkötött pozsareváci béke vetett véget, ezután a térség visszakerült a Velencei Köztársaság uralma alá. Területére Hercegovinából érkeztek új lakosok, akik a mai lakosság elődei. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1849-ben a radobiljai plébániától érseki rendelettel az aržanói plébániához csatolták, ahová egészen 1918-ig tartozott. 1857-ben 498, 1910-ben 747 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam, majd a háború után a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 430 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt régi plébániatemploma 1747-ben épült. 1832-ben bővítették. Magasságát egy méterrel megemelték és apszist építettek hozzá. A templom előtt kőből épített oltár áll, mely a szabadtéri misék céljára szolgál. A homlokzat közepén hatágú rozetta látható, felette magasodik a harangtorony, amelyet három harang számára építettek. A templom két oltára braci kőből készült. A főoltáron Szent Antal régi szobra, a mellékoltáron a Szűzanya szobra látható.

Az új Nagyboldogasszony plébániatemplom 1974-ben épült Đena Hamzić tervei szerint. Az épület centrális alaprajzú, a homlokzat teljes hosszában fedett előcsarnokkal. Ennek a végében emelkedik az 1995-ben épített lapos tetejű karcsú harangtorony, tetején kereszttel. Felszentelését 1995. december 31-én végezte Ante Jurić érsek. Szűz Mária bronz szobra Stipe Sikirica munkája. A Mária mennybevételét ábrázoló festett üvegablak Frane Par munkája. A templomot betonból épített fal övezi.

Svibtől délre, a Cista Provo-Svib úttól 150 méterre, a Gradina-hegy tetején, meghatározó stratégiai helyen egy őskori erődített település maradványa található. A hely fekvése lehetővé tette a környező utak, kisebb karsztvölgyek és kutak ellenőrzését. A hegy fennsíkja szabálytalan ellipszis alaprajzú, melynek hossztengelye nyugat-keleti irányban van és körülbelül 5000 m2 területet foglal el. Minden oldalról kettős sánc védi. A fennmaradt külső sánc szélessége körülbelül 3-4 m, magassága körülbelül 1-2 m. A belső sánc szélessége 10-15 m, míg a magassága körülbelül 3-5 m. A fennsík felső része sziklás, míg külső része lapos és bokrokkal van benőve. Bár régészeti kutatást nem végeztek, a felszínén talált leletek ismeretében a bronz- és a vaskorra datálható. A hegytől északra két őskori halom is található.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Cista Provo község hivatalos oldala 
Cista Velika település weboldala 

Split-Dalmácia megye települései
Svib falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Cista Provóhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjátólkm-re északra , a dalmáciai Zagora szívében , Imotska krajina nyugati részén , Cista Provo és Aržano között fekszik . A település magja egy kis mező körül , néhány településrésze pedig a környező fennsíkon található . Története A térség már az ókorban lakott volt . Egy illír vár és egy történelem előtti halomsír is volt itt , mely azonban mára már egy útépítés következtében megsemmisült . A horvátok a században települtek be erre a vidékre . Területe a középkorban a radobiljai plébánia része volt , melyhez a század első feléig tartozott . A plébánia központja Katunin volt . A középkorban lakossága nem volt jelentős és főként állattartással foglalkozott . A török a század elején foglalta el területét . A török uralomnak azban megkötött pozsareváci béke vetett véget , ezután a térség visszakerült a Velencei Köztársaság uralma alá . Területére Hercegovinából érkeztek új lakosok , akik a mai lakosság elődei . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ben a radobiljai plébániától érseki rendelettel az aržanói plébániához csatolták , ahová egészenig tartozott.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam , majd a háború után a szocialista Jugoszlávia része lett.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt régi plébániatemplomaben épült.ben bővítették . Magasságát egy méterrel megemelték és apszist építettek hozzá . A templom előtt kőből épített oltár áll , mely a szabadtéri misék céljára szolgál . A homlokzat közepén hatágú rozetta látható , felette magasodik a harangtorony , amelyet három harang számára építettek . A templom két oltára braci kőből készült . A főoltáron Szent Antal régi szobra , a mellékoltáron a Szűzanya szobra látható . Az új Nagyboldogasszony plébániatemplomben épült Đena Hamzić tervei szerint . Az épület centrális alaprajzú , a homlokzat teljes hosszában fedett előcsarnokkal . Ennek a végében emelkedik azben épített lapos tetejű karcsú harangtorony , tetején kereszttel . Felszentelését decemberén végezte Ante Jurić érsek . Szűz Mária bronz szobra Stipe Sikirica munkája . A Mária mennybevételét ábrázoló festett üvegablak Frane Par munkája . A templomot betonból épített fal övezi . Svibtől délre , a Cista Provo-Svib úttólméterre , a Gradina-hegy tetején , meghatározó stratégiai helyen egy őskori erődített település maradványa található . A hely fekvése lehetővé tette a környező utak , kisebb karsztvölgyek és kutak ellenőrzését . A hegy fennsíkja szabálytalan ellipszis alaprajzú , melynek hossztengelye nyugat-keleti irányban van és körülbelülm2 területet foglal el . Minden oldalról kettős sánc védi . A fennmaradt külső sánc szélessége körülbelülm , magassága körülbelülm . A belső sánc szélességem , míg a magassága körülbelülm . A fennsík felső része sziklás , míg külső része lapos és bokrokkal van benőve . Bár régészeti kutatást nem végeztek , a felszínén talált leletek ismeretében a bronz- és a vaskorra datálható . A hegytől északra két őskori halom is található . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Cista Provo község hivatalos oldala Cista Velika település weboldala Split-Dalmácia megye települései