Rókacsillag
A Rókacsillag vitatott azonosítású égi objektum a magyar népi hiedelemvilágban, folklórban. Lehetséges, sőt valószínű, hogy az elnevezés eredetileg sem volt egységes a magyaroknál, tekintettel arra, hogy a róka hasonlat kézenfekvő lehetett színe, de akár alakja miatt is sok csillagászati objektum megnevezésére.

A rendelkezésre álló források alapján valószínűsíthetően egyetlen helyi tájegységben sem azonos a Kis Róka (Vulpecula) csillagképpel.

Színük miatt szóba jöhetnének a vörös árnyalatú csillagok, esetleg a Mars bolygó. Alakjuk miatt egyes csillagképek, csillaghalmazok.

Érdekes módon az üstökösöket egyik forrás sem nevezi meg mint lehetséges, kézenfekvő megoldást. Sem az egyik legfényesebb vörös óriás csillagot, az Aldebarant, sem a Betelgeuzét. És a Mars bolygót sem.

Néhány valószínűbb, lehetséges azonosítás

Kozma Judit gyűjtése szerint 
Kozma Judit gyűjtése szerint a Rák (Cancer) csillagkép delta és gamma jelzésű csillagai, amelyeket egyébként más magyar mondákban Szamárkáknak neveznek.

Bartha Lajos, illetve Zsigmond Győző szerint 

Bartha Lajos Csillagképek ismerete szerint az „Alfa Persei. Arab neve Al Janab, ebből lett a mai Algenib. (...) Környezetében számos halványabb csillag felhője látszik. Egy mozgó halmaz központja. Lehet, hogy a magyar mondában ez a »Róka-csillag«.”

Az erdélyi magyarság hiedelemvilágában egy Zsigmond Győző által rögzített alcsíki beszámoló szerint: „Mintha egy róka össze lenne tekeredve. Inkább ősszel, DK-re látszik ez a csoport csillag. Ritkán lehet látni”

Moldvai csángóknál (Bartha Lajos értelmezi Zsigmond gyűjtéseit):

„Zsigmond Győzőtől: Rókacsillag. »Mintha egy róka össze lenne tekeredve.... Inkább ősszel, délkeletnek látszik ez a csoport csillag... Sürü csillag, mint a csiga, meg van tekeredve« (Moldvai csángó.)
Nem azonosították, a feljegyző néprajzos nem látta, csak elmondták neki. Van egy gyanúm: az alfa Persei körüli csillagfelhő (Mel 20). Igaz, az délkeletre látszik ősszel éjjel, de ennyi iránytévesztés máshol is előfordul. Meg lehet próbálni, puszta szemmel látszik-e, és milyennek a Persus feje körüli csillagfelhő?”

A Perszeuszban található csillaghalmaz megfelelhet ennek a leírásnak, ugyanis hazánkban az őszi égbolton, a kora esti órákban a Perszeusz délkeleti irányban látható. Az, hogy ritkán, esetleg annak tudható be, hogy a halvány csillagok megfigyelésének nem kedvez az őszi időjárás.

Jegyzetek

Források 

 Kozma Judit: Magyar és német népi csillagnevek és csillagképnevek jelentései
 Bartha Lajos: Csillagképek ismerete
 Zsigmond Győző: Az erdélyi magyarság csillagnévhasználatáról
 Zsigmond Győző: Égitestek és néphagyomány, Pallas Akadémia Kiadó, Csíkszereda, 1999
 Heliákus kelések és nyugvások
 A magyar hagyomány csillag-, csillagkép- és bolygónevei

Kapcsolódó szócikkek 
 Népi csillagnevek
 Népi csillagnevek listája

Magyar néprajz
A Rókacsillag vitatott azonosítású égi objektum a magyar népi hiedelemvilágban , folklórban . Lehetséges , sőt valószínű , hogy az elnevezés eredetileg sem volt egységes a magyaroknál , tekintettel arra , hogy a róka hasonlat kézenfekvő lehetett színe , de akár alakja miatt is sok csillagászati objektum megnevezésére . A rendelkezésre álló források alapján valószínűsíthetően egyetlen helyi tájegységben sem azonos a Kis Róka ( Vulpecula ) csillagképpel . Színük miatt szóba jöhetnének a vörös árnyalatú csillagok , esetleg a Mars bolygó . Alakjuk miatt egyes csillagképek , csillaghalmazok . Érdekes módon az üstökösöket egyik forrás sem nevezi meg mint lehetséges , kézenfekvő megoldást . Sem az egyik legfényesebb vörös óriás csillagot , az Aldebarant , sem a Betelgeuzét . És a Mars bolygót sem . Néhány valószínűbb , lehetséges azonosítás Kozma Judit gyűjtése szerint Kozma Judit gyűjtése szerint a Rák ( Cancer ) csillagkép delta és gamma jelzésű csillagai , amelyeket egyébként más magyar mondákban Szamárkáknak neveznek . Bartha Lajos , illetve Zsigmond Győző szerint Bartha Lajos Csillagképek ismerete szerint az „ Alfa Persei . Arab neve Al Janab , ebből lett a mai Algenib . ( ... ) Környezetében számos halványabb csillag felhője látszik . Egy mozgó halmaz központja . Lehet , hogy a magyar mondában ez a »Róka-csillag«.” Az erdélyi magyarság hiedelemvilágában egy Zsigmond Győző által rögzített alcsíki beszámoló szerint : „ Mintha egy róka össze lenne tekeredve . Inkább ősszel , DK-re látszik ez a csoport csillag . Ritkán lehet látni” Moldvai csángóknál ( Bartha Lajos értelmezi Zsigmond gyűjtéseit ) : „ Zsigmond Győzőtől : Rókacsillag . »Mintha egy róka össze lenne tekeredve. .. . Inkább ősszel , délkeletnek látszik ez a csoport csillag. . . Sürü csillag , mint a csiga , meg van tekeredve« ( Moldvai csángó . ) Nem azonosították , a feljegyző néprajzos nem látta , csak elmondták neki . Van egy gyanúm : az alfa Persei körüli csillagfelhő ( Mel Igaz , az délkeletre látszik ősszel éjjel , de ennyi iránytévesztés máshol is előfordul . Meg lehet próbálni , puszta szemmel látszik-e , és milyennek a Persus feje körüli csillagfelhő? ” A Perszeuszban található csillaghalmaz megfelelhet ennek a leírásnak , ugyanis hazánkban az őszi égbolton , a kora esti órákban a Perszeusz délkeleti irányban látható . Az , hogy ritkán , esetleg annak tudható be , hogy a halvány csillagok megfigyelésének nem kedvez az őszi időjárás . Jegyzetek Források Kozma Judit : Magyar és német népi csillagnevek és csillagképnevek jelentései Bartha Lajos : Csillagképek ismerete Zsigmond Győző : Az erdélyi magyarság csillagnévhasználatáról Zsigmond Győző : Égitestek és néphagyomány , Pallas Akadémia Kiadó , Csíkszereda , Heliákus kelések és nyugvások A magyar hagyomány csillag- , csillagkép- és bolygónevei Kapcsolódó szócikkek Népi csillagnevek Népi csillagnevek listája Magyar néprajz