Lenk Gyula
Dr. Lenk Gyula (Karcag, 1850. december 1. – Budapest, Ferencváros, 1924. október 24.)  királyi ítélő táblabíró, Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja.

Élete 
Édesapja dr. Lenk Adolf karcagi tiszti főorvos, édesanyja pedig Szigethy Julianna volt. Ő maga királyi ítélő táblabíróként tevékenykedett, amikor 1905. november 21-én Ferenc József kinevezte Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjává, a Fejérváry-kormány kinevezése körüli súlyos belpolitikai válság miatt távozni kényszerült Lippich Gusztáv helyére. Csakúgy, mint az egész kormány ellen, Lenk ellen is kialakult egy ellenállási mozgalom, melynek első lépéseként a vármegye törvényhatósága elhatározta, hogy nem iktatja be Lenket a főispáni hivatalba, és utasították az alispánt is, hogy amennyiben Lenk erőszakkal próbálná a hivatalát elfoglalni, úgy rendőri erőket is vessen be ellene. Lenk december 15-én érkezett Szolnokra csendőri kíséret mellett, majd a lezárt ajtókat katonai fegyverkováccsal felnyittatta és 23-ára közgyűlést hívatott össze. Ekkor Almásy Imre az alkotmányvédő bizottság tagjait 22-ére hívta össze, ahol megállapodtak, hogy a másnapi közgyűlésen meg fogják akadályozni Lenk eskütételét. A 23-ai közgyűlés botrányos jelenetekkel tűzdelve zajlott le. A szuronyos csendőrökkel kísért új főispánt hangzavarral és tiltakozással fogadták, még két záptojás is repült Lenk felé. Almásy a törvényhatósági tagok nevében kijelentette, hogy az egész közgyűlésnek nevezett eseményt törvénytelennek tartja. Míg Almásyék kivonultak, Lenk kiabálva tudta csak felolvasni az esküjét. A december 29-én megtartott rendes közgyűlésen Lenk nem tudott megjelenni, mert a fővárosban tartózkodott. A közgyűlés azonban Lenk Gyula „budapesti lakos” ellen – ez a titulus aztán gúnynevévé is vált – hatóság elleni erőszak, magánlaksértés, hivatali hatalommal való visszaélés és más ingatlanának szándékos és jogtalan megrongálása miatt is feljelentést tett. Ezzel egyidőben pedig a főispáni lakás elfoglalása miatti kilakoltatási pert is elindítottak. A hónapokig tartó ellenállást végül akkor sikerült feloldani, amikor a király Wekerle Sándort bízta meg a kormányalakítással. A király 1906. április 19-én felmentette Lenket a főispáni hivatalából, majd április 22-én Almásyt nevezte ki utódjául. Halálát szívbénulás okozta.

Feleségétől Babics Annától (1852–1901) született fia Lenk Gusztáv Adolf (1884–1934), aki ügyvéd és földhitelintézeti ügyész volt.

Jegyzetek

Források 
 Library Hungaricana – A Szolnok Megyei Levéltár Évkönyve
 Lenk Gyula családfája
 Archontológia

1850-ben született személyek
1924-ben elhunyt személyek
Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjai
Dr . Lenk Gyula ( Karcag , december – Budapest , Ferencváros , október ) királyi ítélő táblabíró , Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja . Élete Édesapja dr. Lenk Adolf karcagi tiszti főorvos , édesanyja pedig Szigethy Julianna volt . Ő maga királyi ítélő táblabíróként tevékenykedett , amikor novemberén Ferenc József kinevezte Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjává , a Fejérváry-kormány kinevezése körüli súlyos belpolitikai válság miatt távozni kényszerült Lippich Gusztáv helyére . Csakúgy , mint az egész kormány ellen , Lenk ellen is kialakult egy ellenállási mozgalom , melynek első lépéseként a vármegye törvényhatósága elhatározta , hogy nem iktatja be Lenket a főispáni hivatalba , és utasították az alispánt is , hogy amennyiben Lenk erőszakkal próbálná a hivatalát elfoglalni , úgy rendőri erőket is vessen be ellene . Lenk decemberén érkezett Szolnokra csendőri kíséret mellett , majd a lezárt ajtókat katonai fegyverkováccsal felnyittatta ésára közgyűlést hívatott össze . Ekkor Almásy Imre az alkotmányvédő bizottság tagjaitére hívta össze , ahol megállapodtak , hogy a másnapi közgyűlésen meg fogják akadályozni Lenk eskütételét . Aai közgyűlés botrányos jelenetekkel tűzdelve zajlott le . A szuronyos csendőrökkel kísért új főispánt hangzavarral és tiltakozással fogadták , még két záptojás is repült Lenk felé . Almásy a törvényhatósági tagok nevében kijelentette , hogy az egész közgyűlésnek nevezett eseményt törvénytelennek tartja . Míg Almásyék kivonultak , Lenk kiabálva tudta csak felolvasni az esküjét . A decemberén megtartott rendes közgyűlésen Lenk nem tudott megjelenni , mert a fővárosban tartózkodott . A közgyűlés azonban Lenk Gyula „ budapesti lakos” ellen – ez a titulus aztán gúnynevévé is vált – hatóság elleni erőszak , magánlaksértés , hivatali hatalommal való visszaélés és más ingatlanának szándékos és jogtalan megrongálása miatt is feljelentést tett . Ezzel egyidőben pedig a főispáni lakás elfoglalása miatti kilakoltatási pert is elindítottak . A hónapokig tartó ellenállást végül akkor sikerült feloldani , amikor a király Wekerle Sándort bízta meg a kormányalakítással . A király áprilisén felmentette Lenket a főispáni hivatalából , majd áprilisén Almásyt nevezte ki utódjául . Halálát szívbénulás okozta . Feleségétől Babics Annától1901 ) született fia Lenk Gusztáv Adolf1934 ) , aki ügyvéd és földhitelintézeti ügyész volt . Jegyzetek Források Library Hungaricana – A Szolnok Megyei Levéltár Évkönyve Lenk Gyula családfája Archontológia 1850-ben született személyek 1924-ben elhunyt személyek Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánjai