Pusztai gyalogcincér
A pusztai gyalogcincér (Dorcadion fulvum cervae) az ízeltlábúak (Arthropoda) törzsébe, a bogarak (Coleoptera) rendjébe, ezen belül a cincérfélék (Cerambycidae) családjába tartozó faj. A barna gyalogcincér vitatott besorolású alfaja.

Magyarországon endemikus, 1982 óta védett, 2001 óta fokozottan védett állat, természetvédelmi értéke 100 000 Ft. A Vörös könyvben szerepel.

Elterjedése

Jelenlegi ismereteink szerint csak a Duna–Tisza-közén, a Duna-sík szikesein él, legészakabbra Apaj és Bugyi községek külterületén, legdélebbre Felsőerek külterületén.

Jelenleg az alábbi 9 nagyobb területi egységekről ismert:
 1. Felső-Kiskunsági szikes puszták;
 2. Bugyi: Szittyóürbő;
 3. Újsolt: Rabgazdasági-gyepek, Sallai-rész;
 4. Felső-Kiskunsági szikes tavak;
 5. Dunatetétlen: Bába-szék, Böddi-szék, Maka-szék;
 6. Miklapuszta;
 7. Felsőerek: Öreg-rét.
 8. Szabadszállás és Fülöpszállás környéki szikesein
 9. Akasztó környéke

Potenciális élőhelyeinek kiterjedése kb. 32 600 hektár.

Morfológiai leírása

A talajszinten élő cincérfaj röpképtelen (hártyás szárnyai csökevényesek). Egyszínű, fényes, fekete. A nőstény csápja fél testhosszúságú, a hímé hosszabb, de a testhossznál rövidebb. Színezetében a fekete gyalogcincérhez, testalkatában a barna gyalogcincérhez hasonlít, de ez utóbbinál karcsúbb és kisebb, testhossza 15–18 mm. Előtorán hosszanti barázdát visel, szárnyfedőjén a vállborda nem látható, vagy gyenge.

Életmódja

A pusztai gyalogcincér imágóinak legkorábbi ismert megjelenési dátuma április 12., legkésőbbi június 25. A rajzáscsúcs április 25. és május 10. közötti időszakra esik. Az imágók napos időben aktívak, veszély esetén fűcsomók oldalába vagy talajrepedésekbe bújnak. Nagyon nagy melegben is védett helyre húzódnak, ahonnan csak a potrohuk vége áll ki.

A párzási időszak csúcsa május 10–15. A nőstények a fűcsomók tövére rakják le a petéiket. A még fiatal imágók ivarérésük előtt felmásznak a füvekre, és azt rágcsálva táplálkoznak. Fő tápnövénye valószínűleg a veresnadrág csenkesz (Festuca pseudovina).

Életmódjáról, populációs viszonyairól keveset tudunk, a fajra irányuló további tudományos kutatásokra szükség van.

Élőhelye

A pusztai gyalogcincér alacsony (általában 90–96 m) tengerszint feletti magasságban, szikes, nátrium-karbonátos, helyenként nátrium-kloridos talajon él. A huzamosan vízzel borított szikes talajon nem fordul elő. A teljesen záródott gyepből eltűnik, ezért a mérsékelt legeltetés kedvez az elterjedésének.

Az élőhelyüket leggyakrabban veszélyeztető és korlátozó tényezők
 Belvíz
  Gyepek feltörése
  Külszíni bányászat és hatásai
  Kemikáliák
  Infrastruktúra-fejlesztés
  Beépítés
  Túllegeltetés, alullegeltetés
  Gyeptüzek

Képe
https://web.archive.org/web/20160305183755/http://enfo.agt.bme.hu/drupal/node/8144

Jegyzetek

Források
KvVM Természetvédelmi Hivatal Fajmegőrzési tervek 2006. Pusztai gyalogcincér (Dorcadion fulvum cervae). Kiadó: Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium, Természetvédelmi Hivatal, 2005. Összeállították: Máté András és dr. Merkl Ottó. 3–9. old.
Bogarak  Futrinkák, cincérek, katicabogarak és más bogárcsaládok a Kárpát- medencében Kossuth Kiadó 2003 Írta: Merkl Ottó   82 old.

Magyarország bogarai
Cincérfélék
Rovarfajok
A pusztai gyalogcincér ( Dorcadion fulvum cervae ) az ízeltlábúak ( Arthropoda ) törzsébe , a bogarak ( Coleoptera ) rendjébe , ezen belül a cincérfélék ( Cerambycidae ) családjába tartozó faj . A barna gyalogcincér vitatott besorolású alfaja . Magyarországon endemikus,óta védett, óta fokozottan védett állat , természetvédelmi értéke000 Ft . A Vörös könyvben szerepel . Elterjedése Jelenlegi ismereteink szerint csak a Duna–Tisza-közén , a Duna-sík szikesein él , legészakabbra Apaj és Bugyi községek külterületén , legdélebbre Felsőerek külterületén . Jelenleg az alábbinagyobb területi egységekről ismert : Felső-Kiskunsági szikes puszták ; Bugyi : Szittyóürbő ; Újsolt : Rabgazdasági-gyepek , Sallai-rész ; Felső-Kiskunsági szikes tavak ; Dunatetétlen : Bába-szék , Böddi-szék , Maka-szék ; Miklapuszta ; Felsőerek : Öreg-rét . Szabadszállás és Fülöpszállás környéki szikesein Akasztó környéke Potenciális élőhelyeinek kiterjedése kb.600 hektár . Morfológiai leírása A talajszinten élő cincérfaj röpképtelen ( hártyás szárnyai csökevényesek ) . Egyszínű , fényes , fekete . A nőstény csápja fél testhosszúságú , a hímé hosszabb , de a testhossznál rövidebb . Színezetében a fekete gyalogcincérhez , testalkatában a barna gyalogcincérhez hasonlít , de ez utóbbinál karcsúbb és kisebb , testhossza18 mm . Előtorán hosszanti barázdát visel , szárnyfedőjén a vállborda nem látható , vagy gyenge . Életmódja A pusztai gyalogcincér imágóinak legkorábbi ismert megjelenési dátuma április , legkésőbbi június A rajzáscsúcs április és május közötti időszakra esik . Az imágók napos időben aktívak , veszély esetén fűcsomók oldalába vagy talajrepedésekbe bújnak . Nagyon nagy melegben is védett helyre húzódnak , ahonnan csak a potrohuk vége áll ki . A párzási időszak csúcsa május15. A nőstények a fűcsomók tövére rakják le a petéiket . A még fiatal imágók ivarérésük előtt felmásznak a füvekre , és azt rágcsálva táplálkoznak . Fő tápnövénye valószínűleg a veresnadrág csenkesz ( Festuca pseudovina ) . Életmódjáról , populációs viszonyairól keveset tudunk , a fajra irányuló további tudományos kutatásokra szükség van . Élőhelye A pusztai gyalogcincér alacsony ( általában96 m ) tengerszint feletti magasságban , szikes , nátrium-karbonátos , helyenként nátrium-kloridos talajon él . A huzamosan vízzel borított szikes talajon nem fordul elő . A teljesen záródott gyepből eltűnik , ezért a mérsékelt legeltetés kedvez az elterjedésének . Az élőhelyüket leggyakrabban veszélyeztető és korlátozó tényezők Belvíz Gyepek feltörése Külszíni bányászat és hatásai Kemikáliák Infrastruktúra-fejlesztés Beépítés Túllegeltetés , alullegeltetés Gyeptüzek Képe https://web.archive.org/web/20160305183755/http://enfo.agt.bme.hu/drupal/node/8144 Jegyzetek Források KvVM Természetvédelmi Hivatal Fajmegőrzési tervek Pusztai gyalogcincér ( Dorcadion fulvum cervae ) . Kiadó : Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium , Természetvédelmi Hivatal , Összeállították : Máté András és dr. Merkl Ottó.9. old . Bogarak Futrinkák , cincérek , katicabogarak és más bogárcsaládok a Kárpát- medencében Kossuth KiadóÍrta : Merkl Ottó old . Magyarország bogarai Cincérfélék Rovarfajok