Flórián Endre
Flórián Endre (Tolmács, 1910. április 19. – Budapest, 1984. augusztus 26.) – meteorológus, a fizikai tudományok kandidátusa (1962).

Életrajza
Flórián Endre 1910. április 19.-én született a Nógrád vármegyei Tolmácson. Családi ősei még a 18. század 80-as éveiben költöztek Elzászból, a Vogézek keleti lábánál fekvő Strasbourgból először Nagyszombatban telepedtek le, majd innen a 19. század elején Vácra költöztek, ahol a család férfi tagjai középiskolai tanárok, piarista szerzetesek lettek. 

Középiskoláit a váci piarista gimnáziumban végezte, ahol Öveges József tanítványa volt, majd tanulmányait a budapesti tudományegyetemen folytatta mennyiségtan-természettan szakon. Itt szerzett diplomát is 1934-ben. 

Az Országos Meteorológiai Intézetnél (OMI) helyezkedett el mint észlelő, majd 1935-ben az Állástalan Diplomások Országos Bizottsága (ÁDOB) gyakornoka lett. 1938-42-ig az ógyallai obszervatóriumban a légköri elektromosság kutatásával; az első hazai légelektromos mérések felújításával, Fröhlich Izidor, Marczell György, Büky Aurél századeleji munkájának folytatásával foglalkozott. Ugyanebben az időben több hetet töltött a Magyar Posta tárnoki vevőállomásán a rádióhullámok terjedésének tanulmányozásával és adatok gyűjtésével is. 

1942. február 28-án hagyta el Ógyallát és március elsejével az akkor szervezett Dunai Repülőgépgyárban helyezkedett el, ahol prognosztizőri és repülőgép teljesítménykiértékelői munkát végzett. Előzetesen részt vett egy németországi tanulmányúton is, ahol a Messerschmit repülőgépgyárban pilótavizsgát is kellett tennie. Onnan hazajőve azután a hazai összeszerelésű M 210 típusú vadász-repülőgépek vizsgálatát végezte. A hadiüzemet 1943. április 15-i dátummal elhagyta, és a katonai Repülő Időjelző Központban helyezkedett el polgári alkalmazottként. 

1944 nyarának elején Csaplak Andorral együtt a rádiószondás méréseket végző katonai egységbe helyezték át. A szondás szakasz Veszkény község mellett először német, majd orosz hadifogságba esett. Flórián a szovjet fogságból megszökve a Bakonyon keresztül bujkálva tért vissza Budapestre. 

1945-ben ismét az Országos Meteorológiai Intézet alkalmazottja lett, és osztályvezető-helyettesként dolgozott a ferihegyi repülőtéren. 1950-ben megbízást kapott a Honvédelmi Minisztériumtól az ionoszféra mérések hazai bevezetésére. A saját tervezésű és készítésű műszerei segítségével 1953-ban kezdte meg a méréseket a pestlőrinci obszervatóriumban. 1954-ben megindította az Ionoszféra. Havi jelentések c. kiadványsorozatot. 

1956-tól az Országos Meteorológiai Intézet Légkörfizikai Osztályának, majd az Ionoszféra Osztálynak a vezetője volt egészen 1970-ben való nyugdíjazásáig.

Munkássága
Előadott a Budapesti Műszaki Egyetemen, az Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE) Meteorológiai és Geofizikai Tanszékén is. Elismert rádióamatőr volt, e szakterületen több kiadványa is megjelent. E témakörben végzett kutatásairól a Rádiótechnika 1984-es Évkönyvében számolt be. 

Tagja volt az Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati Bizottságának, a Magyar Meteorológia Társaságnak. Vezető tervezője és kivitelezője volt a brüsszeli világkiállításon aranyérmet nyert ionoszféra-vizsgáló berendezésnek. Kutatásainak középpontjában az ionoszférikus távközlési előrejelzés és a napfolttevékenység mérésének problémái álltak. E témában integy félszáz szakcikke jelent meg a hazai szakfolyóiratokban. Emellett nagyszámú ismeretterjesztő cikket is publikált.

Főbb munkái
 Hullámterjedés (Budapest, 1956)
 Fénytan (Budapest, 1959)
 Felsőionoszféra (Magyar Tudományos Akadémia X. Oszt. Közl., 1970)
 A légköri elektromosság és az ionoszféra kutatásának története (Fejezetek a magyar meteorológia történetéből, Budapest, 1970)
 A naptevékenység és az ionoszféra egyes rétegeinek ionsűrűsége (Réthly Antal emlékkönyv, Budapest, 1975)

Források
 Magyar életrajzi lexikon
 Simon Antal: Magyarországi meteorológusok életrajzi lexikonja (Budapest, 2004)

Magyar meteorológusok
Magyar fizikusok
1910-ben született személyek
1984-ben elhunyt személyek
Flórián Endre ( Tolmács , április – Budapest , augusztus ) – meteorológus , a fizikai tudományok kandidátusa Életrajza Flórián Endre április-én született a Nógrád vármegyei Tolmácson . Családi ősei még a századas éveiben költöztek Elzászból , a Vogézek keleti lábánál fekvő Strasbourgból először Nagyszombatban telepedtek le , majd innen a század elején Vácra költöztek , ahol a család férfi tagjai középiskolai tanárok , piarista szerzetesek lettek . Középiskoláit a váci piarista gimnáziumban végezte , ahol Öveges József tanítványa volt , majd tanulmányait a budapesti tudományegyetemen folytatta mennyiségtan-természettan szakon . Itt szerzett diplomát isben . Az Országos Meteorológiai Intézetnél ( OMI ) helyezkedett el mint észlelő , majdben az Állástalan Diplomások Országos Bizottsága ( ÁDOB ) gyakornoka lett.ig az ógyallai obszervatóriumban a légköri elektromosság kutatásával ; az első hazai légelektromos mérések felújításával , Fröhlich Izidor , Marczell György, Büky Aurél századeleji munkájának folytatásával foglalkozott . Ugyanebben az időben több hetet töltött a Magyar Posta tárnoki vevőállomásán a rádióhullámok terjedésének tanulmányozásával és adatok gyűjtésével is . 1942. februárán hagyta el Ógyallát és március elsejével az akkor szervezett Dunai Repülőgépgyárban helyezkedett el , ahol prognosztizőri és repülőgép teljesítménykiértékelői munkát végzett . Előzetesen részt vett egy németországi tanulmányúton is , ahol a Messerschmit repülőgépgyárban pilótavizsgát is kellett tennie . Onnan hazajőve azután a hazai összeszerelésű Mtípusú vadász-repülőgépek vizsgálatát végezte . A hadiüzemet áprilisi dátummal elhagyta , és a katonai Repülő Időjelző Központban helyezkedett el polgári alkalmazottként . 1944 nyarának elején Csaplak Andorral együtt a rádiószondás méréseket végző katonai egységbe helyezték át . A szondás szakasz Veszkény község mellett először német , majd orosz hadifogságba esett . Flórián a szovjet fogságból megszökve a Bakonyon keresztül bujkálva tért vissza Budapestre . 1945-ben ismét az Országos Meteorológiai Intézet alkalmazottja lett , és osztályvezető-helyettesként dolgozott a ferihegyi repülőtéren.ben megbízást kapott a Honvédelmi Minisztériumtól az ionoszféra mérések hazai bevezetésére . A saját tervezésű és készítésű műszerei segítségévelban kezdte meg a méréseket a pestlőrinci obszervatóriumban.ben megindította az Ionoszféra . Havi jelentések c. kiadványsorozatot . 1956-tól az Országos Meteorológiai Intézet Légkörfizikai Osztályának , majd az Ionoszféra Osztálynak a vezetője volt egészenben való nyugdíjazásáig . Munkássága Előadott a Budapesti Műszaki Egyetemen , az Eötvös Loránd Tudományegyetem ( ELTE ) Meteorológiai és Geofizikai Tanszékén is . Elismert rádióamatőr volt , e szakterületen több kiadványa is megjelent . E témakörben végzett kutatásairól a Rádiótechnikaes Évkönyvében számolt be . Tagja volt az Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati Bizottságának , a Magyar Meteorológia Társaságnak . Vezető tervezője és kivitelezője volt a brüsszeli világkiállításon aranyérmet nyert ionoszféra-vizsgáló berendezésnek . Kutatásainak középpontjában az ionoszférikus távközlési előrejelzés és a napfolttevékenység mérésének problémái álltak . E témában integy félszáz szakcikke jelent meg a hazai szakfolyóiratokban . Emellett nagyszámú ismeretterjesztő cikket is publikált . Főbb munkái Hullámterjedés ( Budapest , Fénytan ( Budapest , Felsőionoszféra ( Magyar Tudományos Akadémia X . Oszt . Közl . , A légköri elektromosság és az ionoszféra kutatásának története ( Fejezetek a magyar meteorológia történetéből , Budapest , A naptevékenység és az ionoszféra egyes rétegeinek ionsűrűsége ( Réthly Antal emlékkönyv , Budapest , Források Magyar életrajzi lexikon Simon Antal : Magyarországi meteorológusok életrajzi lexikonja ( Budapest , Magyar meteorológusok Magyar fizikusok 1910-ben született személyek 1984-ben elhunyt személyek