Primorski Dolac
Primorski Dolac  (1945-ig Suhi Dolac) falu és község Horvátországban Split-Dalmácia megyében.

Fekvése
Splittől légvonalban 26, közúton 44 km-re, Trogirtól légvonalban 15, közúton 24 km-re északnyugatra Dalmácia középső részén, a Dalmát Zagora déli peremén, a megyehatár közelében a Prača északi lejtői alatt egy völgyben fekszik. Települései a völgy két oldalán keletről nyugat felé haladva: Gornji Dolac, Sučevići, Kalpići, Franići, Barići, Šustići, Bakovići, Šantići, Šimci, Markovine, Žunići, Stojaci, Balovi, Akažići, Dračari és Donji Dolac.

Története
Területe már a történelem előtti időkben is lakott volt, ezt igazolják a Brdašce, Gradina kod Markovina és Vrljica nevű magaslatokon található ókori erődített települések maradványai. A középkorban Trogir városának területéhez tartozott. A 17. századi trogiri történetíró Pavao Andreis szerint IV. Béla magyar király Suhi Dolacot az Andreis családnak adta. A 15. században a növekvő török veszély hatására Suhi Dolac és Prapatnica között felépítették Znojilo toronyvárát. Az ismétlődő támadások miatt azonban lakossága jelentősen csökkent. Újratelepítése a 17. század elején indult meg és főként a ferences rendnek köszönhető, akik irányították a műveletet. A török veszély elmúltával a hitélet is megújult a településen. A plébánia szolgálatát a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el, anyakönyveit a 18. század elejétől vezették. A plébániatemplomot 1730-ban szentelték fel. Didak Manola trogiri püspök 1757-es egyházlátogatása során feljegyzi, hogy a Szent Antal plébániatemplom annyira kicsi, hogy abba húsz személy is alig fér be. Ekkor már készültek az új templom építésére. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 805, 1910-ben 1213 lakosa volt. Fejlődésén sokat lendített a Split-Siverić vasútvonal 1877-es megnyitása. A vasútépítők egyik bázisa a község Bakovići nevű településén volt. Az épület ma is áll, Fratrova kućának nevezik, mert évekig a plébános lakott benne. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település neve évszázadokig Suhi Dolac, vagy Suhi Dol volt, amely száraz völgyet jelent. 1927-ben azonban megépült a vízvezeték és a régi név értelmét veszítette. Ezért később már Primorski Dolacnak, azaz tengermelléki völgyecskének nevezték. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. Lakossága 2011-ben 770 fő volt, akik főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek. A plébániához Primorski Dolac, Trolokve és Mravnica települések hívei tartoztak.

Lakosság 

(1857-től 1931-ig Suhi Dolac, 1948-ban pedig Donji Dolac néven.)

Nevezetességei
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt régi plébániatemploma 1730-ban épült a Glavica nevű magaslatra. Bejárata mellett két kis ablak, felette rózsaablak látható, a homlokzata felett álló harangtoronyban két harang található. Apszisa boltozott. A főoltár fából készült, rajta Páduai Szent Antal szobrával, két oldalán Remete Szent Antal és Szent Balázs szobrai láthatók. A hajóban a Szűzanya szobra, a falakon pedig Szent Jeromos, Szent János evangélista, Szent Jakab apostol és a Szűzanya barokk képe találhatók. Liturgikus tárgyai közé tartozik még egy fából faragott kereszt, két ezüst ereklyetartó, és egy velencei készítésű körmeneti kereszt a 18. századból. A templomot 1922-ben, 1949-ben és a 21. század elején megújították. Körülötte temető található.
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt új plébániatemplomát 2003-ban építették a régi plébániatemplom közelében Ilija Živković építész tervei szerint. A szentélyben az oltár mögött Szent Antal domborműve látható. A stáció fémdomborművei, Szűz Mária és Páduai Szent Antal szobrai Stanislav Bavčević szobrászművész alkotásai.
A gornji doci Szent Márton templom a 18. században épült. A bejárat felett látható az építés bevésett évszáma 1774. Bejárata mellett két kis ablak, felette rózsaablak látható, a homlokzata felett álló harangtoronyban két harang található. A főoltár fából készült rajta Szent Márton képével. A hajóban található mellékoltár Mária mennybevétele tiszteletére van szentelve. Szűz Mária szobra áll rajta. A falon Szent Szilveszter pápa képe és egy fából faragott kereszt látható. A templomot a II. világháború után felújították, majd az utóbbi években teljesen megújították. Körülötte temető található.

Jegyzetek

További információk
Primorski Dolac község hivatalos oldala 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
Trogir a történelemben – Várak és erődített települések 

Split-Dalmácia megye települései
Primorski Dolac ig Suhi Dolac ) falu és község Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re , Trogirtól légvonalban közútonkm-re északnyugatra Dalmácia középső részén , a Dalmát Zagora déli peremén , a megyehatár közelében a Prača északi lejtői alatt egy völgyben fekszik . Települései a völgy két oldalán keletről nyugat felé haladva : Gornji Dolac , Sučevići , Kalpići , Franići , Barići , Šustići , Bakovići , Šantići , Šimci , Markovine , Žunići , Stojaci , Balovi , Akažići , Dračari és Donji Dolac . Története Területe már a történelem előtti időkben is lakott volt , ezt igazolják a Brdašce , Gradina kod Markovina és Vrljica nevű magaslatokon található ókori erődített települések maradványai . A középkorban Trogir városának területéhez tartozott . A századi trogiri történetíró Pavao Andreis szerint IV . Béla magyar király Suhi Dolacot az Andreis családnak adta . A században a növekvő török veszély hatására Suhi Dolac és Prapatnica között felépítették Znojilo toronyvárát . Az ismétlődő támadások miatt azonban lakossága jelentősen csökkent . Újratelepítése a század elején indult meg és főként a ferences rendnek köszönhető , akik irányították a műveletet . A török veszély elmúltával a hitélet is megújult a településen . A plébánia szolgálatát a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el , anyakönyveit a század elejétől vezették . A plébániatemplomotban szentelték fel . Didak Manola trogiri püspökes egyházlátogatása során feljegyzi , hogy a Szent Antal plébániatemplom annyira kicsi , hogy abba húsz személy is alig fér be . Ekkor már készültek az új templom építésére.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Fejlődésén sokat lendített a Split-Siverić vasútvonales megnyitása . A vasútépítők egyik bázisa a község Bakovići nevű településén volt . Az épület ma is áll , Fratrova kućának nevezik , mert évekig a plébános lakott benne . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település neve évszázadokig Suhi Dolac , vagy Suhi Dol volt , amely száraz völgyet jelent.ben azonban megépült a vízvezeték és a régi név értelmét veszítette . Ezért később már Primorski Dolacnak , azaz tengermelléki völgyecskének nevezték . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . Lakosságabenfő volt , akik főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek . A plébániához Primorski Dolac , Trolokve és Mravnica települések hívei tartoztak . Lakosság ( 1857-tőlig Suhi Dolac, ban pedig Donji Dolac néven . ) Nevezetességei Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt régi plébániatemplomaban épült a Glavica nevű magaslatra . Bejárata mellett két kis ablak , felette rózsaablak látható , a homlokzata felett álló harangtoronyban két harang található . Apszisa boltozott . A főoltár fából készült , rajta Páduai Szent Antal szobrával , két oldalán Remete Szent Antal és Szent Balázs szobrai láthatók . A hajóban a Szűzanya szobra , a falakon pedig Szent Jeromos , Szent János evangélista , Szent Jakab apostol és a Szűzanya barokk képe találhatók . Liturgikus tárgyai közé tartozik még egy fából faragott kereszt , két ezüst ereklyetartó , és egy velencei készítésű körmeneti kereszt a századból . A templomotben, ben és a század elején megújították . Körülötte temető található . Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt új plébániatemplomátban építették a régi plébániatemplom közelében Ilija Živković építész tervei szerint . A szentélyben az oltár mögött Szent Antal domborműve látható . A stáció fémdomborművei , Szűz Mária és Páduai Szent Antal szobrai Stanislav Bavčević szobrászművész alkotásai . A gornji doci Szent Márton templom a században épült . A bejárat felett látható az építés bevésett évszáma Bejárata mellett két kis ablak , felette rózsaablak látható , a homlokzata felett álló harangtoronyban két harang található . A főoltár fából készült rajta Szent Márton képével . A hajóban található mellékoltár Mária mennybevétele tiszteletére van szentelve . Szűz Mária szobra áll rajta . A falon Szent Szilveszter pápa képe és egy fából faragott kereszt látható . A templomot a II. világháború után felújították , majd az utóbbi években teljesen megújították . Körülötte temető található . Jegyzetek További információk Primorski Dolac község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Trogir a történelemben – Várak és erődített települések Split-Dalmácia megye települései