Maljkovo
Maljkovo falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 35, közúton 54 km-re északra, Sinjtől 20 km-re, községközpontjától légvonalban 10, közúton 12 km-re északnyugatra, a Svilaja-hegység lábánál fekszik. Délnyugatról a Svilaja-hegység, északkeletről a Dinári-hegység és a Peruča-tó határolja. A településen halad át a Zágrábot Splittel összekötő 1-es számú főút.

Története 
A velencei seregek 1686-ban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace térségét. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság, köztük több száz pravoszláv család érkezett. A korabeli források szerint 1689-ben már itt éltek a Vučković, Budimir és Bilandžić családok, akik a mai napig is itt maradtak. A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokat 1699-ben a karlócai béke szentesítette. Az 1714-ben kitört velencei-török háborúban átmenetileg újra török kézre került, de 1715-ben már újra velencei uralom alatt állt. 1718-ban a pozsareváci béke az új határt a Dinári-hegységnél húzta meg, így e térség velencei kézen maradt. Katolikus hívei a potravljei plébániához tartoztak és tartoznak ma is. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 201, 1910-ben 323 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború során férfi lakosságának nagy részét a szerb erők megkínozták, vagy megölték. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. Az 1950-es években határának nagy részét, éppen a legjobb termőterületeket a Peruča-tó vizével árasztották el. A földjeit veszített lakosság nagy része a nagyobb városokba települt, a lakosság száma pedig mintegy felére csökkent. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Ez évben lakosságának 95 százaléka horvát, 2 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború idején a település egy valamivel több mint egyéves időszaktól eltekintve horvát kézen maradt. 1991. szeptember 19-én foglalták el a szerb erők. A házak 90 százalékát és a templomot a szerbek felégették, a lakosság elmenekült. A horvát hadsereg a „Peruča” fedőnevű katonai akció során 1993 januárjában szabadította fel a települést. A krajinai szerb határ közelében levő falu lakossága azonban csak az 1995 augusztusában végrehajtott „Vihar” hadműveletet követően lélegezhetett fel végleg. Lakossága 2011-ben 76 fő volt.

Lakosság 

(1869-ben lakosságát Potravljéhez számították.)

Nevezetességei 
Szent József tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1913-ban épült az 1787-ben először említett régi Szent József kápolna helyén. Egyhajós épület, homlokzatán körablak, felette harangtorony látható, benne három haranggal. Hajójának hosszúsága 13 méter, szélessége 8 méter, az apszis hosszúsága 5 méter, szélessége 6 méter. Az apszisban található a nagyméretű márvány oltár Szent József képével. Az oltár két oldalán Szűzanya és Jézus Szíve szobrai láthatók. A templomot a délszláv háború idején a szerbek felgyújtották, teljes berendezése megsemmisült. 1997-ben és 1998-ban teljesen újjáépítették. Ennek során új tetőt, új szembemiséző oltárt kapott. Az oltárképet Josip Biffel akadémiai festővel festették újra és új keresztutat is elhelyeztek.

Jegyzetek

Források 
Hrvace község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja 
A maljkovoi templom százéves jubileumi ünnepsége

További információk 
Hrvace rövid története 
 Hrvace – A plébánia története 
Cetina die nördliche 
A szerb erők Dabar, Vučipolje és Maljkovo elleni támadása 1991. szeptember 17-19. között.

Split-Dalmácia megye települései
Maljkovo falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , Sinjtőlkm-re , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , a Svilaja-hegység lábánál fekszik . Délnyugatról a Svilaja-hegység , északkeletről a Dinári-hegység és a Peruča-tó határolja . A településen halad át a Zágrábot Splittel összekötőes számú főút . Története A velencei seregekban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace térségét . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság , köztük több száz pravoszláv család érkezett . A korabeli források szerintben már itt éltek a Vučković , Budimir és Bilandžić családok , akik a mai napig is itt maradtak . A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokatben a karlócai béke szentesítette . Azben kitört velencei-török háborúban átmenetileg újra török kézre került , deben már újra velencei uralom alatt állt.ban a pozsareváci béke az új határt a Dinári-hegységnél húzta meg , így e térség velencei kézen maradt . Katolikus hívei a potravljei plébániához tartoztak és tartoznak ma is.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború során férfi lakosságának nagy részét a szerb erők megkínozták , vagy megölték . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett . Azes években határának nagy részét , éppen a legjobb termőterületeket a Peruča-tó vizével árasztották el . A földjeit veszített lakosság nagy része a nagyobb városokba települt , a lakosság száma pedig mintegy felére csökkent.től a független Horvátországhoz tartozik . Ez évben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború idején a település egy valamivel több mint egyéves időszaktól eltekintve horvát kézen maradt. szeptemberén foglalták el a szerb erők . A házakszázalékát és a templomot a szerbek felégették , a lakosság elmenekült . A horvát hadsereg a „ Peruča” fedőnevű katonai akció soránjanuárjában szabadította fel a települést . A krajinai szerb határ közelében levő falu lakossága azonban csak azaugusztusában végrehajtott „ Vihar” hadműveletet követően lélegezhetett fel végleg . Lakosságabenfő volt . Lakosság ( 1869-ben lakosságát Potravljéhez számították . ) Nevezetességei Szent József tiszteletére szentelt római katolikus templomaban épült azben először említett régi Szent József kápolna helyén . Egyhajós épület , homlokzatán körablak , felette harangtorony látható , benne három haranggal . Hajójának hosszúságaméter , szélességeméter , az apszis hosszúságaméter , szélességeméter . Az apszisban található a nagyméretű márvány oltár Szent József képével . Az oltár két oldalán Szűzanya és Jézus Szíve szobrai láthatók . A templomot a délszláv háború idején a szerbek felgyújtották , teljes berendezése megsemmisült.ben ésban teljesen újjáépítették . Ennek során új tetőt , új szembemiséző oltárt kapott . Az oltárképet Josip Biffel akadémiai festővel festették újra és új keresztutat is elhelyeztek . Jegyzetek Források Hrvace község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja A maljkovoi templom százéves jubileumi ünnepsége További információk Hrvace rövid története Hrvace – A plébánia története Cetina die nördliche A szerb erők Dabar , Vučipolje és Maljkovo elleni támadása szeptember között . Split-Dalmácia megye települései