Lëkurësi vár
A lëkurësi vár vagy Lëkurës vára (albán kalaja e Lëkurësit) egy középkori eredetű vár alapjain a 18. század végén emelt, mára részben átépített erődítés Délnyugat-Albániában, Vlora megyében, a Saranda Lëkurës nevű városrésze fölötti dombon, a Gjashtai-hágó (Qafa e Gjashtës) déli oldalán.

Története 
A történészek feltételezése szerint már I. Szulejmán építtetett itt egy erődítést 1537-ben, amikor a velencei uralom alatt álló Korfu szigetét ostromolta meg az oszmán sereg. Annyi bizonyos, hogy a hágó stratégiai szempontból kiváló helyszínül adódhatott, a dombtetőről ugyanis nem csak a Sarandai-öböl kikötőjét, Korfu szigetét és a Korfui-szorost, de a Butrinti-tavat és a Butrint–Saranda közötti utat is ellenőrizni lehetett. Régészeti feltárások alapján tudni lehet, hogy a középkor évszázadaiban valóban volt egy kisebb település a dombtetőn, lakóházak és egy kisebb templom alapjai is előkerültek. Felteszik, hogy eredetileg ez a település volt maga Lëkurës, a domb lábánál fekvő mai városnegyed ugyanis csak a 19. század utolsó harmadában alakult ki.

A feltételezett 16. századi vár alapjain a 18. század végén Ali Tepeleni pasa, a Portától függetlenedett dél-albániai hadúr épített egy erődöt, amely mintegy kétszáz katona helyőrségeként a 20. századig funkcionált, a kommunizmus évtizedeiben pedig laktanyaként működött. Az 1897-es görög–török háború során a vár körüli falut lakói elhagyták.

1970-ben a lëkurësi vár műemléki védelmet kapott, a rendszerváltás után, 1994–1995-ben azonban panorámateraszos étteremmé és bárrá alakították át az épületet. Az étkezési lehetőség mellett a vár gyakran helyszíne koncerteknek és egyéb szabadtéri programoknak.

Leírása 
A vár épületét az 1990-es évekbeli felújítás során részben átépítették. Különösen a várudvar szenvedett el nagyobb átalakítást, térkővel burkolt teraszokat alakítottak ki a vár teljes területén, az északi oldalra pedig egy éttermet építettek. A vár külső megjelenésében azonban megőrizte eredetiségét: a déli és keleti fal, a délkeleti bástya az épület eredeti szerkezeti elemei. A másik két falat rekonstruálták, illetve az északnyugati tornyon oda nem illő mellvédet alakítottak ki.

A vár maga közel négyzet alaprajzú, a tornyokat nem számítva falainak külső oldalai egy 42×44 méteres területet zárnak közre. A kőből épült falak 6,70–7 méter magasak, szélességük eléri a 2 métert. Az eredeti délkeleti torony szintén 7 méter magas. A várkapu a keleti oldalról nyílik, tőle jobbra, még a vár területén kívül egy késő bizánci kori templomot tártak fel, 17–18. századi freskókkal. Az ásatások alapján feltehető, hogy a vár 18. századi építésekor a templom már romos volt, a keleti várfalat ugyanis a főhajón keresztbeépítették.

Források 
 
 
 

Albánia várai
A lëkurësi vár vagy Lëkurës vára ( albán kalaja e Lëkurësit ) egy középkori eredetű vár alapjain a század végén emelt , mára részben átépített erődítés Délnyugat-Albániában , Vlora megyében , a Saranda Lëkurës nevű városrésze fölötti dombon , a Gjashtai-hágó ( Qafa e Gjashtës ) déli oldalán . Története A történészek feltételezése szerint már I. Szulejmán építtetett itt egy erődítéstben , amikor a velencei uralom alatt álló Korfu szigetét ostromolta meg az oszmán sereg . Annyi bizonyos , hogy a hágó stratégiai szempontból kiváló helyszínül adódhatott , a dombtetőről ugyanis nem csak a Sarandai-öböl kikötőjét , Korfu szigetét és a Korfui-szorost , de a Butrinti-tavat és a Butrint–Saranda közötti utat is ellenőrizni lehetett . Régészeti feltárások alapján tudni lehet , hogy a középkor évszázadaiban valóban volt egy kisebb település a dombtetőn , lakóházak és egy kisebb templom alapjai is előkerültek . Felteszik , hogy eredetileg ez a település volt maga Lëkurës , a domb lábánál fekvő mai városnegyed ugyanis csak a század utolsó harmadában alakult ki . A feltételezett századi vár alapjain a század végén Ali Tepeleni pasa , a Portától függetlenedett dél-albániai hadúr épített egy erődöt , amely mintegy kétszáz katona helyőrségeként a századig funkcionált , a kommunizmus évtizedeiben pedig laktanyaként működött . Azes görög–török háború során a vár körüli falut lakói elhagyták . 1970-ben a lëkurësi vár műemléki védelmet kapott , a rendszerváltás után, 1995-ben azonban panorámateraszos étteremmé és bárrá alakították át az épületet . Az étkezési lehetőség mellett a vár gyakran helyszíne koncerteknek és egyéb szabadtéri programoknak . Leírása A vár épületét azes évekbeli felújítás során részben átépítették . Különösen a várudvar szenvedett el nagyobb átalakítást , térkővel burkolt teraszokat alakítottak ki a vár teljes területén , az északi oldalra pedig egy éttermet építettek . A vár külső megjelenésében azonban megőrizte eredetiségét : a déli és keleti fal , a délkeleti bástya az épület eredeti szerkezeti elemei . A másik két falat rekonstruálták , illetve az északnyugati tornyon oda nem illő mellvédet alakítottak ki . A vár maga közel négyzet alaprajzú , a tornyokat nem számítva falainak külső oldalai egy44 méteres területet zárnak közre . A kőből épült falak70–7 méter magasak , szélességük eléri amétert . Az eredeti délkeleti torony szinténméter magas . A várkapu a keleti oldalról nyílik , tőle jobbra , még a vár területén kívül egy késő bizánci kori templomot tártak fel,18. századi freskókkal . Az ásatások alapján feltehető , hogy a vár századi építésekor a templom már romos volt , a keleti várfalat ugyanis a főhajón keresztbeépítették . Források Albánia várai