A munkavállalók általános kártérítési felelőssége
A munkavállalók általános kártérítési felelőssége főszabálya szerint a munkavállaló a munkaviszonyból származó kötelezettségének megszegésével okozott kárt akkor köteles megtéríteni, ha nem úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható.

Feltételei 

A munkavállalók általános kártérítési felelősségének a következő feltételei vannak:

a)	munkaviszony fennállása

b)	vétkesség

c)	kár

d)	okozati összefüggés

Az első feltétel, hogy a felek között munkaviszony álljon fenn, és például ne vállalkozói vagy megbízási jogviszony. Továbbá a károkozás a munkaviszony fennállásának ideje alatt, és ne mondjuk azt követően történjen.

A második kitétel a vétkesség, amely azt jelenti, hogy a munkavállaló úgy járt-e el, ahogy az adott helyzetben elvárható. Hogy mi az elvárható az függ például a munkavállaló életkorától, szakképzettségétől, gyakorlatától. A mérce az átlagos, megfontolt és lelkiismeretes munkavállaló.

Habár egyértelműnek tűnhet, mégsem feltétlen az, hogy mi tartozik bele a kár fogalmába. A kár egy viszonyállapot, annak összehasonlítása, ami van vagy lett, és annak, ami volt vagy lehetett volna a károkozó esemény bekövetkeztének elmaradása esetén. Ennek megfelelően, a kár elemei, a tényleges vagyoni értékcsökkenés (amennyivel kevesebbet ér a kocsim összetörve, mint épen), az indokolt költségek (amíg szervizben van a kocsi, villamosjegyet kell, vegyek) és az elmaradt vagyoni előny (az ütközés miatt egy napom kiesett a munkából, az összeg, amit azalatt megkereshettem volna).

Végül, a vétkes kötelezettségszegés és a bekövetkezett káresemény között okozati összefüggésnek kell fennállnia. A jogalkalmazás során csak az ún. releváns és lényeges okokat lehet figyelembe venni a kárfelelősség telepítésénél. Jellemzően akkor állapítható meg, ha a kötelességszegés az általános tapasztalatok szerint, tárgyilagosan szemlélve alkalmas volt a károk előidézésére.

Mértéke

A kártérítés mértéke nem haladhatja meg a munkavállaló négyhavi távolléti díjának összegét. Szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozás esetén a teljes kárt meg kell téríteni.

Vagyis, ha a munkavállaló enyhe gondatlanságot követ el (például az eladó elfelejti a polcon előbbre rakni a régebbi árut, ezért annak lejár a szavatossága), a munkajog védi a munkavállalót, és nem a teljes kárt kell, megtérítse, hanem a felelőssége csak négy havi távolléti díjáig terjed. Ellenben súlyos gondatlanság (a kutas benzin helyett dízelt tankol a kocsiba) vagy szándékosság fennálltakor már nincsen ilyen védelem, a munkavállaló köteles a teljes kárt megtéríteni.

Jegyzetek

Munkajog
A munkavállalók általános kártérítési felelőssége főszabálya szerint a munkavállaló a munkaviszonyból származó kötelezettségének megszegésével okozott kárt akkor köteles megtéríteni , ha nem úgy járt el , ahogy az adott helyzetben általában elvárható . Feltételei A munkavállalók általános kártérítési felelősségének a következő feltételei vannak : a ) munkaviszony fennállása b ) vétkesség c ) kár d ) okozati összefüggés Az első feltétel , hogy a felek között munkaviszony álljon fenn , és például ne vállalkozói vagy megbízási jogviszony . Továbbá a károkozás a munkaviszony fennállásának ideje alatt , és ne mondjuk azt követően történjen . A második kitétel a vétkesség , amely azt jelenti , hogy a munkavállaló úgy járt-e el , ahogy az adott helyzetben elvárható . Hogy mi az elvárható az függ például a munkavállaló életkorától , szakképzettségétől , gyakorlatától . A mérce az átlagos , megfontolt és lelkiismeretes munkavállaló . Habár egyértelműnek tűnhet , mégsem feltétlen az , hogy mi tartozik bele a kár fogalmába . A kár egy viszonyállapot , annak összehasonlítása , ami van vagy lett , és annak , ami volt vagy lehetett volna a károkozó esemény bekövetkeztének elmaradása esetén . Ennek megfelelően , a kár elemei , a tényleges vagyoni értékcsökkenés ( amennyivel kevesebbet ér a kocsim összetörve , mint épen ) , az indokolt költségek ( amíg szervizben van a kocsi , villamosjegyet kell , vegyek ) és az elmaradt vagyoni előny ( az ütközés miatt egy napom kiesett a munkából , az összeg , amit azalatt megkereshettem volna ) . Végül , a vétkes kötelezettségszegés és a bekövetkezett káresemény között okozati összefüggésnek kell fennállnia . A jogalkalmazás során csak az ún . releváns és lényeges okokat lehet figyelembe venni a kárfelelősség telepítésénél . Jellemzően akkor állapítható meg , ha a kötelességszegés az általános tapasztalatok szerint , tárgyilagosan szemlélve alkalmas volt a károk előidézésére . Mértéke A kártérítés mértéke nem haladhatja meg a munkavállaló négyhavi távolléti díjának összegét . Szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozás esetén a teljes kárt meg kell téríteni . Vagyis , ha a munkavállaló enyhe gondatlanságot követ el ( például az eladó elfelejti a polcon előbbre rakni a régebbi árut , ezért annak lejár a szavatossága ) , a munkajog védi a munkavállalót , és nem a teljes kárt kell , megtérítse , hanem a felelőssége csak négy havi távolléti díjáig terjed . Ellenben súlyos gondatlanság ( a kutas benzin helyett dízelt tankol a kocsiba ) vagy szándékosság fennálltakor már nincsen ilyen védelem , a munkavállaló köteles a teljes kárt megtéríteni . Jegyzetek Munkajog