Egerszalóki templom
Az egerszalóki templom az Egertől 7 kilométerre fekvő jelentős Egerszalók templomának és különálló harangtornyának épületegyüttese.

Története és leírása 
A falu első temploma még a török idők előtt, a 12. században épült. Egy 1248-ból származó okiratban található már említés a „Zalaouki egyházról”, habár egyes okiratok csak 1470-ből majd 1509-ből említik a Boldogságos Szűz Mária templomát. Ez a templom a török megszállás ideje alatt megsemmisült.

Először Esterházy Pál nádor „Mennyei Korona” című munkájában az 1600-as években említi Egerszalókot, ahol egy tölgyfán „tiszteltetett ősidőktől fogva a Boldogságos Szűz Máriának éke­sen írott képe, ölében tartva a keresztfáról letétetett Megváltónak szent testét”. A kép inspirálója egy vak leány csodálatos gyógyulása volt, amit több, az orvostudomány számára kezelhetetlen betegség csodálatos gyógyulása is megelőzött. A vak kislány gyógyulásának híre kelt, s Egerszalók a gyógyulásra vágyók zarándoklóhelye lett.

1755-ben Barkóczy Ferenc egri püspök elrendelte a csodálatos gyógyulások hitelességének megállapítását. A vizsgálatot három egri kanonok folytatta le. A vizsgálat eredményeképp megállapították, hogy valóban sok beteg meggyógyult. Erről a templomban elhelyezett ezüst és réz fogadalmi tárgyak, továbbá mankók és botok sokasága is tanúskodik. 1760-ban XII. Kelemen pápa örök időkre három búcsút is engedélyezett Egerszalóknak. 1953-ban Czapik Gyula hivatalosan is kegyhelynek nyilvánította az egerszalóki templomot.

A mai templomot a világhírű Giovanni Battista Carlone világhírű olasz építőművész tervei szerint építették fel 1738-ban barokk stílusban. A világháborús dúlások következményeként 1949-ben újjá kellett építeni a templomot. A harangtorony majdnem 30 évnyi késéssel, 1760-ban készült el. A szembemiséző oltár 1973-ban készült el. A plébánia épülete szintén barokk stílusban épült a 19. század elején. Az orgonát Mooser Lajos, az esztergomi és az egri bazilika orgonáinak építőmestere készítette 1864-ben.

A kegykép 
A templomban a tabernákulum fölött látható a kegykép, mely a Fájdalmas Szűzanyát ábrázolja, ölében a keresztről levett szent fiával. A kegykép legkevesebb háromszáz éves. Szűz Mária névjelével díszített keretét Esterházy Károly egri püspök készíttette 1786-ban.

Búcsúk 
Egykoron a főpapok, püspökök, de a királyi család rokonai is szívesen zarándokoltak el az egerszalóki kegyhelyhez. Napjainkban is sokan látogatnak el az egerszalóki templomhoz, főleg a búcsúk és a júliusonként megrendezett lelkigyakorlat keretében. 

Évente három alkalommal van búcsú:
Gyümölcsoltó Boldogasszony napján – március 25.
Kármelhegyi Boldogasszony ünnepén – július 16.
Kisboldogasszony napján – szeptember 8.

Egerszalóki Ifjúsági találkozó 
1982 óta minden évben megrendezik a július második szerdájától vasárnapig tartó egerszalóki ifjúsági találkozót és lelkigyakorlatot. Nem csak a határainkon belül élő fiatalokat vonzza, de külföldről is szép számmal érkeznek fiatalok, és sátoroznak a plébániához tartozó szabadtéri területen.

Források 
https://web.archive.org/web/20151118134243/http://www.szalokitalalkozok.hu/szalokrol-altalaban
http://www.egerszaloktemplom.hu/tortenet 

Az Egri főegyházmegye templomai és kápolnái
Heves megye keresztény templomai, kolostorai
Magyarország barokk vallási építményei
Heves megye műemlékei
Az egerszalóki templom az Egertőlkilométerre fekvő jelentős Egerszalók templomának és különálló harangtornyának épületegyüttese . Története és leírása A falu első temploma még a török idők előtt , a században épült . Egyból származó okiratban található már említés a „ Zalaouki egyházról” , habár egyes okiratok csakből majdből említik a Boldogságos Szűz Mária templomát . Ez a templom a török megszállás ideje alatt megsemmisült . Először Esterházy Pál nádor „ Mennyei Korona” című munkájában azas években említi Egerszalókot , ahol egy tölgyfán „ tiszteltetett ősidőktől fogva a Boldogságos Szűz Máriának éke­sen írott képe , ölében tartva a keresztfáról letétetett Megváltónak szent testét” . A kép inspirálója egy vak leány csodálatos gyógyulása volt , amit több , az orvostudomány számára kezelhetetlen betegség csodálatos gyógyulása is megelőzött . A vak kislány gyógyulásának híre kelt , s Egerszalók a gyógyulásra vágyók zarándoklóhelye lett . 1755-ben Barkóczy Ferenc egri püspök elrendelte a csodálatos gyógyulások hitelességének megállapítását . A vizsgálatot három egri kanonok folytatta le . A vizsgálat eredményeképp megállapították , hogy valóban sok beteg meggyógyult . Erről a templomban elhelyezett ezüst és réz fogadalmi tárgyak , továbbá mankók és botok sokasága is tanúskodik.ban XII. Kelemen pápa örök időkre három búcsút is engedélyezett Egerszalóknak.ban Czapik Gyula hivatalosan is kegyhelynek nyilvánította az egerszalóki templomot . A mai templomot a világhírű Giovanni Battista Carlone világhírű olasz építőművész tervei szerint építették felban barokk stílusban . A világháborús dúlások következményekéntben újjá kellett építeni a templomot . A harangtorony majdnemévnyi késéssel, ban készült el . A szembemiséző oltárban készült el . A plébánia épülete szintén barokk stílusban épült a század elején . Az orgonát Mooser Lajos , az esztergomi és az egri bazilika orgonáinak építőmestere készítetteben . A kegykép A templomban a tabernákulum fölött látható a kegykép , mely a Fájdalmas Szűzanyát ábrázolja , ölében a keresztről levett szent fiával . A kegykép legkevesebb háromszáz éves . Szűz Mária névjelével díszített keretét Esterházy Károly egri püspök készíttetteban . Búcsúk Egykoron a főpapok , püspökök , de a királyi család rokonai is szívesen zarándokoltak el az egerszalóki kegyhelyhez . Napjainkban is sokan látogatnak el az egerszalóki templomhoz , főleg a búcsúk és a júliusonként megrendezett lelkigyakorlat keretében . Évente három alkalommal van búcsú : Gyümölcsoltó Boldogasszony napján – március Kármelhegyi Boldogasszony ünnepén – július Kisboldogasszony napján – szeptember Egerszalóki Ifjúsági találkozó 1982 óta minden évben megrendezik a július második szerdájától vasárnapig tartó egerszalóki ifjúsági találkozót és lelkigyakorlatot . Nem csak a határainkon belül élő fiatalokat vonzza , de külföldről is szép számmal érkeznek fiatalok , és sátoroznak a plébániához tartozó szabadtéri területen . Források https://web.archive.org/web/20151118134243/http://www.szalokitalalkozok.hu/szalokrol-altalaban http://www.egerszaloktemplom.hu/tortenet Az Egri főegyházmegye templomai és kápolnái Heves megye keresztény templomai , kolostorai Magyarország barokk vallási építményei Heves megye műemlékei