Vedres István
Vedres István (Szeged, 1765. szeptember 22. – Szeged, 1830. november 4.) magyar mérnök, építész, gazdasági–műszaki szakíró.

Életpályája 
Polgári családba született 1765. szeptember 22-én Szegeden. Piarista diák volt, majd tanulmányait a pesti tudományegyetem bölcsészeti karán folytatta. A Mérnöki Intézet (Institutum Geometricum) első mérnöki diplomát szerzett hallgatóinak egyike volt 1786-ban. Rögtön Szeged város alkalmazásába állt mérnökként, majd főmérnökként; ezt a hivatalt nyugdíjazásáig 1812-ig töltötte be. A városi közmunkák irányítójaként első feladatai között volt a futóhomok megkötése Csengele környékén fásítással (1789), majd a szőreg-gyálai határ a vízrendezése és ármentesítése. 1805-ben írt gazdasági–műszaki röpiratában Soroksár–Kecskemét–Kiskunfélegyháza–Szeged vonalvezetésű Duna–Tisza-csatorna, szegedi kereskedelmi kikötő és közraktár létesítése mellett érvelt. Számos csatornatervet készített, víztározók létesítését, tógazdaságok kialakítását, a rizstermelés fejlesztését javasolta. Vedresházán, birtokán mintagazdaságot hozott létre. Építészként középületeket, többek között iskolát és kórházat tervezett. A vízgazdálkodás kérdései egész életében foglalkoztatták: a tiszántúli árapasztó csatornára készített tervét halála évében jelentette meg. A műszaki és gazdasági kérdések egységes szemlétű tárgyalásával a magyar nyelvű műszaki–gazdasági szakirodalom egyik megteremtője, a reformkor gazdaságpolitikai elképzeléseinek előfutára volt, ezzel – elsősorban vízgazdálkodási téren – nagy hatás gyakorolt Széchenyi Istvánra is. Szépíróként Dugonics András köréhez csatlakozott, verseket, színdarabokat írt, Aesopust fordított, hatalmas könyvtárat gyűjtött. A magyar irodalom és a magyar nyelvű színjátszás iránti elkötelezettségét jelzi, hogy az 1799 és 1804 között tervei szerint épült szegedi városháza adott otthont a város első nyilvános színháztermének, melyet – elhelyezkedése alapján – "curiális házbéli theátrumnak" neveztek. Egyike volt a Magyar Tudományos Akadémia megalapítóinak, 1800-ban az ő szervezésében jött létre az első nyilvános hangverseny Szegeden.

Főbb művei (szakirodalom, szépirodalom) 
 A magyar nyelvnek a magyar hazában való szükséges voltát tárgyazó hazafiúi elmélkedések (Bécs, 1790)
 A Haza szeretete, avagy Nemes Szeged városának a töröktől való elvétele – négyrészes vitézi játék (színielőadás, Szeged, 1803)
 A Tiszát a Dunával öszvekapcsoló új hajókázható csatorna [...] (Szeged, 1805; németül: Bécs, 1807 (Magyar irodalmi ritkaságok (14.). Egyetemi Nyomda, Szeged. 1932)
 Egy nemzeti jószág, melyet Magyarország [...] javára szerzett (Szeged, 1807)
 A bankótzédulák elenyésztethetésérül (Szeged, 1807)
 Étska kisded rajzolattya (Pest, 1817)
 A sivány homokság használhatása (Szeged, 1825)
 A tul a tiszai nagyobb árvizek eltéríthetésérül egy két szó (Pest, 1830)

Emlékezete 
 Nevét utca viseli Szeged Újszeged városrészében.
 1952 óta nevét viseli az 1949-ben Állami Ipari Gimnázium néven Szegeden létrehozott volt építőipari szakközépiskola; jelenlegi neve Szegedi Vedres István Szolgáltatási Szakképző Iskola.
 Vedres István bronz mellszobrát (Schaár Erzsébet alkotása) születésének bicentenáriumán avatták a szegedi Dóm tér körbefutó Nemzeti Emlékcsarnokában.
 Szobra áll a Maros torkolatánál levő gátörház előtt. 
 Születésének 250., illetve halálának 185. évfordulója alkalmából 2015-ben Szegeden szakmai szervezetek és a városi önkormányzat Vedres-emlékév keretében nagyszabású programsorozatot rendeztek.
 A Vedres-emlékév programjainak részeként a Szeged folyóirat emlékszámot jelentetett meg, a Somogyi Károly Városi és Megyei Könyvtár kiállítást rendezett Szeged Széchenyije címmel.
 2015-ben szakmai szervezetek Vedres István-díjat alapítottak. A kitüntetettek Szemerey-Kiss Balázs szobrászművész plakettjét kapják.

Jegyzetek

Források 
 Vedres István a Magyar Életrajzi Lexikon 1000–1990 kötetében
 Tudósnaptár
 A Délmagyarország c. napilap beszámolója a jubileumi emlékülésről

További információk 
 A Szeged c. folyóirat 2015. szeptemberi, a Vedres-jubileumra megjelent száma (tartalomjegyzék) 
 Sárközy Imre: Régibb vízimérnökeink életéből (Budapest, 1897)
 Matusovits Péter: Emlékezés Vedres Istvánról (Városkultúra, 1933. 17 – 18. sz.)
 Vácz Elemér: Vedres István munkássága és a Duna-Tisza csatorna (Budapest, 1934)
 Farkas László: Vedres István mérnök élete és működése (Szeged, 1937)
 Nagy Zoltán: Vedres István művészi munkássága (Budapest, 1956)
 Károlyi Zsigmond: A vízhasznosítás, vízépítés és vízgazdálkodás története Magyarországon (Budapest, 1960)
 Szabó Miklós: Vedres István (Népművelés, 1965)
 Péter László: Szeged Széchenyije – Vedres István emlékezete (Magyar Nemzet, 1965. 231. sz.)
 Bendefy László: Megemlékezés Vedres Istvánról születésének 200 éves fordulója alkalmából (Hidrológiai Tájékoztató, 1966. 6. sz.)

Magyar építészek
Magyar vízépítő mérnökök
Szegediek
1765-ben született személyek
1830-ban elhunyt személyek
Vedres István ( Szeged , szeptember – Szeged , november ) magyar mérnök , építész , gazdasági–műszaki szakíró . Életpályája Polgári családba született szeptemberén Szegeden . Piarista diák volt , majd tanulmányait a pesti tudományegyetem bölcsészeti karán folytatta . A Mérnöki Intézet ( Institutum Geometricum ) első mérnöki diplomát szerzett hallgatóinak egyike voltban . Rögtön Szeged város alkalmazásába állt mérnökként , majd főmérnökként ; ezt a hivatalt nyugdíjazásáigig töltötte be . A városi közmunkák irányítójaként első feladatai között volt a futóhomok megkötése Csengele környékén fásítással majd a szőreg-gyálai határ a vízrendezése és ármentesítése.ben írt gazdasági–műszaki röpiratában Soroksár–Kecskemét–Kiskunfélegyháza–Szeged vonalvezetésű Duna–Tisza-csatorna , szegedi kereskedelmi kikötő és közraktár létesítése mellett érvelt . Számos csatornatervet készített , víztározók létesítését , tógazdaságok kialakítását , a rizstermelés fejlesztését javasolta . Vedresházán , birtokán mintagazdaságot hozott létre . Építészként középületeket , többek között iskolát és kórházat tervezett . A vízgazdálkodás kérdései egész életében foglalkoztatták : a tiszántúli árapasztó csatornára készített tervét halála évében jelentette meg . A műszaki és gazdasági kérdések egységes szemlétű tárgyalásával a magyar nyelvű műszaki–gazdasági szakirodalom egyik megteremtője , a reformkor gazdaságpolitikai elképzeléseinek előfutára volt , ezzel – elsősorban vízgazdálkodási téren – nagy hatás gyakorolt Széchenyi Istvánra is . Szépíróként Dugonics András köréhez csatlakozott , verseket , színdarabokat írt , Aesopust fordított , hatalmas könyvtárat gyűjtött . A magyar irodalom és a magyar nyelvű színjátszás iránti elkötelezettségét jelzi , hogy azésközött tervei szerint épült szegedi városháza adott otthont a város első nyilvános színháztermének , melyet – elhelyezkedése alapján – " curiális házbéli theátrumnak " neveztek . Egyike volt a Magyar Tudományos Akadémia megalapítóinak, ban az ő szervezésében jött létre az első nyilvános hangverseny Szegeden . Főbb művei ( szakirodalom , szépirodalom ) A magyar nyelvnek a magyar hazában való szükséges voltát tárgyazó hazafiúi elmélkedések ( Bécs , A Haza szeretete , avagy Nemes Szeged városának a töröktől való elvétele – négyrészes vitézi játék ( színielőadás , Szeged , A Tiszát a Dunával öszvekapcsoló új hajókázható csatorna [ ... ] ( Szeged , németül : Bécs , ( Magyar irodalmi ritkaságok ) . Egyetemi Nyomda , Szeged . Egy nemzeti jószág , melyet Magyarország [ ... ] javára szerzett ( Szeged , A bankótzédulák elenyésztethetésérül ( Szeged , Étska kisded rajzolattya ( Pest , A sivány homokság használhatása ( Szeged , A tul a tiszai nagyobb árvizek eltéríthetésérül egy két szó ( Pest , Emlékezete Nevét utca viseli Szeged Újszeged városrészében. óta nevét viseli azben Állami Ipari Gimnázium néven Szegeden létrehozott volt építőipari szakközépiskola ; jelenlegi neve Szegedi Vedres István Szolgáltatási Szakképző Iskola . Vedres István bronz mellszobrát ( Schaár Erzsébet alkotása ) születésének bicentenáriumán avatták a szegedi Dóm tér körbefutó Nemzeti Emlékcsarnokában . Szobra áll a Maros torkolatánál levő gátörház előtt . Születésének , illetve halálának évfordulója alkalmábólben Szegeden szakmai szervezetek és a városi önkormányzat Vedres-emlékév keretében nagyszabású programsorozatot rendeztek . A Vedres-emlékév programjainak részeként a Szeged folyóirat emlékszámot jelentetett meg , a Somogyi Károly Városi és Megyei Könyvtár kiállítást rendezett Szeged Széchenyije címmel. ben szakmai szervezetek Vedres István-díjat alapítottak . A kitüntetettek Szemerey-Kiss Balázs szobrászművész plakettjét kapják . Jegyzetek Források Vedres István a Magyar Életrajzi Lexikon1990 kötetében Tudósnaptár A Délmagyarország c. napilap beszámolója a jubileumi emlékülésről További információk A Szeged c . folyóirat szeptemberi , a Vedres-jubileumra megjelent száma ( tartalomjegyzék ) Sárközy Imre : Régibb vízimérnökeink életéből ( Budapest , Matusovits Péter : Emlékezés Vedres Istvánról ( Városkultúra,– sz . ) Vácz Elemér : Vedres István munkássága és a Duna-Tisza csatorna ( Budapest , Farkas László : Vedres István mérnök élete és működése ( Szeged , Nagy Zoltán : Vedres István művészi munkássága ( Budapest , Károlyi Zsigmond : A vízhasznosítás , vízépítés és vízgazdálkodás története Magyarországon ( Budapest , Szabó Miklós : Vedres István ( Népművelés , Péter László : Szeged Széchenyije – Vedres István emlékezete ( Magyar Nemzet , sz . ) Bendefy László : Megemlékezés Vedres Istvánról születésénekéves fordulója alkalmából ( Hidrológiai Tájékoztató , sz . ) Magyar építészek Magyar vízépítő mérnökök Szegediek 1765-ben született személyek 1830-ban elhunyt személyek