SUGÁR Üzletközpont
A SUGÁR Üzletközpont Budapest egyik legendás bevásárlóközpontja, mely az Örs vezér tere zuglói oldalán található. 1980. november 7-én nyílt meg. Ez Magyarország első olyan bevásárlóközpontja, ahol – a korszak nagyáruházainak szokásos belső kialakításától eltérően – az üzletek és szolgáltatóegységek egy központi fedett tér köré szerveződtek. Az akkoriban újszerűnek számító elrendezés jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a SUGÁR ma, a modern plázák korszakában is versenyképes tud maradni.

Története

A kezdetektől az átadásig
A terület története a szocialista városfejlesztés hatvanas évekbeli időszakára nyúlik vissza. Ekkor döntöttek arról, hogy az ötvenes években épült Kerepesi úti lakótelep folytatásaként modernebb, nagypaneles lakóövezet létesüljön a Nagy Lajos király útja túloldalán, Füredi úti lakótelep néven, amelynek komplett városrészközpont-funkciót szántak. Az ötvenes években még csak a Stadionig tervezett 2-es metrót is úgy tervezték újra, hogy az Örs vezér téren legyen a végállomása (a HÉV-et viszont megrövidítették, hogy ne járjon párhuzamosan a metróval).

A telek beépítésére pályázatot írtak ki, amelyet a BUVÁTI (Budapesti Városépítési Tervező Iroda) építészkollektívája: Iványi László, Kovács Balázs és Zádori Attila nyert meg. A SUGÁR sokáig épült: a hatalmas munkagödröt 1975-ben kezdték kiásni, az alapozás talajmechanikai okok miatt a tervezettnél hosszabb ideig tartott, de 1980 őszére végül elkészült az épület, s az átadásra november 7-én került sor. Közben az eredeti terveket többször módosították, és a kivitelezés magában foglalta az akkor már széles körben használt házgyári elemek alkalmazását is.

A fénykor
A SUGÁR a maga idején valóságos luxusnak számított. Egyetlen „riválisa” akkoriban még csak a Skála-Coop áruházai voltak. Az új áruházat 1981. április 23-án Kádár János pártfőtitkár is megtekintette, hivatalos látogatás keretében.
 
A belső terek meghatározó színét, a sötétbarnát és a padlizsánlilát jól kiegészítette a sötétsárga pietra-burkolat. A hazai közönség itt láthatott először olyan térrácsos, kupolasoros felülvilágítót, amelyen át természetes fény tódult be a központi, tágas közlekedőtérbe (a kerengőbe, ahogy akkor nevezték) és az emeleti passzázsra. A földszint és az emelet között a csempeburkolatos lépcsőkön kívül mozgólépcsőn is lehetett közlekedni. A földszinten iparművész tervezte szökőkút, japánkert és emelt növényágyások körül narancsszínű ülőkéken pihenhettek a vásárlók, nézelődők. A klimatizálást légkondicionálók biztosították.
 
Az áruház megnyitásakor szinte minden akkori nagyobb hálózat képviseltette magát: volt benne Javszer, Röltex, Patyolat, Ezermester Úttörő- és Barkácsbolt, kétszintes Keravill és Vasedény, Szivárvány, Aranypók, Ofotért, Sportszer- és Játék-, Háztartási- és Illatszerbolt, Óra-Ékszer, IBUSZ és posta (ezek részben ma is bérlők az üzletközpontban), továbbá szépségszalon, fodrászat, könyvesbolt, cipőjavító, az emeleten presszó, drinkbár, snack-bár, söröző, szendvicsbüfé, látványkonyha, cukrászat és még sok más üzlet. A legtöbb vásárlót azonban a földszinten lévő, luxuskialakítású Csemege szupermarket vonzotta, amely hosszú évekig az ország legnagyobb alapterületű, legjobban ellátott élelmiszer-áruháza volt, hatalmas áruválasztékkal.

A Keravillnál zsilipes berakodást alakítottak ki: a szállítók egy előtérbe tudtak lepakolni, ahonnan az árut később lehetett az eladótérbe átszállítani, így nem volt szükség állandó jelenlétre, a bolti dolgozók és a szállítók tevékenysége egymástól függetlenül, zavartalanul folyhatott.  
A tv-osztályon képmagnót állítottak be, hogy a televízió-készülékeken adásszüneti napokon is mehessen műsor.
A hanglemezosztályon megjelentek az első olyan pénztárgépek, amelyek „áruforgalom-gyűjtésre”, azaz a tételenkénti fogyás lekövetésére is képesek voltak.

Bevezették az előjegyzéses rendelést, Budapesten belül pedig a házhoz szállítást.

Az áruház mögött nagy alapterületű, ingyenes felszíni parkoló várta az autón érkezőket. A gyerekkocsival, tolószékkel érkezők számára rámpát alakítottak ki, amelyen akadálymentesen meg lehetett közelíteni a felső szintet.
A Kerepesi út és a HÉV-vágányok felett gyalogoshíd létesült, hogy a kőbányai oldalon lévő lakótelep, BKV-végállomások és bódésorok felől az Örs vezér téri aluljáró megkerülésével is elérhető legyen a SUGÁR.

Az üzletközpont körüli tágas fórumon rendszeresen voltak ünnepi vásárok, kézműves és népművészeti árusítások, könyvnapi rendezvények, bemutatók, amelyek rengeteg érdeklődőt vonzottak. Időnként szabadtéri színpadot is felállítottak, ahol ismert művészek az áruházat népszerűsítették. A beltéri „SUGÁR ALBUM” nevű rendezvényeken neves színészek, írók vettek részt.

A nyitvatartás ugyancsak újdonságnak számított: az akkor megszokott este 6 óra helyett a SUGÁR üzletei, szolgáltatóegységei hétköznap este 8-kor zártak, de a szupermarketben 9-ig lehetett vásárolni, majd – a hétvégi nyitvatartás bevezetését követően – szombat-vasárnap is, délután 5-ig.
 
A SUGÁR Áruház reklámarca Liener Márta volt, reklámszlogenje pedig a „CSAK EGY UGRÁS A SUGÁR”, ami arra utalt, hogy a főváros egyik legfrekventáltabb tömegközlekedési csomópontjában lévő üzletközpont bárhonnan, még a Pest környéki agglomerációból is könnyen és gyorsan elérhető.

1990 után

A rendszerváltás után a SUGÁR sokáig változatlan maradt. „Retró” hangulata már 1990-ben érződött, a szomszédságában átadott IKEA hatására, de különösen szembeszökővé akkor vált, amikor 2002-ben, az Örs vezér tér túloldalán megnyílt a nagy konkurencia, az Árkád üzletközpont, amely alaposan feladta a leckét a SUGÁR számára. 2003-tól az áruház már a Fotex csoport része, amely a kihívásra válaszul 2004 és 2007 között kívül-belül felújította az üzletközpontot. Az épület homlokzata korszerűbb borítást kapott, és jelentősen megújultak a belső terek, a padlóburkolatok, álmennyezetek, üzletportálok. Az eredeti térrácsos felülvilágító helyére új, dongaboltozatos szerkezet került, amely motorosan nyitható ablakaival a központi térnek immár nemcsak a bevilágítását, hanem a szellőztetését is biztosítja. Megtörtént a régóta esedékes teljes körű gépészeti felújítás. Újabb mozgólépcsőket és nagy kapacitású liftet is üzembe helyeztek a teljesen átformált II. szint eléréséhez: az emeleten többtermes mozi és kiállítóterem létesült, az egykori irodahelyiségek helyén üzletek és éttermek nyíltak, így nemcsak a szintek számát sikerült eggyel megnövelni, hanem a funkcionalitás is bővült. Több lett a mozgáskorlátozottak közlekedését segítő rámpa. A korábban raktárnak használt pinceszintet teremgarázzsá alakították át. Mindezekkel az üzletközpont területe 35 ezer négyzetméter fölé nőtt. A Kerepesi út és a HÉV-vágányok fölötti gyalogoshíd, amely eredetileg a Gyakorló utcai lakótelephez épült, az Árkád átadása óta a két konkurens üzletközpontot kapcsolja össze, így azok egymást erősítő hatása is érvényesülhet. 2003–2004-ben, amikor az IKEA-t bővítették, parkosításra került a SUGÁR és a bútoráruház közötti, korábban parkolónak használt területet.

Jegyzetek

Források 
 Siker, fény, csillogás – A Sugár története  – Hg.hu, 2010. november 7. 
 Kádár János plázáinak nyomában – Üzletrész.hu, 2012. augusztus 8.
 Sugár Üzletközpont, Csemege Áruház – Egykor.hu

 30 éve csak egy ugrás a Sugár – Fővárosi.blog.hu, 2010. november 7.

Budapest áruházai
Budapest 20. századi építményei
Budapest XIV. kerülete
A SUGÁR Üzletközpont Budapest egyik legendás bevásárlóközpontja , mely az Örs vezér tere zuglói oldalán található. novemberén nyílt meg . Ez Magyarország első olyan bevásárlóközpontja , ahol – a korszak nagyáruházainak szokásos belső kialakításától eltérően – az üzletek és szolgáltatóegységek egy központi fedett tér köré szerveződtek . Az akkoriban újszerűnek számító elrendezés jelentősen hozzájárult ahhoz , hogy a SUGÁR ma , a modern plázák korszakában is versenyképes tud maradni . Története A kezdetektől az átadásig A terület története a szocialista városfejlesztés hatvanas évekbeli időszakára nyúlik vissza . Ekkor döntöttek arról , hogy az ötvenes években épült Kerepesi úti lakótelep folytatásaként modernebb , nagypaneles lakóövezet létesüljön a Nagy Lajos király útja túloldalán , Füredi úti lakótelep néven , amelynek komplett városrészközpont-funkciót szántak . Az ötvenes években még csak a Stadionig tervezettes metrót is úgy tervezték újra , hogy az Örs vezér téren legyen a végállomása ( a HÉV-et viszont megrövidítették , hogy ne járjon párhuzamosan a metróval ) . A telek beépítésére pályázatot írtak ki , amelyet a BUVÁTI ( Budapesti Városépítési Tervező Iroda ) építészkollektívája : Iványi László , Kovács Balázs és Zádori Attila nyert meg . A SUGÁR sokáig épült : a hatalmas munkagödrötben kezdték kiásni , az alapozás talajmechanikai okok miatt a tervezettnél hosszabb ideig tartott , deőszére végül elkészült az épület , s az átadásra novemberén került sor . Közben az eredeti terveket többször módosították , és a kivitelezés magában foglalta az akkor már széles körben használt házgyári elemek alkalmazását is . A fénykor A SUGÁR a maga idején valóságos luxusnak számított . Egyetlen „ riválisa” akkoriban még csak a Skála-Coop áruházai voltak . Az új áruházat áprilisán Kádár János pártfőtitkár is megtekintette , hivatalos látogatás keretében . A belső terek meghatározó színét , a sötétbarnát és a padlizsánlilát jól kiegészítette a sötétsárga pietra-burkolat . A hazai közönség itt láthatott először olyan térrácsos , kupolasoros felülvilágítót , amelyen át természetes fény tódult be a központi , tágas közlekedőtérbe ( a kerengőbe , ahogy akkor nevezték ) és az emeleti passzázsra . A földszint és az emelet között a csempeburkolatos lépcsőkön kívül mozgólépcsőn is lehetett közlekedni . A földszinten iparművész tervezte szökőkút , japánkert és emelt növényágyások körül narancsszínű ülőkéken pihenhettek a vásárlók , nézelődők . A klimatizálást légkondicionálók biztosították . Az áruház megnyitásakor szinte minden akkori nagyobb hálózat képviseltette magát : volt benne Javszer , Röltex , Patyolat , Ezermester Úttörő- és Barkácsbolt , kétszintes Keravill és Vasedény , Szivárvány , Aranypók , Ofotért , Sportszer- és Játék- , Háztartási- és Illatszerbolt , Óra-Ékszer , IBUSZ és posta ( ezek részben ma is bérlők az üzletközpontban ) , továbbá szépségszalon , fodrászat , könyvesbolt , cipőjavító , az emeleten presszó , drinkbár , snack-bár , söröző , szendvicsbüfé , látványkonyha , cukrászat és még sok más üzlet . A legtöbb vásárlót azonban a földszinten lévő , luxuskialakítású Csemege szupermarket vonzotta , amely hosszú évekig az ország legnagyobb alapterületű , legjobban ellátott élelmiszer-áruháza volt , hatalmas áruválasztékkal . A Keravillnál zsilipes berakodást alakítottak ki : a szállítók egy előtérbe tudtak lepakolni , ahonnan az árut később lehetett az eladótérbe átszállítani , így nem volt szükség állandó jelenlétre , a bolti dolgozók és a szállítók tevékenysége egymástól függetlenül , zavartalanul folyhatott . A tv-osztályon képmagnót állítottak be , hogy a televízió-készülékeken adásszüneti napokon is mehessen műsor . A hanglemezosztályon megjelentek az első olyan pénztárgépek , amelyek „ áruforgalom-gyűjtésre” , azaz a tételenkénti fogyás lekövetésére is képesek voltak . Bevezették az előjegyzéses rendelést , Budapesten belül pedig a házhoz szállítást . Az áruház mögött nagy alapterületű , ingyenes felszíni parkoló várta az autón érkezőket . A gyerekkocsival , tolószékkel érkezők számára rámpát alakítottak ki , amelyen akadálymentesen meg lehetett közelíteni a felső szintet . A Kerepesi út és a HÉV-vágányok felett gyalogoshíd létesült , hogy a kőbányai oldalon lévő lakótelep, BKV-végállomások és bódésorok felől az Örs vezér téri aluljáró megkerülésével is elérhető legyen a SUGÁR. Az üzletközpont körüli tágas fórumon rendszeresen voltak ünnepi vásárok , kézműves és népművészeti árusítások , könyvnapi rendezvények , bemutatók , amelyek rengeteg érdeklődőt vonzottak . Időnként szabadtéri színpadot is felállítottak , ahol ismert művészek az áruházat népszerűsítették . A beltéri „ SUGÁR ALBUM” nevű rendezvényeken neves színészek , írók vettek részt . A nyitvatartás ugyancsak újdonságnak számított : az akkor megszokott esteóra helyett a SUGÁR üzletei , szolgáltatóegységei hétköznap estekor zártak , de a szupermarketbenig lehetett vásárolni , majd – a hétvégi nyitvatartás bevezetését követően – szombat-vasárnap is , délutánig . A SUGÁR Áruház reklámarca Liener Márta volt , reklámszlogenje pedig a „ CSA K EGY UGRÁS A SUGÁR” , ami arra utalt , hogy a főváros egyik legfrekventáltabb tömegközlekedési csomópontjában lévő üzletközpont bárhonnan , még a Pest környéki agglomerációból is könnyen és gyorsan elérhető . 1990 után A rendszerváltás után a SUGÁR sokáig változatlan maradt . „ Retró” hangulata márben érződött , a szomszédságában átadott IKEA hatására , de különösen szembeszökővé akkor vált , amikorben , az Örs vezér tér túloldalán megnyílt a nagy konkurencia , az Árkád üzletközpont , amely alaposan feladta a leckét a SUGÁR számára.tól az áruház már a Fotex csoport része , amely a kihívásra válaszulésközött kívül-belül felújította az üzletközpontot . Az épület homlokzata korszerűbb borítást kapott , és jelentősen megújultak a belső terek , a padlóburkolatok , álmennyezetek , üzletportálok . Az eredeti térrácsos felülvilágító helyére új , dongaboltozatos szerkezet került , amely motorosan nyitható ablakaival a központi térnek immár nemcsak a bevilágítását , hanem a szellőztetését is biztosítja . Megtörtént a régóta esedékes teljes körű gépészeti felújítás . Újabb mozgólépcsőket és nagy kapacitású liftet is üzembe helyeztek a teljesen átformált II. szint eléréséhez : az emeleten többtermes mozi és kiállítóterem létesült , az egykori irodahelyiségek helyén üzletek és éttermek nyíltak , így nemcsak a szintek számát sikerült eggyel megnövelni , hanem a funkcionalitás is bővült . Több lett a mozgáskorlátozottak közlekedését segítő rámpa . A korábban raktárnak használt pinceszintet teremgarázzsá alakították át . Mindezekkel az üzletközpont területeezer négyzetméter fölé nőtt . A Kerepesi út és a HÉV-vágányok fölötti gyalogoshíd , amely eredetileg a Gyakorló utcai lakótelephez épült , az Árkád átadása óta a két konkurens üzletközpontot kapcsolja össze , így azok egymást erősítő hatása is érvényesülhet.2004-ben , amikor az IKEA-t bővítették , parkosításra került a SUGÁR és a bútoráruház közötti , korábban parkolónak használt területet . Jegyzetek Források Siker , fény , csillogás – A Sugár története – Hg.hu , november Kádár János plázáinak nyomában – Üzletrész.hu , augusztus Sugár Üzletközpont , Csemege Áruház – Egykor.hu éve csak egy ugrás a Sugár – Fővárosi.blog.hu , november Budapest áruházai Budapest századi építményei Budapest XIV. kerülete