Piusz Ágost bajor herceg
Piusz Ágost (ismert még mint Bajorországi Piusz Ágost ; Landshut, Bajor Választófejedelemség, 1786. augusztus 1. – Bayreuth, Bajor Királyság, 1837. augusztus 3.), a Wittelsbach-ház pfalz–birkenfeld–gelnhauseni ágából származó bajor herceg, Vilmos herceg és Pfalz–Zweibrückeni Mária Anna legkisebb gyermeke. Amalie Luise von Arenberggel való házasságából származó egyetlen gyermeke Miksa „Max” József, a későbbi Erzsébet, „Sissi” császárné és királyné édesapja.

Élete

Származása, testvérei

Piusz Ágost Landshutban született 1786-ban. Édesapja Vilmos bajor herceg (Wilhelm Herzog in Bayern, 1752–1837), palotagróf, Gelnhausen hercege volt, Johann von Zweibrücken-Birkenfeld zu Gelnhausen herceg (1698–1780) és Sophie Charlotte von Salm-Dhaun grófnő (1719–1770) fia.

Édesanyja Maria Anna von Pfalz-Zweibrücken hercegnő (1753–1824) volt, Friedrich Michael von Pfalz-Birkenfeld herceg, palotagróf (1724–1767) és Maria Franziska Dorothea von Pfalz-Sulzbach hercegnő (1724–1794) leánya, IV. Miksa József herceg, a későbbi bajor választófejedelem (majd király) nővére. A szülők három gyermekéből ketten érték meg a felnőttkort:

 Egy névtelen fiú (*/† 1782)
 Maria Elisabeth Amalie Franziska in Bayern (1784–1849), aki 1808-ban Louis-Alexandre Berthier-hez (1753–1815), Franciaország marsalljához, Wagram és Neufchâtel hercegéhez, Napóleon császár hadvezéréhez ment feleségül,  
 Piusz Ágost (Pius August in Bayern) (1786–1837), 1807-től Amália Lujza arenbergi hercegnő férje.

Mindkét testvér házasságát az 1807–1808-ban fennálló politikai viszonyok határozták meg. 1806 óta mind a Bajor Királyság, mind az Arenbergi Hercegség a Rajnai Szövetség tagja, Napóleon császár csatlósa volt.

Házassága, utódja 
1807. május 26-án Piusz Ágost herceg Brüsszelben – ekkor Osztrák-Németalföld fővárosában – feleségül vette Amália Lujza arenbergi hercegnőt (1789–1823), Lajos Mária arenbergi hercegnek (1757–1795) és Marie Adélaïde Julie de Mailly-Nesle-nek (1766–1789), Ivry-sur-Seine úrnőjének leányát. A rossz házasságból egyetlen gyermekük született:
 Miksa József herceg (Max Joseph Herzog in Bayern) (1808–1888), aki 1828-ban Mária Ludovika Vilma bajor királyi hercegnőt (1808–1892), I. Miksa bajor király egyik leányát vette feleségül. Egyik leányuk, Erzsébet hercegnő lett később Ausztria császárnéja, Magyarország királynéja.

Piusz Ágost a bajor királyi hadseregben vezérőrnagyi rangot kapott, és a bayreuth-i 8. gyalogezred tulajdonosa (tiszteletbeli parancsnoka) volt. 1815-ben a Bajor Tudományos Akadémia tiszteletbeli tagjává választották.

Az agresszív és verekedő Piusz Ágost pokollá tette felesége életét. Gyakran provokált verekedéseket otthon is, a nyílt utcán is, bántalmazta nemcsak szolgáit és a járókelőket, hanem feleségét és fiát is. Miksa József nevelését a nagyapa, Vilmos bajor herceg (1752–1837) irányította, aki igyekezett őt távol tartani a nemtörődöm és erőszakos természetű apától. Anyai nagybátyja, Miksa király többször is börtönbe vetette az agresszív Piusz herceget. A helyzet annyira elfajult, hogy 1817-ben a király elrendelte, hogy a 9 éves Miksa Józsefet Münchenbe küldjék, az ottani Királyi Tanuló- és Nevelőotthonba (Königlicher Erziehungsinstitut für Studierende). A fiú itt egészséges környezetben nevelkedhetett, csak három év után, 1820-ban látogatta meg szüleit. Piusz felesége, Amália Lujza 1823-ban elhunyt.

Az özvegy Piusz Ágost herceg Bayreuth-ban élt visszavonultan. Itt is hunyt el egy nappal 51. születésnapja után, 1837. augusztus 3-án. Bamberg közelében, a banzi benedek-rendi kolostorban temették el.

Jegyzetek

Kapcsolódó irodalom  
 Nathanael von Schlichtegroll: Genealogische Lebens-Skizzen der Vorfahren des bayerischen Königshauses bis auf Otto den Großen von Wittelsbach, Rösl, 1842, 63. old.
 Marianne Wörwag-Parizot: Die Herzöge in Bayern

Wittelsbach-ház
Bajor történelmi személyek
1786-ban született személyek
1837-ben elhunyt személyek
Piusz Ágost ( ismert még mint Bajorországi Piusz Ágost ; Landshut , Bajor Választófejedelemség , augusztus – Bayreuth, Bajor Királyság , augusztus ) , a Wittelsbach-ház pfalz–birkenfeld–gelnhauseni ágából származó bajor herceg , Vilmos herceg és Pfalz–Zweibrückeni Mária Anna legkisebb gyermeke . Amalie Luise von Arenberggel való házasságából származó egyetlen gyermeke Miksa „ Max” József , a későbbi Erzsébet , „ Sissi” császárné és királyné édesapja . Élete Származása , testvérei Piusz Ágost Landshutban születettban . Édesapja Vilmos bajor herceg ( Wilhelm Herzog in Bayern,1837 ) , palotagróf , Gelnhausen hercege volt , Johann von Zweibrücken-Birkenfeld zu Gelnhausen herceg1780 ) és Sophie Charlotte von Salm-Dhaun grófnő1770 ) fia . Édesanyja Maria Anna von Pfalz-Zweibrücken hercegnő1824 ) volt , Friedrich Michael von Pfalz-Birkenfeld herceg , palotagróf1767 ) és Maria Franziska Dorothea von Pfalz-Sulzbach hercegnő1794 ) leánya , IV . Miksa József herceg , a későbbi bajor választófejedelem ( majd király ) nővére . A szülők három gyermekéből ketten érték meg a felnőttkort : Egy névtelen fiú ( * / † 1782 ) Maria Elisabeth Amalie Franziska in Bayern1849 ) , akiban Louis-Alexandre Berthier-hez1815 ) , Franciaország marsalljához , Wagram és Neufchâtel hercegéhez , Napóleon császár hadvezéréhez ment feleségül , Piusz Ágost ( Pius August in Bayern) 1837) ,től Amália Lujza arenbergi hercegnő férje . Mindkét testvér házasságát az1808-ban fennálló politikai viszonyok határozták meg.óta mind a Bajor Királyság , mind az Arenbergi Hercegség a Rajnai Szövetség tagja , Napóleon császár csatlósa volt . Házassága , utódja 1807. májusán Piusz Ágost herceg Brüsszelben – ekkor Osztrák-Németalföld fővárosában – feleségül vette Amália Lujza arenbergi hercegnőt1823 ) , Lajos Mária arenbergi hercegnek1795 ) és Marie Adélaïde Julie de Mailly-Nesle-nek1789 ) , Ivry-sur-Seine úrnőjének leányát . A rossz házasságból egyetlen gyermekük született : Miksa József herceg ( Max Joseph Herzog in Bayern) 1888 ) , akiban Mária Ludovika Vilma bajor királyi hercegnőt1892 ) , I. Miksa bajor király egyik leányát vette feleségül . Egyik leányuk , Erzsébet hercegnő lett később Ausztria császárnéja , Magyarország királynéja . Piusz Ágost a bajor királyi hadseregben vezérőrnagyi rangot kapott , és a bayreuth-i gyalogezred tulajdonosa ( tiszteletbeli parancsnoka ) volt.ben a Bajor Tudományos Akadémia tiszteletbeli tagjává választották . Az agresszív és verekedő Piusz Ágost pokollá tette felesége életét . Gyakran provokált verekedéseket otthon is , a nyílt utcán is , bántalmazta nemcsak szolgáit és a járókelőket , hanem feleségét és fiát is . Miksa József nevelését a nagyapa , Vilmos bajor herceg1837 ) irányította , aki igyekezett őt távol tartani a nemtörődöm és erőszakos természetű apától . Anyai nagybátyja , Miksa király többször is börtönbe vetette az agresszív Piusz herceget . A helyzet annyira elfajult , hogyben a király elrendelte , hogy aéves Miksa Józsefet Münchenbe küldjék , az ottani Királyi Tanuló- és Nevelőotthonba ( Königlicher Erziehungsinstitut für Studierende ) . A fiú itt egészséges környezetben nevelkedhetett , csak három év után, ban látogatta meg szüleit . Piusz felesége , Amália Lujzaban elhunyt . Az özvegy Piusz Ágost herceg Bayreuth-ban élt visszavonultan . Itt is hunyt el egy nappal születésnapja után , augusztusán . Bamberg közelében , a banzi benedek-rendi kolostorban temették el . Jegyzetek Kapcsolódó irodalom Nathanael von Schlichtegroll : Genealogische Lebens-Skizzen der Vorfahren des bayerischen Königshauses bis auf Otto den Großen von Wittelsbach , Rösl , old . Marianne Wörwag-Parizot : Die Herzöge in Bayern Wittelsbach-ház Bajor történelmi személyek 1786-ban született személyek 1837-ben elhunyt személyek