Karl Böhm
Karl Böhm (Graz, 1894. augusztus 28. – Salzburg, 1981. augusztus 14.) osztrák karmester, zenei rendező, operaigazgató, a legnagyobb Wagner-interpretátorok egyike, Karlheinz Böhm színész apja.

Élete
Édesapja csehországi német ügyvéd, édesanyja elzászi származású volt. Apja szerette volna, ha jogász lesz, de ő inkább zongorát és zeneelméletet tanult a bécsi, meg a grazi konzervatóriumban, mivel karmester akart lenni. 1927-ben Thea Linhard szopránénekesnővel kötött házasságából egyetlen gyermek, Karlheinz Böhm (1928–2014) színész, filantróp született. Szeptember elejére tervezett búcsúkoncertjét a Frankfurt am Main-i Régi Opera megnyitóján már nem érhette meg, mivel 1981. augusztus 14-én Richard Strauss Elektrája próbái alatt, csaknem 87 éves korában meghalt. Családi sírboltjuk a grazi Steinfeldfriedhof temetőben található.

Pályája

Karmesteri pályája 1917-ben, szülővárosában indult. Bruno Walter 
támogatásával 1921-ben Münchenbe került. 1927-ben Darmstadtban, majd 1931-ben Hamburgban főzeneigazgató lett. 1934-től Fritz Buscht (1890–1952) – akinek politikai okokból emigrálnia kellett – követte a drezdai Semperoper élén, majd 1943-tól 1956-os lemondásáig a bécsi operát igazgatta. A második világháború vége felé, 1944-ben Adolf Hitler felvetette az ún. Legfontosabb istenadta dirigenstehetségek listájára, akiket a polgári hátországban való megőrzésre szánt. 1945-ben a szövetségesek eltávolították a bécsi opera éléről a „náci rezsimhez való nagy közelsége” miatt és fellépési tilalmat vezettek be vele szemben (Herbert von Karajanhoz hasonlóan). 1955-től, a szovjet megszállás végétől egy évig másodszor is betöltötte hivatalát, de mivel ellenségei szerint keveset tartózkodott Bécsben, 1956-ban lemondott. Karajan lett az utóda. Böhm nyílt levélben fejtette ki a problémát közte és az együttes között, és egyúttal kifejezte háláját a bécsi publikumnak, amely végig kitartott mellette. Az 1960-as évektől dirigensként mégis újra fellépett a Staatsoperben. 1979 júniusában utolsó premierje a Házban a Szöktetés a szerájból című Wolfgang Amadeus Mozart-opera volt (Dieter Dorn rendezte, színpadkép és jelmez: Jürgen Rose; Edita Gruberová, Horst Laubenthal és Rolf Boysen mint Szelim pasa). 1980-ban Staatsoper-turnén vett részt Japánban az Ariadné Naxosz szigetén Richard Strauss-művel. Utolsó nyilvános fellépése a Staatsoper társulatával Mozart Figaro házassága 1981 tavaszán volt. Halála előtt néhány héttel még a Bécsi Filharmonikusokkal felvette Strauss Elektrája Götz Friedrich-féle filmfeldolgozásának hangcsíkját.

Egyéb sikerei 
Az 1950-es és 60-as években a Metropolitan Opera előadásainak egyik neves karmestereként szerepelt, a Bayreuthi Ünnepi Játékokon pedig az alábbiakkal:

Élete utolsó szakaszában szoros kapcsolatot ápolt a Londoni Szimfonikus Zenekarral is.

A nemzetiszocializmus alatt 
Böhm nem volt tagja NSDAP-nek, viszont tagja volt az Alfred Rosenberg által alapított Szövetség a Német Kultúráértnak (Kampfbund für deutsche Kultur), amely hivatalosan 1934 júniusában más szervezetek fuzionálásából alakult meg.

1935. augusztus 2-án Böhm ezt írta Rainer Schlösser birodalmi dramaturgnak: „Bár osztrák születésű vagyok, 12 éve birodalmi német állampolgárságom van, természetesen Bécsben számos követővel, kiváltképp a nemzetiszocialista táborból, úgy vélem, hogy ezek a hangversenyek Németország számára nagy propaganda haszonnal járhatnának. Német üdvözlettel, Karl Böhm.“ Egy további, augusztus 13-i írásában bécsi felvételi kérelmét így magyarázza: „Bizonyára, ha német dirigensként, a kormány szándékának megfelelően Bécsbe megyek, számos hívem stimulálólag hatna a nemzetiszocialista eszmékre, tekintve, hogy ráadásul született osztrák vagyok. […] Heil Hitler!“

Kevéssel az Anschluss után, 1938. március 30-án a Bécsi Konzerthausban a Bécsi Szimfonikusokat vezényelte az „Első ünnepi koncert(en) az új német birodalomban“ a közönségnek átadva Adolf Hitler üdvözletét, majd (anélkül, hogy a műsorban szerepelt volna), beintett a zenekarnak a Horst-Wessel-Lied előadására.-

Memoárjában ezt írja: „Később, szememre vetették, hogy miért nem emigráltam. […] Sajnos sem a Mettől sem a Covent Gardentől nem volt ajánlatom. […] Úgy hiszem viszont, hogy mind Drezdában, mind később Bécsben kifejtett tevékenységem bizonyítja, hogy mindig is melyik oldalon álltam.“
Arról, hogy Böhm valaha is antiszemita lett volna, semmilyen írásos bizonyíték nincs. Ahogy Oliver Rathkolb történész 2010-ben mondta „nincs ismert antiszemita megnyilvánulása“. Ezzel szemben bizonyos vélemények szerint voltak szóbeli antiszemita megjegyzései.

Karmesterként 
Számos híres zenekart vezényelt – mindenekelőtt a Bécsi Filharmonikusokat, de sok lemezfelvételt készített a Berlini Filharmonikus Zenekarral is, köztük Mozart összes szimfóniáját – valamint Európa és az USA sok neves operaházában – mint a Metropolitan Opera New Yorkban. Évtizedekig együttműködött a Berlini Operaházzal és sok jelentős zenei fesztivállal (pl. a Bayreuthi Ünnepi Játékok és mindenekelőtt a Salzburgi Ünnepi Játékok). A Bécsi Filharmonikusokkal évtizedeken át a lemezeken kívül filmzenei felvételeket is készítettek. Repertoárjuk súlypontja az osztrák és a német klasszikus és romantikus muzsika volt. Különösen preferálták Mozartot – aki bizonyos értelemben forradalmárnak számított –, aztán Richard Strausst, akivel még drezdai idejében barátkozott össze néhány műve ősbemutatója kapcsán. Nyilvánosság előtt kontraszt volt érzékelhető Böhm mondénsága, valamint Herbert von Karajan és a többi, a földön két lábbal álló zenésszel.

Díjai, elismerései 

 1943. január 30.: Másodosztályú Háborús Kereszt, Kard nélkül (Kriegsverdienstkreuz II. Klasse ohne Schwerter)
 1957: A Bécsi Mozartegyesület Mozartmedálja
 1958: Az Osztrák Köztársaság Nagy Ezüst Érdemjele (Großes Silbernes Ehrenzeichen für Verdienste um die Republik Österreich)
 1960: Az NSZK Szolgálati Dija Nagykeresztje (Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland|Großes Verdienstkreuz)
 1964: Bécs város Becsületgyűrűje (Ehrenring der Stadt Wien)
 1965: A Grazi Egyetem tiszteletbeli szenátora
 1967: Berlini művészeti díj (Berliner Kunstpreis)
 1970: A Tudomány és Művészet Osztrák Becsületjele (Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst)
 1976: A Francia Becsületlégió Parancsnoki Keresztje (Kommandeurkreuz der Ehrenlegion)
 1991: osztrák 500-schillinges ezüst Karl Böhm-emlékérem
 Steiermark megye Becsületgyűrűje
 Bayreuth város Arany Becsületgyűrűje

Nevében a Fiatal osztrák karmesterek díját (Dr. Karl-Böhm-Preis für junge österreichische Dirigenten) 1975 és 1981 között négyszer kiosztották. 1989 óta Steiermark megye kiemelkedő teljesítményért kiadja a Karl-Böhm-Interpretationspreis és a Musikinterpreten díjakat.

Diszkográfia
 Joseph Haydn: Az évszakok (CD-felvétel kísérőfüzettel). Oratórium három szólóhangra, kórus és zenekar, Hob. XXI:3. Gundula Janowitz, S; Peter Schreier, T; Martti Talvela, B; Wiener Singverein; Bécsi Szimfonikusok, Deutsche Grammophon, Hamburg, 1967
 Wolfgang Amadeus Mozart: Requiem (Edith Mathis – szoprán, Hamari Júlia – mezzoszoprán, Wieslaw Ochman – tenor, Karl Ridderbusch – basszus; Bécsi Filharmonikusok, 1971, Deutsche Grammophon 413 553-2

Dietrich Fischer-Dieskauval felvett teljes operái:
 Alban Berg: Lulu – Dr. Schön (Evelyn Lear, Patricia Johnson stb.; Nyugat-berlini Német Opera Ének- és Zenekara, 1967, Deutsche Grammophon 435 705-2
 Richard Strauss: Salome – Johanán (Richard Cassilly, Gwyneth Jones, Mignon Dunn stb.; Hamburgi Áll. Opera Zenekara, 1970, Deutsche Grammophon 463 541-2 és Brilliant Classics 9094
 Mozart, A varázsfuvola
 Mozart, Figaro házassága
 Mozart, Don Giovanni
 Mozart, Così fan tutte, legkevesebb két felvételt készített, az egyiken Gundula Janowitz szerepel Fiordiligi szerepében; a másikban Irmgard Seefried a sztár
 Richard Strauss, Elektra
 Strauss, A rózsalovag

Fordítás

Jegyzetek

Irodalom 
 Karl Böhm: Ich erinnere mich ganz genau. Hrsg. Hans Weigel. Neuauflage. dtv, München, 1980, 
 Fred K. Prieberg: Handbuch Deutsche Musiker 1933–1945. Kiel, 2004, CD-ROM-Lexikon, S. 602–611.
 Deutscher Wirtschaftsverlag, AG (Hg.): Reichshandbuch der Deutschen Gesellschaft, 1. kötet, Berlin, 1931

További információk

 Joachim Riedl: Ki volt Karl Böhm In: Die Zeit, 2005. november 17.
 Radio-Aufnahmen mit und über Karl Böhm im Online-Archiv der Österreichischen Mediathek

1894-ben született személyek
1981-ben elhunyt személyek
Német karmesterek
Osztrák karmesterek
Graziak
Karl Böhm ( Graz , augusztus – Salzburg , augusztus ) osztrák karmester , zenei rendező , operaigazgató , a legnagyobb Wagner-interpretátorok egyike , Karlheinz Böhm színész apja . Élete Édesapja csehországi német ügyvéd , édesanyja elzászi származású volt . Apja szerette volna , ha jogász lesz , de ő inkább zongorát és zeneelméletet tanult a bécsi , meg a grazi konzervatóriumban , mivel karmester akart lenni.ben Thea Linhard szopránénekesnővel kötött házasságából egyetlen gyermek , Karlheinz Böhm2014 ) színész , filantróp született . Szeptember elejére tervezett búcsúkoncertjét a Frankfurt am Main-i Régi Opera megnyitóján már nem érhette meg , mivel augusztusén Richard Strauss Elektrája próbái alatt , csakneméves korában meghalt . Családi sírboltjuk a grazi Steinfeldfriedhof temetőben található . Pályája Karmesteri pályájaben , szülővárosában indult . Bruno Walter támogatásávalben Münchenbe került.ben Darmstadtban , majdben Hamburgban főzeneigazgató lett.től Fritz Buscht1952 ) – akinek politikai okokból emigrálnia kellett – követte a drezdai Semperoper élén , majdtólos lemondásáig a bécsi operát igazgatta . A második világháború vége felé, ben Adolf Hitler felvetette az ún . Legfontosabb istenadta dirigenstehetségek listájára , akiket a polgári hátországban való megőrzésre szánt.ben a szövetségesek eltávolították a bécsi opera éléről a „ náci rezsimhez való nagy közelsége” miatt és fellépési tilalmat vezettek be vele szemben ( Herbert von Karajanhoz hasonlóan) .től , a szovjet megszállás végétől egy évig másodszor is betöltötte hivatalát , de mivel ellenségei szerint keveset tartózkodott Bécsben, ban lemondott . Karajan lett az utóda . Böhm nyílt levélben fejtette ki a problémát közte és az együttes között , és egyúttal kifejezte háláját a bécsi publikumnak , amely végig kitartott mellette . Azas évektől dirigensként mégis újra fellépett a Staatsoperben.júniusában utolsó premierje a Házban a Szöktetés a szerájból című Wolfgang Amadeus Mozart-opera volt ( Dieter Dorn rendezte , színpadkép és jelmez : Jürgen Rose ; Edita Gruberová , Horst Laubenthal és Rolf Boysen mint Szelim pasa) .ban Staatsoper-turnén vett részt Japánban az Ariadné Naxosz szigetén Richard Strauss-művel . Utolsó nyilvános fellépése a Staatsoper társulatával Mozart Figaro házasságatavaszán volt . Halála előtt néhány héttel még a Bécsi Filharmonikusokkal felvette Strauss Elektrája Götz Friedrich-féle filmfeldolgozásának hangcsíkját . Egyéb sikerei Azes ésas években a Metropolitan Opera előadásainak egyik neves karmestereként szerepelt , a Bayreuthi Ünnepi Játékokon pedig az alábbiakkal : Élete utolsó szakaszában szoros kapcsolatot ápolt a Londoni Szimfonikus Zenekarral is . A nemzetiszocializmus alatt Böhm nem volt tagja NSDAP-nek , viszont tagja volt az Alfred Rosenberg által alapított Szövetség a Német Kultúráértnak ( Kampfbund für deutsche Kultur ) , amely hivatalosanjúniusában más szervezetek fuzionálásából alakult meg . 1935. augusztusán Böhm ezt írta Rainer Schlösser birodalmi dramaturgnak : „ Bár osztrák születésű vagyok,éve birodalmi német állampolgárságom van , természetesen Bécsben számos követővel , kiváltképp a nemzetiszocialista táborból , úgy vélem , hogy ezek a hangversenyek Németország számára nagy propaganda haszonnal járhatnának . Német üdvözlettel , Karl Böhm.“ Egy további , augusztusi írásában bécsi felvételi kérelmét így magyarázza : „ Bizonyára , ha német dirigensként , a kormány szándékának megfelelően Bécsbe megyek , számos hívem stimulálólag hatna a nemzetiszocialista eszmékre , tekintve , hogy ráadásul született osztrák vagyok . [ … ] Heil Hitler! “ Kevéssel az Anschluss után , márciusán a Bécsi Konzerthausban a Bécsi Szimfonikusokat vezényelte az „ Első ünnepi koncert( en ) az új német birodalomban“ a közönségnek átadva Adolf Hitler üdvözletét , majd ( anélkül , hogy a műsorban szerepelt volna ) , beintett a zenekarnak a Horst-Wessel-Lied előadására.- Memoárjában ezt írja : „ Később , szememre vetették , hogy miért nem emigráltam . [ … ] Sajnos sem a Mettől sem a Covent Gardentől nem volt ajánlatom . [ … ] Úgy hiszem viszont , hogy mind Drezdában , mind később Bécsben kifejtett tevékenységem bizonyítja , hogy mindig is melyik oldalon álltam.“ Arról , hogy Böhm valaha is antiszemita lett volna , semmilyen írásos bizonyíték nincs . Ahogy Oliver Rathkolb történészben mondta „ nincs ismert antiszemita megnyilvánulása“ . Ezzel szemben bizonyos vélemények szerint voltak szóbeli antiszemita megjegyzései . Karmesterként Számos híres zenekart vezényelt – mindenekelőtt a Bécsi Filharmonikusokat , de sok lemezfelvételt készített a Berlini Filharmonikus Zenekarral is , köztük Mozart összes szimfóniáját – valamint Európa és az USA sok neves operaházában – mint a Metropolitan Opera New Yorkban . Évtizedekig együttműködött a Berlini Operaházzal és sok jelentős zenei fesztivállal ( pl . a Bayreuthi Ünnepi Játékok és mindenekelőtt a Salzburgi Ünnepi Játékok ) . A Bécsi Filharmonikusokkal évtizedeken át a lemezeken kívül filmzenei felvételeket is készítettek . Repertoárjuk súlypontja az osztrák és a német klasszikus és romantikus muzsika volt . Különösen preferálták Mozartot – aki bizonyos értelemben forradalmárnak számított – , aztán Richard Strausst , akivel még drezdai idejében barátkozott össze néhány műve ősbemutatója kapcsán . Nyilvánosság előtt kontraszt volt érzékelhető Böhm mondénsága , valamint Herbert von Karajan és a többi , a földön két lábbal álló zenésszel . Díjai , elismerései január : Másodosztályú Háborús Kereszt , Kard nélkül ( Kriegsverdienstkreuz II. Klasse ohne Schwerter ) A Bécsi Mozartegyesület Mozartmedálja Az Osztrák Köztársaság Nagy Ezüst Érdemjele ( Großes Silbernes Ehrenzeichen für Verdienste um die Republik Österreich ) Az NSZK Szolgálati Dija Nagykeresztje ( Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland|Großes Verdienstkreuz ) Bécs város Becsületgyűrűje ( Ehrenring der Stadt Wien ) A Grazi Egyetem tiszteletbeli szenátora Berlini művészeti díj ( Berliner Kunstpreis ) A Tudomány és Művészet Osztrák Becsületjele ( Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst ) A Francia Becsületlégió Parancsnoki Keresztje ( Kommandeurkreuz der Ehrenlegion ) osztrákschillinges ezüst Karl Böhm-emlékérem Steiermark megye Becsületgyűrűje Bayreuth város Arany Becsületgyűrűje Nevében a Fiatal osztrák karmesterek díját ( Dr . Karl-Böhm-Preis für junge österreichische Dirigenten) ésközött négyszer kiosztották.óta Steiermark megye kiemelkedő teljesítményért kiadja a Karl-Böhm-Interpretationspreis és a Musikinterpreten díjakat . Diszkográfia Joseph Haydn : Az évszakok ( CD-felvétel kísérőfüzettel ) . Oratórium három szólóhangra , kórus és zenekar , Hob. XXI:3. Gundula Janowitz , S ; Peter Schreier , T ; Martti Talvela , B ; Wiener Singverein ; Bécsi Szimfonikusok , Deutsche Grammophon , Hamburg , Wolfgang Amadeus Mozart : Requiem ( Edith Mathis – szoprán , Hamari Júlia – mezzoszoprán , Wieslaw Ochman – tenor , Karl Ridderbusch – basszus ; Bécsi Filharmonikusok , Deutsche Grammophon553-2 Dietrich Fischer-Dieskauval felvett teljes operái : Alban Berg : Lulu – Dr . Schön ( Evelyn Lear , Patricia Johnson stb . ; Nyugat-berlini Német Opera Ének- és Zenekara , Deutsche Grammophon705-2 Richard Strauss : Salome – Johanán ( Richard Cassilly , Gwyneth Jones , Mignon Dunn stb . ; Hamburgi Áll . Opera Zenekara , Deutsche Grammophon541-2 és Brilliant Classics Mozart , A varázsfuvola Mozart , Figaro házassága Mozart , Don Giovanni Mozart , Così fan tutte , legkevesebb két felvételt készített , az egyiken Gundula Janowitz szerepel Fiordiligi szerepében ; a másikban Irmgard Seefried a sztár Richard Strauss , Elektra Strauss , A rózsalovag Fordítás Jegyzetek Irodalom Karl Böhm : Ich erinnere mich ganz genau . Hrsg . Hans Weigel . Neuauflage. dtv , München , Fred K. Prieberg : Handbuch Deutsche Musiker1945. Kiel , CD-ROM-Lexikon , S.611. Deutscher Wirtschaftsverlag , AG ( Hg . ) : Reichshandbuch der Deutschen Gesellschaft , kötet , Berlin , További információk Joachim Riedl : Ki volt Karl Böhm In : Die Zeit , november Radio-Aufnahmen mit und über Karl Böhm im Online-Archiv der Österreichischen Mediathek 1894-ben született személyek 1981-ben elhunyt személyek Német karmesterek Osztrák karmesterek Graziak