Szeberényi Andor
Szeberényi Andor (Maglód, 1824. március 26. – Nagylak, 1895. január 1.) evangélikus lelkész, Szeberényi Gusztáv unokatestvére.

Élete

Maglódon született, ahol apja Szeberényi András lelkész volt. 1832. október 22-én árvaságra jutott; keresztapja antalóczi Petróczi Márton földbirtokos fogadta örökbe, s ennek házában Antalócon, ahol Teichengräber Lajos nevelő őt a német és latin nyelvben gyakorolta, egy évet töltött; azután Jolsvára küldték, ahol a három algimnáziumi osztályt szlovák és latin nyelven, a IV. osztályt a magyar nyelv elsajátítása végett Sajógömörben végezte. Ezután keresztapja meghalt, nyomorral küzdő édesanyja Krizsek Katalin pedig nem segíthette; tehát minden anyagi segély nélkül ment Selmecbányára, ahol nagybátyja pártfogása mellett, az ottani főiskola anyagi és szellemi jótéteményeiben öt évig részesült. Itt ismerkedett meg és kötött barátságot Petőfi Sándorral. 1843-ban teológiára Pozsonyba ment és két év múlva a hitjelöltségi vizsgát letette. Szabad idejét mint hallgató az ország házában töltötte, a «védegylet»-nél mint díjnok dolgozott és a Lepke című szépirodalmi írott lapot szerkesztette. Külföldre nem mehetvén, elfogadta szülőhelyén a községi jegyzőséget és a jogtudományokban képezte magát. 1846-ban Kecskeméten tette le a jogi vizsgát. 1847-ben fölesküdött királyi táblai hites jegyzőnek. 1849-ben kinevezték Debrecenben a Közlöny című hivatalos lap javítójának, fogalmazói ranggal és díjjal, egyúttal belmunkatársa volt a kormány által kiadott Priatel ludu című szlovák lapnak. Ő nyomatta ki Kossuth Lajos lemondó okiratát és Görgey dictator proclamatióját, miután a nyomdai személyzet szétfutott. A világosi fegyverletétel után mint bujdosó Békéscsabára vetődött, s Broszmann Dániel lelkész-esperes által meghivatott káplánnak, s 1850. szeptember 26-án felszenteltetvén, négy évig működött. 1853-ban meghívták Makóra első paptanítónak, ahol meghonosította az első acélharangokat Magyarországon. 1855. november 18-án Nagylakon (Csanád megye) választották meg lelkésznek és ott hivataloskodott 9 évig mint körlelkész, 9-ig mint jegyző és három hónapig mint helyettes esperes és öt évig mint gyámintézeti elnök. 1878-ban megválasztották országos képviselőnek és három évig képviselte a nagylaki választókerületet. Nagylakon 1873-ban takarékpénztárt létesített és ennek attól fogva elnöke volt.

Írásai

Cikkei a Protestáns Egyházi és Iskolai Lapban (1846. Kollár János egyházi beszédeit ismertette ifj. Maglódi álnév alatt); a Protestáns Népkönyvtárban (1857. Lombok a reformatio történetéből; a miatt pörbe is fogatott az absolutismus közegei által; Egy álom, Peterdi a bölcs); a Korouhevben (az ág. hitv. ev. tót írók Pantheonja, tótul); a Margócsy József, Hazafiúi elmélkedések c. művében (1870. Az evangeliumon alapuló alkotmány, egyházi beszéd); a Néptanítók könyvébe írt életrajzokat és a hazai népiskolák történetéhez adalékokat; a Tanodai Lapoktól kitűzött 5 darab aranyat az ő műve nyerte el: «Mutattassanak ki a néptanodák nyári látogatásának összes akadályai, s az eszközök, melyekkel azok elháríthatók?» az Aradi Közlönyben (1889. 72. sz. A szabadságharcz kormányának hivatalos lapja); szépirodalmi czikkeket is írt, a politika terén is működött; évekig a magyar hirlapoknak rendes tudósítója és munkatársa volt, legutóbb az Ellenőrnek.

Munkái

 Egyház és oskola. Vallásos és növelési zsebkönyv. Szarvas, 1853. (500. péld. nyom.)
 A makai ág. h. ev. fiók gyülekezetnek anyaegyházzá lett kinyilatkoztatása s első rendes lelkésze bevezetésének ünnepélye (1854. febr. 19. beszéde.) Uo. 1854.
 A szamosfalvi tanító. Növelészeti iránybeszély. Szeged, 1861. (Dicséretet nyert pályamunka).
 Az 1791. pesti ág. hitv. zsinat történelme. Pest, 1869.
 Beszéd Fábriné Ambrus Mária temetésén. Turócz-Szent-Márton, 1877. (Tótul).
 Slovaci a Svoboda. Uo. 1887. (Tótok és a szabadság. Előbb a Slovenské Pohladyban jelent meg).
 Nagylak multjához. Bpest, 1892.

Források

További információk
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 

Magyar evangélikus lelkészek
Maglódiak
1824-ben született személyek
1895-ben elhunyt személyek
Szeberényi Andor ( Maglód , március – Nagylak , január ) evangélikus lelkész , Szeberényi Gusztáv unokatestvére . Élete Maglódon született , ahol apja Szeberényi András lelkész volt. októberén árvaságra jutott ; keresztapja antalóczi Petróczi Márton földbirtokos fogadta örökbe , s ennek házában Antalócon , ahol Teichengräber Lajos nevelő őt a német és latin nyelvben gyakorolta , egy évet töltött ; azután Jolsvára küldték , ahol a három algimnáziumi osztályt szlovák és latin nyelven , a IV. osztályt a magyar nyelv elsajátítása végett Sajógömörben végezte . Ezután keresztapja meghalt , nyomorral küzdő édesanyja Krizsek Katalin pedig nem segíthette ; tehát minden anyagi segély nélkül ment Selmecbányára , ahol nagybátyja pártfogása mellett , az ottani főiskola anyagi és szellemi jótéteményeiben öt évig részesült . Itt ismerkedett meg és kötött barátságot Petőfi Sándorral.ban teológiára Pozsonyba ment és két év múlva a hitjelöltségi vizsgát letette . Szabad idejét mint hallgató az ország házában töltötte , a «védegylet»-nél mint díjnok dolgozott és a Lepke című szépirodalmi írott lapot szerkesztette . Külföldre nem mehetvén , elfogadta szülőhelyén a községi jegyzőséget és a jogtudományokban képezte magát.ban Kecskeméten tette le a jogi vizsgát.ben fölesküdött királyi táblai hites jegyzőnek.ben kinevezték Debrecenben a Közlöny című hivatalos lap javítójának , fogalmazói ranggal és díjjal , egyúttal belmunkatársa volt a kormány által kiadott Priatel ludu című szlovák lapnak . Ő nyomatta ki Kossuth Lajos lemondó okiratát és Görgey dictator proclamatióját , miután a nyomdai személyzet szétfutott . A világosi fegyverletétel után mint bujdosó Békéscsabára vetődött , s Broszmann Dániel lelkész-esperes által meghivatott káplánnak , s szeptemberán felszenteltetvén , négy évig működött.ban meghívták Makóra első paptanítónak , ahol meghonosította az első acélharangokat Magyarországon. novemberán Nagylakon ( Csanád megye ) választották meg lelkésznek és ott hivataloskodottévig mint körlelkész,ig mint jegyző és három hónapig mint helyettes esperes és öt évig mint gyámintézeti elnök.ban megválasztották országos képviselőnek és három évig képviselte a nagylaki választókerületet . Nagylakonban takarékpénztárt létesített és ennek attól fogva elnöke volt . Írásai Cikkei a Protestáns Egyházi és Iskolai Lapban Kollár János egyházi beszédeit ismertette ifj. Maglódi álnév alatt ) ; a Protestáns Népkönyvtárban Lombok a reformatio történetéből ; a miatt pörbe is fogatott az absolutismus közegei által ; Egy álom , Peterdi a bölcs ) ; a Korouhevben ( az ág . hitv. ev. tót írók Pantheonja , tótul ) ; a Margócsy József , Hazafiúi elmélkedések c. művében Az evangeliumon alapuló alkotmány , egyházi beszéd ) ; a Néptanítók könyvébe írt életrajzokat és a hazai népiskolák történetéhez adalékokat ; a Tanodai Lapoktól kitűzöttdarab aranyat az ő műve nyerte el : «Mutattassanak ki a néptanodák nyári látogatásának összes akadályai , s az eszközök , melyekkel azok elháríthatók?» az Aradi Közlönyben sz . A szabadságharcz kormányának hivatalos lapja ) ; szépirodalmi czikkeket is írt , a politika terén is működött ; évekig a magyar hirlapoknak rendes tudósítója és munkatársa volt , legutóbb az Ellenőrnek . Munkái Egyház és oskola . Vallásos és növelési zsebkönyv . Szarvas , péld. nyom . ) A makai ág . h. ev . fiók gyülekezetnek anyaegyházzá lett kinyilatkoztatása s első rendes lelkésze bevezetésének ünnepélye febr. beszéde . ) Uo . A szamosfalvi tanító . Növelészeti iránybeszély . Szeged , ( Dicséretet nyert pályamunka ) . Az pesti ág . hitv. zsinat történelme . Pest , Beszéd Fábriné Ambrus Mária temetésén . Turócz-Szent-Márton , ( Tótul ) . Slovaci a Svoboda . Uo . ( Tótok és a szabadság . Előbb a Slovenské Pohladyban jelent meg ) . Nagylak multjához . Bpest , Források További információk Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar evangélikus lelkészek Maglódiak 1824-ben született személyek 1895-ben elhunyt személyek