A keceli rendőrőrs ostroma
A keceli rendőrőrsöt 1956. október 28-án támadták meg felfegyverzett tüntetők, akik a rendőrőrs lefegyverzését követelték. A konfliktus során egy ember meghalt, három megsebesült, de az épületet nem sikerült elfoglalniuk.

Előzmények
1956. október 27-én Flaisz József vasutas Budapestről hazatért Kecelre, és a forradalmi események hatására társaival a köztereken található zászlókból kivágták a Rákosi-címereket.
Kora délután tüntető tömeg alakult, és a rendőrség elé vonult. Az itt található szovjet emlékművet és zászlótartó építményt traktorral akarták ledönteni. A megmozdulásra négy rendőr érkezett a helyszínre, akik ugyan megakadályozták a rongálást, de visszakergették őket a rendőrőrsre. Ott a tüntetők követelték fegyvereik átadását, amit a rendőrök megtagadtak. Ezt követően a községi tűzoltóparancsnok javaslatára, megegyeztek abban, hogy másnap visszatérnek. és ledöntik a szovjet emlékművet.

A rendőrőrs ostroma
1956. október 28-án ismét tüntetés kezdődött a rendőrség előtt körülbelül 400 fős tömeg részvételével, akik a rendőrség lefegyverzését követelték. A szovjet emlékművet lebontották a község vezetőségének engedélyével. Az épületbe szorult rendőrök segítséget kértek a honvédségtől. (A rendelkezésre álló források megegyeznek abban, hogy a kiskőrösi laktanyából érkezett alakulat a rendőrök megsegítésére, azonban tévesen a 19. lövész, ill. gépesített ezred katonáit említik. Ez az alakulat csak 1953-ig állomásozott Kiskőrösön, az OSZK adatai szerint. Az események idején Kiskőrösön a MN 10. Tüzérezred állomásozott.) Eközben a tüntetők egy csoportja küldöttségbe ment a rendőrségre, és átadták követeléseiket, ám azok teljesítését a rendőrök megtagadták. A kiérkező katonai alakulat láttán sem akarták elhagyni a tüntetők a területet, így az alakulat parancsnoka tűzparancsot adott ki. Egy tüntető (Horváth Sándor) életét vesztette, és további három személy megsebesült. A község fölött egy katonai repülőgép is megjelent, és lövéseket adott le a községre, de itt sebesültekről nincs információ.

Sötétedés után a tüntetők visszatértek vadászpuskákkal felfegyverkezve, és megpróbálták elfoglalni a rendőrőrsöt. Az ostromlók között voltak Masek László, Csellik Lajos, Majorosi József, Palásti Károly, Feró Imre, Benyák Ferenc, Haszilló József, Majer Győző, Mészáros János és Simon András. Miután Mészáros János felfeszítette a rendőrség kapuját, tűzpárbaj alakult ki a védők és az ostromlók között. Földes János és egy Kardos vezetéknevű helyi lakos a tűzharcban megsebesült, őket Zentai István cukrászdájában látták el. A sikertelen akciót követően a tanácsházát támadták meg, ahova be is hatoltak, és elégették a begyűjtési- és adóhivatal iratait.

Következmények
Október során a lakosság követelte a fegyveres konfliktusban részt vevő rendőrök eltávolítását a rendőri állományból, és kitiltásukat a településről. Szintén még októberben Laki András vezetésével elkezdték megszervezni a Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt helyi szervezetét.
December 5-én a járási tanács választmányi bizottsága Márfi György elnökhelyettes lemondását elfogadta.

Jegyzetek

Források

Az 1956-os forradalom eseményei
A keceli rendőrőrsöt októberán támadták meg felfegyverzett tüntetők , akik a rendőrőrs lefegyverzését követelték . A konfliktus során egy ember meghalt , három megsebesült , de az épületet nem sikerült elfoglalniuk . Előzmények 1956. októberén Flaisz József vasutas Budapestről hazatért Kecelre , és a forradalmi események hatására társaival a köztereken található zászlókból kivágták a Rákosi-címereket . Kora délután tüntető tömeg alakult , és a rendőrség elé vonult . Az itt található szovjet emlékművet és zászlótartó építményt traktorral akarták ledönteni . A megmozdulásra négy rendőr érkezett a helyszínre , akik ugyan megakadályozták a rongálást , de visszakergették őket a rendőrőrsre . Ott a tüntetők követelték fegyvereik átadását , amit a rendőrök megtagadtak . Ezt követően a községi tűzoltóparancsnok javaslatára , megegyeztek abban , hogy másnap visszatérnek. és ledöntik a szovjet emlékművet . A rendőrőrs ostroma 1956. októberán ismét tüntetés kezdődött a rendőrség előtt körülbelülfős tömeg részvételével , akik a rendőrség lefegyverzését követelték . A szovjet emlékművet lebontották a község vezetőségének engedélyével . Az épületbe szorult rendőrök segítséget kértek a honvédségtől . ( A rendelkezésre álló források megegyeznek abban , hogy a kiskőrösi laktanyából érkezett alakulat a rendőrök megsegítésére , azonban tévesen a lövész , ill. gépesített ezred katonáit említik . Ez az alakulat csakig állomásozott Kiskőrösön , az OSZK adatai szerint . Az események idején Kiskőrösön a MN Tüzérezred állomásozott . ) Eközben a tüntetők egy csoportja küldöttségbe ment a rendőrségre , és átadták követeléseiket , ám azok teljesítését a rendőrök megtagadták . A kiérkező katonai alakulat láttán sem akarták elhagyni a tüntetők a területet , így az alakulat parancsnoka tűzparancsot adott ki . Egy tüntető ( Horváth Sándor ) életét vesztette , és további három személy megsebesült . A község fölött egy katonai repülőgép is megjelent , és lövéseket adott le a községre , de itt sebesültekről nincs információ . Sötétedés után a tüntetők visszatértek vadászpuskákkal felfegyverkezve , és megpróbálták elfoglalni a rendőrőrsöt . Az ostromlók között voltak Masek László , Csellik Lajos , Majorosi József , Palásti Károly , Feró Imre , Benyák Ferenc , Haszilló József , Majer Győző , Mészáros János és Simon András . Miután Mészáros János felfeszítette a rendőrség kapuját , tűzpárbaj alakult ki a védők és az ostromlók között . Földes János és egy Kardos vezetéknevű helyi lakos a tűzharcban megsebesült , őket Zentai István cukrászdájában látták el . A sikertelen akciót követően a tanácsházát támadták meg , ahova be is hatoltak , és elégették a begyűjtési- és adóhivatal iratait . Következmények Október során a lakosság követelte a fegyveres konfliktusban részt vevő rendőrök eltávolítását a rendőri állományból , és kitiltásukat a településről . Szintén még októberben Laki András vezetésével elkezdték megszervezni a Független Kisgazda- , Földmunkás- és Polgári Párt helyi szervezetét . Decemberén a járási tanács választmányi bizottsága Márfi György elnökhelyettes lemondását elfogadta . Jegyzetek Források Azos forradalom eseményei