Friedrich Loeffler
Friedrich August Johannes Loeffler (Frankfurt an der Oder, 1852. június 24. - Berlin, 1915. április 9.) német mikrobiológus, a diftéria és a száj- és körömfájás kórokozójának felfedezője.

Élete
Friedrich Loeffler 1852. június 24-én született az Odera-menti Frankfurtban, id. Friedrich Loeffler katonaorvos fiaként. 1870 és 1874 között a Würzburgi Egyetemen és a porosz katonaorvosokat képző Pépinière intézetben tanult orvostudományt. A Császári Egészségügyi Hivatalban (Kaiserliche Gesundheitsamt) dolgozott Robert Koch munkatársaként és felfedezte az olyan fertőző betegségek kórokozóját, mint a diftéria (1884-ben Edwin Klebsszel közösen), orbánc vagy a lovak takonykórja.

1888-ban a Greiswaldi Királyi Egyetem közegészségügy- és orvostörténeti professzora lett. Paul Frosch-sal közösen megállapította, hogy a száj- és körömfájást egy baktériumnál kisebb, szűrhető ágens okozza, így az elsők között volt akik felfedezték a vírusokat. Ő volt az első aki leírt egy állati vírust, a vírusokat tíz évvel korábban felfedező Dmitrij Ivanovszkij és Martinus Beijerinck a dohánymozaikvírussal dolgoztak). Loeffner készített először vakcinát a száj- és körömfájás ellen, bár gazdasági okokból forgalomba nem került.

Loeffler volt Greifswald közegészségügyi felügyelője is, harcolt a járványok terjedése ellen, kampányt folytatott a higiéniai viszonyok javítása és greifswaldi csatornarendszer kiépítése érdekében.

1910-ben megalapította az első virológiai kutatóintézetet. Az intézet a Greifswald melletti kis szigeten, Riemsen található, amelyet csak egy töltés köt össze a szárazfölddel, így egy kórokozó esetleges elszabadulása esetén igen könnyen lezárható. Az intézet 1952-ben felvette Friedrich Loeffner nevét.

Loeffler 1915. április 9-én halt meg Berlinben, de Greiswaldban temették el. Fia, akit szintén Friedrichnek kereszteltek, ortopéd sebész volt.

Művei 
 F. Loeffler, P. Frosch: Berichte der Kommission zur Erforschung der Maul- und Klauenseuche bei dem Institut für Infektionskrankheiten in Berlin. In: Zbl. Bakt. I/Orig 22, 1897, 257–259 
 Zur Immunitätsfrage. In: Mitt. kaiserl. Gesundheitsamt. 1 (1882), 134–187. o.
 Untersuchung über die Bedeutung der Mikroorganismen für die Entstehung der Diphtherie. In: Mitt. kaiserl. Gesundheitsamt. 2 (1884), 421–499. o.

Emlékezete
1913 óta Greiswald díszpolgára
 a riemsi Friedrich Loeffler Intézet 1952 óta viseli a nevét
 születésének századik évfordulójára a drezdai Német Közegészségügyi Múzeum emlékérmet adott ki
 utcát neveztek el róla Greifswaldban és Bécs Hietzing kerületében
 A német posta 2010. október 7-én emlékbélyeget adott ki Friedrich Loeffler Intézet százéves fennállása alkalmából

Jegyzetek

Források
Joachim Boessneck: Löffler, Friedrich Neue Deutsche Biographie. Band 15, Duncker & Humblot, Berlin 1987, , S. 33 
Hermann Butzer: Prof. Dr. med. Friedrich Loeffler. Einst und Jetzt, Band 40 (1995), S. 27–32.

Fordítás 

1852-ben született személyek
1915-ben elhunyt személyek
Német biológusok
Német orvosok
Friedrich August Johannes Loeffler ( Frankfurt an der Oder , június - Berlin , április ) német mikrobiológus , a diftéria és a száj- és körömfájás kórokozójának felfedezője . Élete Friedrich Loeffler júniusén született az Odera-menti Frankfurtban , id . Friedrich Loeffler katonaorvos fiaként.ésközött a Würzburgi Egyetemen és a porosz katonaorvosokat képző Pépinière intézetben tanult orvostudományt . A Császári Egészségügyi Hivatalban ( Kaiserliche Gesundheitsamt ) dolgozott Robert Koch munkatársaként és felfedezte az olyan fertőző betegségek kórokozóját , mint a diftériaben Edwin Klebsszel közösen ) , orbánc vagy a lovak takonykórja . 1888-ban a Greiswaldi Királyi Egyetem közegészségügy- és orvostörténeti professzora lett . Paul Frosch-sal közösen megállapította , hogy a száj- és körömfájást egy baktériumnál kisebb , szűrhető ágens okozza , így az elsők között volt akik felfedezték a vírusokat . Ő volt az első aki leírt egy állati vírust , a vírusokat tíz évvel korábban felfedező Dmitrij Ivanovszkij és Martinus Beijerinck a dohánymozaikvírussal dolgoztak ) . Loeffner készített először vakcinát a száj- és körömfájás ellen , bár gazdasági okokból forgalomba nem került . Loeffler volt Greifswald közegészségügyi felügyelője is , harcolt a járványok terjedése ellen , kampányt folytatott a higiéniai viszonyok javítása és greifswaldi csatornarendszer kiépítése érdekében . 1910-ben megalapította az első virológiai kutatóintézetet . Az intézet a Greifswald melletti kis szigeten , Riemsen található , amelyet csak egy töltés köt össze a szárazfölddel , így egy kórokozó esetleges elszabadulása esetén igen könnyen lezárható . Az intézetben felvette Friedrich Loeffner nevét . Loeffler áprilisén halt meg Berlinben , de Greiswaldban temették el . Fia , akit szintén Friedrichnek kereszteltek , ortopéd sebész volt . Művei F. Loeffler , P. Frosch: Berichte der Kommission zur Erforschung der Maul- und Klauenseuche bei dem Institut für Infektionskrankheiten in Berlin . In : Zbl . Bakt . I/Orig259 Zur Immunitätsfrage . In : Mitt. kaiserl . Gesundheitsamt.( 1882),187. o . Untersuchung über die Bedeutung der Mikroorganismen für die Entstehung der Diphtherie . In : Mitt. kaiserl . Gesundheitsamt.( 1884),499. o . Emlékezete 1913 óta Greiswald díszpolgára a riemsi Friedrich Loeffler Intézetóta viseli a nevét születésének századik évfordulójára a drezdai Német Közegészségügyi Múzeum emlékérmet adott ki utcát neveztek el róla Greifswaldban és Bécs Hietzing kerületében A német posta októberén emlékbélyeget adott ki Friedrich Loeffler Intézet százéves fennállása alkalmából Jegyzetek Források Joachim Boessneck : Löffler , Friedrich Neue Deutsche Biographie . Band Duncker & Humblot , Berlin , S. Hermann Butzer : Prof . Dr. med . Friedrich Loeffler . Einst und Jetzt , Band( 1995 ) , S.32. Fordítás 1852-ben született személyek 1915-ben elhunyt személyek Német biológusok Német orvosok