Ternitz
Ternitz osztrák város Alsó-Ausztria Neunkircheni járásában. 2019 januárjában 14 606 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Ternitz Alsó-Ausztria déli régiójában, az ún. Iparnegyedben (Industrieviertel) fekszik, a Schwarza folyó mentén, a Bucklige Welt dombvidékének északi peremén. Legmagasabb pontja 898 méteres Gösing. Teljes területe 65,38 km², amelynek 56,6%-a erdő, 29,1%-a pedig mezőgazdaságilag hasznosított szántóföld vagy legelő. Az épületek és utak csak 9%-ot foglalnak el. A városi önkormányzat 13 városrészt és falut egyesít: Flatz (289 lakos 2019-ben), Gadenweith (15), Gutenmann (7), Holzweg (28), Pottschach (4 825), Putzmannsdorf (932), Raglitz (595), Reith (40), St. Lorenzen am Steinfelde (65), Sieding (373), Stixenstein (23) és Thann (70). Magának Ternitznek 7 344 lakosa van.

A környező önkormányzatok: északra Schrattenbach, északkeletre Würflach, keletre Neunkirchen, délkeletre Wartmannstetten és Wimpassing im Schwarzatale, délre Grafenbach-Sankt Valentin, délnyugatra Buchbach és Enzenreith, keletre Prigglitz és Bürg-Vöstenhof, északnyugatra Puchberg am Schneeberg.

Története
Ternitz nevét először 1352-ben említik egy oklevélben, amelyben St. Lorenzen telkeit sorolják fel. A mai Ternitz helye a középkorban sűrűn lakott lehetett, de az újkorra nagyrészt elnéptelenedett. Jelentős növekedés a 19. század közepétől indult meg, amikor 1842-ben megépült a déli vasútvonal (Ternitz állomás 1847-től létezik), 1846-ban pedig Franz Müller egy vasüzemet létesített. Ezt 1862-ben Alexander von Schoeller vásárolta meg és négy évvel később létrehozta a Schoeller-Bleckmann acélművet. Ennek eredményeképpen a környék lakossága gyors gyarapodásnak indult.

St. Johann am Steinfeld, Dunkelstein és Rohrbach am Steinfeld 1923-ban egyesült és létrejött a ternitzi önkormányzat. 1948-ban városi rangra emelték. 1969-ben Flatz és Sieding, 1974-ben pedig Pottschach és Raglitz falvakat is hozzákapcsolták.

Lakosság
A ternitzi önkormányzat területén 2019 januárjában 14 606 fő élt. A lakosságszám a csúcspontját 1971-ben érte el 16 515 fővel, azóta csökkenő tendenciát mutat. 2017-ben a helybeliek 89,3%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1% a régi (2004 előtti), 3% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,9% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,8% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 62,6%-a római katolikusnak, 4,6% evangélikusnak, 9,4% mohamedánnak, 20,5% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 99 magyar élt a városban; a német mellett (87,3%) a legnagyobb nemzetiségi csoportot a törökök alkották 7,4%-kal.

Látnivalók
Stixenstein vára. A 12. században épült vár Bécs városának tulajdona és részlegesen látogatható. A várban színdarabokat, koncerteket, kiállításokat is rendeznek.
Dunkelsteini várrom
Dunkelstein-Blindendorfi templom
a modern stílusban, 1959-ben épült plébániatemplom
a késő gótikus, barokk belsejű Keresztelő Szt. János templom St.Johann am Steinfeldében
Acélváros-múzeum (Stahlstadtmuseum), ipartörténeti kiállítás
a Sierningtal-Flatzerwand Naturpark természetvédelmi terület

Gazdaság
2001-ben 168 mezőgazdasági és 484 egyéb munkaadó volt a városban. A munkavállalók száma 6383 volt. A legnagyobb munkaadók a Schoeller-Bleckmann acélművek utódvállalatai: a Schoeller-Bleckmann Oilfield (SBO) 435 főt foglalkoztat, a Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH (SBER) pedig 584 főt.

Források
Ernő Deák: Ternitz. In: Othmar Pickl, Alfred Hoffmann (Hrsg.): Österreichisches Städtebuch. Teil 4: Friederike Goldmann (Red.): Die Städte Niederösterreichs. Band 3: R – Z. Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1982, , S. 133–145.
René Harather: Die Geschichte der Region und Stadt Ternitz von den Anfängen bis zur Gegenwart. Unter besonderer Berücksichtigung sozialgeschichtlicher Aspekte. Stadtgemeinde Ternitz, Ternitz, 1998
René Harather: Unser Ternitz. Zum 650. Jahrestag der urkundlichen Ersterwähnung. Fotografien von Christian Handl. Heimat-Verlag, Schwarzach u. a., 2002
Elisabeth Schober: Schulen der Stadt Ternitz. Versuch einer narrativen Studie aus dem Bereich der Schulgeschichte. Diplomarbeit. Universität Wien, 1991
Dieter Steindl: Regesten der hochmittelalterlichen Nennungen auf dem Gebiet der Stadtgemeinde Ternitz und ihrer Katastralgemeinden. Diplomarbeit. Universität Wien, 1997
A település honlapja
31839 – Ternitz  Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Ternitz osztrák város Alsó-Ausztria Neunkircheni járásában.januárjában606 lakosa volt . Elhelyezkedése Ternitz Alsó-Ausztria déli régiójában , az ún . Iparnegyedben ( Industrieviertel ) fekszik , a Schwarza folyó mentén , a Bucklige Welt dombvidékének északi peremén . Legmagasabb pontjaméteres Gösing . Teljes területe38 km² , amelynek6%-a erdő,1%-a pedig mezőgazdaságilag hasznosított szántóföld vagy legelő . Az épületek és utak csak-ot foglalnak el . A városi önkormányzatvárosrészt és falut egyesít : Flatzlakosben ) , Gadenweith Gutenmann Holzweg Pottschach825 ) , Putzmannsdorf Raglitz Reith St . Lorenzen am Steinfelde Sieding Stixensteinés Thann Magának Ternitznek344 lakosa van . A környező önkormányzatok : északra Schrattenbach , északkeletre Würflach , keletre Neunkirchen , délkeletre Wartmannstetten és Wimpassing im Schwarzatale , délre Grafenbach-Sankt Valentin , délnyugatra Buchbach és Enzenreith , keletre Prigglitz és Bürg-Vöstenhof , északnyugatra Puchberg am Schneeberg . Története Ternitz nevét előszörben említik egy oklevélben , amelyben St . Lorenzen telkeit sorolják fel . A mai Ternitz helye a középkorban sűrűn lakott lehetett , de az újkorra nagyrészt elnéptelenedett . Jelentős növekedés a század közepétől indult meg , amikorben megépült a déli vasútvonal ( Ternitz állomástől létezik ) , ban pedig Franz Müller egy vasüzemet létesített . Eztben Alexander von Schoeller vásárolta meg és négy évvel később létrehozta a Schoeller-Bleckmann acélművet . Ennek eredményeképpen a környék lakossága gyors gyarapodásnak indult . St . Johann am Steinfeld , Dunkelstein és Rohrbach am Steinfeldban egyesült és létrejött a ternitzi önkormányzat.ban városi rangra emelték.ben Flatz és Sieding, ben pedig Pottschach és Raglitz falvakat is hozzákapcsolták . Lakosság A ternitzi önkormányzat területénjanuárjában606 fő élt . A lakosságszám a csúcspontjátben érte el515 fővel , azóta csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek3%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül a régielőtti ) , az új EU-tagállamokból érkezett.9 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok6%-a római katolikusnak,6 % evangélikusnak,4 % mohamedánnak,5 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a német mellett3 % ) a legnagyobb nemzetiségi csoportot a törökök alkották4%-kal . Látnivalók Stixenstein vára . A században épült vár Bécs városának tulajdona és részlegesen látogatható . A várban színdarabokat , koncerteket , kiállításokat is rendeznek . Dunkelsteini várrom Dunkelstein-Blindendorfi templom a modern stílusban, ben épült plébániatemplom a késő gótikus , barokk belsejű Keresztelő Szt . János templom St.Johann am Steinfeldében Acélváros-múzeum ( Stahlstadtmuseum ) , ipartörténeti kiállítás a Sierningtal-Flatzerwand Naturpark természetvédelmi terület Gazdaság 2001-benmezőgazdasági ésegyéb munkaadó volt a városban . A munkavállalók számavolt . A legnagyobb munkaadók a Schoeller-Bleckmann acélművek utódvállalatai : a Schoeller-Bleckmann Oilfield ( SBO) főt foglalkoztat , a Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH ( SBER) pedigfőt . Források Ernő Deák : Ternitz . In : Othmar Pickl , Alfred Hoffmann ( Hrsg . ) : Österreichisches Städtebuch . Teil Friederike Goldmann ( Red. ) : Die Städte Niederösterreichs . Band R – Z . Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften , Wien , S.145. René Harather : Die Geschichte der Region und Stadt Ternitz von den Anfängen bis zur Gegenwart . Unter besonderer Berücksichtigung sozialgeschichtlicher Aspekte . Stadtgemeinde Ternitz , Ternitz , René Harather : Unser Ternitz . Zum Jahrestag der urkundlichen Ersterwähnung . Fotografien von Christian Handl . Heimat-Verlag , Schwarzach u . a . , Elisabeth Schober : Schulen der Stadt Ternitz . Versuch einer narrativen Studie aus dem Bereich der Schulgeschichte . Diplomarbeit . Universität Wien , Dieter Steindl : Regesten der hochmittelalterlichen Nennungen auf dem Gebiet der Stadtgemeinde Ternitz und ihrer Katastralgemeinden . Diplomarbeit . Universität Wien , A település honlapja 31839 – Ternitz Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Alsó-Ausztria települései