Csikóvári-csőlyuk
A Csikóvári-csőlyuk a Duna–Ipoly Nemzeti Parkban található Pomázon lévő egyik barlang. Andezit-agglomerátumban keletkezett.

Leírás 

A Nagy-Csikóvár 556,4 méter tengerszint feletti magasságban található csúcsának a közelében, a csúcsrégió északkeleti részén, egy fokozottan védett területen, erdőben van a bejárata. A Pomáz belterületéről induló és a Nagy-Csikóvár tetejére tartó zöld háromszög jelzésű turistaút mellett nyílik. A nyílása egy körülbelül három méter magas sziklafal aljában van. A bejárata körülbelül 0,6 méter széles és 0,8 méter magas, horizontális tengelyirányú. A bejárata mellett jobbra egy emléktábla látható KRISTÓF EMLÉKÉRE / A KRISZTINÁSOK / 1984 szöveggel.

Miocén andezit-agglomerátumban jött létre. Monostori András szerint valószínűleg egy szingenetikus fumarolabarlang esetleg szolfatara, vagy mofetta kürtője. A csőbarlang a gáz- és gőzkifúvás miatt alakult ki. Kovács Richárd szerint posztgenetikus barlang és mállással keletkezett tektonikus elmozdulás mentén. Kondenz borsókövek vannak a barlangban.

A járata a bejárati sziklafalra merőleges irányban és körülbelül vízszintesen helyezkedik el, három méter hosszú, körülbelül 40–70 centiméter átmérőjű és kör, valamint ovális keresztmetszetű. A csőlyuk környékén még több, néhány centiméter átmérőjű, leginkább a réteghatárok mentén keletkezett, kifúvásos üreg található. Barlangjáró alapfelszereléssel járható. Lámpa használata ajánlott.

Előfordul irodalmában Csikóvári-csőbarlang (Monostori 2000) néven is.

Kutatástörténet 

Először Monostori András írta le a barlangot és közölt fényképeket a barlangról az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának 2000. évi évkönyvében. A Csikóvár geomorfológiai jelenségeiről szóló szakdolgozatához kapcsolódó terepbejárás során bukkant rá. A leírás szerint négy méter becsült hossza. 2006. szeptember 30-án Kovács Richárd, az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület tagja vizsgálta meg és mérte fel a barlangot. A felmérés alapján szerkesztett egy alaprajzi barlangtérképet és egy hossz-szelvényt ábrázoló barlangtérképet egy keresztmetszettel. Vizsgálatának eredményeit a barlang nyilvántartólapján írta le. A barlangtérkép szerint a barlang három méter hosszú és 80 centiméter magas.

2010. április 21-én Mocsári Attila kereste fel a barlangot és készítette el alaprajzi barlangtérkép-vázlatát, valamint hosszmetszeti barlangtérkép-vázlatát. A felmérés alapján a barlang 2,1 méter hosszú. Mocsári Attila kutatásának eredményei az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának 2010. évi évkönyvében jelentek meg. Az ismertetéshez tartozik egy Eszterhás István által szerkesztett helyszínrajz a barlang helyének feltüntetésével. A 2014. évi Karsztfejlődésben megjelent tanulmányban az olvasható, hogy Pomázon, a Kis-Csikóvár csúcsrégiójában van az exhalációs keletkezésű Csikóvári-csőbarlang, amely 2,1 m hosszú és 0,8 m magas. A Visegrádi-hegység 101 barlangjának egyike.

Irodalom 

 Eszterhás István: A Visegrádi-hegység barlangjai. Karsztfejlődés, 2014. (19. köt.) 248., 258. old.
 Kovács Richárd: Csikóvári-csőlyuk nyilvántartólap. Kézirat, 2006. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Mocsári Attila: A pomázi Csikóvári-csőbarlang térképezése. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 2010. Kézirat. 114–116. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Monostori András: Kiegészítés a Visegrádi-hegység barlangkataszteréhez. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 2000. Kézirat. 246–248. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További információk 

 Magyarország nemkarsztos barlangjainak katasztere
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Visegrádi-hegységben
Nem karbonátos kőzetben kialakult barlangok Magyarországon
Pomáz
A Csikóvári-csőlyuk a Duna–Ipoly Nemzeti Parkban található Pomázon lévő egyik barlang . Andezit-agglomerátumban keletkezett . Leírás A Nagy-Csikóvár4 méter tengerszint feletti magasságban található csúcsának a közelében , a csúcsrégió északkeleti részén , egy fokozottan védett területen , erdőben van a bejárata . A Pomáz belterületéről induló és a Nagy-Csikóvár tetejére tartó zöld háromszög jelzésű turistaút mellett nyílik . A nyílása egy körülbelül három méter magas sziklafal aljában van . A bejárata körülbelül6 méter széles és8 méter magas , horizontális tengelyirányú . A bejárata mellett jobbra egy emléktábla látható KRISTÓF EMLÉKÉRE / A KRISZTINÁSOK / szöveggel . Miocén andezit-agglomerátumban jött létre . Monostori András szerint valószínűleg egy szingenetikus fumarolabarlang esetleg szolfatara , vagy mofetta kürtője . A csőbarlang a gáz- és gőzkifúvás miatt alakult ki . Kovács Richárd szerint posztgenetikus barlang és mállással keletkezett tektonikus elmozdulás mentén . Kondenz borsókövek vannak a barlangban . A járata a bejárati sziklafalra merőleges irányban és körülbelül vízszintesen helyezkedik el , három méter hosszú , körülbelül70 centiméter átmérőjű és kör , valamint ovális keresztmetszetű . A csőlyuk környékén még több , néhány centiméter átmérőjű , leginkább a réteghatárok mentén keletkezett , kifúvásos üreg található . Barlangjáró alapfelszereléssel járható . Lámpa használata ajánlott . Előfordul irodalmában Csikóvári-csőbarlang ( Monostorinéven is . Kutatástörténet Először Monostori András írta le a barlangot és közölt fényképeket a barlangról az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának évi évkönyvében . A Csikóvár geomorfológiai jelenségeiről szóló szakdolgozatához kapcsolódó terepbejárás során bukkant rá . A leírás szerint négy méter becsült hossza. szeptemberán Kovács Richárd , az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület tagja vizsgálta meg és mérte fel a barlangot . A felmérés alapján szerkesztett egy alaprajzi barlangtérképet és egy hossz-szelvényt ábrázoló barlangtérképet egy keresztmetszettel . Vizsgálatának eredményeit a barlang nyilvántartólapján írta le . A barlangtérkép szerint a barlang három méter hosszú éscentiméter magas . 2010. áprilisén Mocsári Attila kereste fel a barlangot és készítette el alaprajzi barlangtérkép-vázlatát , valamint hosszmetszeti barlangtérkép-vázlatát . A felmérés alapján a barlang1 méter hosszú . Mocsári Attila kutatásának eredményei az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának évi évkönyvében jelentek meg . Az ismertetéshez tartozik egy Eszterhás István által szerkesztett helyszínrajz a barlang helyének feltüntetésével . A évi Karsztfejlődésben megjelent tanulmányban az olvasható , hogy Pomázon , a Kis-Csikóvár csúcsrégiójában van az exhalációs keletkezésű Csikóvári-csőbarlang , amely1 m hosszú és8 m magas . A Visegrádi-hegységbarlangjának egyike . Irodalom Eszterhás István : A Visegrádi-hegység barlangjai . Karsztfejlődés , köt . ) , old . Kovács Richárd : Csikóvári-csőlyuk nyilvántartólap . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Mocsári Attila : A pomázi Csikóvári-csőbarlang térképezése . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat.116. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Monostori András : Kiegészítés a Visegrádi-hegység barlangkataszteréhez . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat.248. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További információk Magyarország nemkarsztos barlangjainak katasztere Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Visegrádi-hegységben Nem karbonátos kőzetben kialakult barlangok Magyarországon Pomáz