Baktövis
A baktövis vagy kínai csüdfű (Astragalus mongholicus) a hüvelyesek (Fabales) rendjébe, ezen belül a pillangósvirágúak (Fabaceae) családjába tartozó faj.

Gyógyító felhasználású célzattal termesztik főként Belső-Mongóliában, valamint Kína Shanxi, Gansu és Heilongjiang tartományaiban.

Hüvelyes, többéves, télálló növény, amely elsősorban a kontinentális éghajlatot kedveli. Kínában és Mongóliában őshonos, pillangós virága sárga színű, illata és gyökere édeskés. Legfeljebb 40 cm magasra nő meg.

Kínában népszerű gyógynövény, a kitartás és a test ellenállóképessége javítására használják.

Napjainkban már Európában is egyre gyakoribb, szárított gyökerét megfázás-, és vírusos megbetegedések elleni szerként, illetve menstruációs panaszok enyhítőjeként használják.

Története 
A kínai gyógyászatban a 2. századtól használják a baktövist. Segítségével nemcsak betegségeket gyógyítottak, hanem úgy tartották, hogy az ember életenergiáját is erősíti.

Wang Haogu a császár növényi forrázatokkal foglalkozó tudósa már több mint 7 évszázaddal ezelőtt írásos említést tett a baktövisről, de az i.e. 12. századból is találunk írásos emléket a növénnyel kapcsolatban. Taiping Huimin Hejiju Fang ekkor írta le a növény négyfajta elkészítési módját.

Elnevezése 

Kínai neve huanq qi, vagyis a „qi erősítője”. A qi, vagyis a csi életerőt jelent, elnevezése egyértelműen utal jótékony hatásaira.

Hatóanyagai 

A baktövis eddig felfedezett hatóanyagai a következők:

 poliszacharidok
 flavonoidok
 aminosavak
 nyomelemek
 Astragalus szaponin I–II.
 asztragalozidák I–IV.
 szójaszapogenozidok
 daukoszterol
 klorin
 betain
 folsav
 nikotinamid
 linolsav

Használata 

Gyógyászati szempontból a legalább négyéves gyökérzet tekinthető hasznosnak, ezeket a nyári virágzás előtt érdemes szedni és utána napon kell szárítani. A szárított gyökérzetből érdemes főzetet készíteni: 3 gramm baktövist kell 15 percen át 2,5 dl vízben főzni.

A baktövis-kivonatot kapszula formájában is lehet használni belsőleg, valamint krémet is készítenek a baktövis gyökérzetének felhasználásával.

Hatásai 

Vizelethajtó hatásának köszönhetően csökkenti a magas vérnyomást. Méregtelenít és erősíti az immunrendszert. A növény az immunrendszer sejtjeit arra ösztönzi, hogy interferont termeljenek, ezek gátolják a vírusok szaporodását.

A következő betegségek kezelésében alkalmazzák:

 gyenge immunrendszer
 spontán izzadás
 fáradtság
 általános gyengeség
 hasmenés
 súlyvesztés

Bőrre gyakorolt hatása 

A bőrre gyakorolt jótékony hatásai miatt külsőleg is előszeretettel alkalmazzák.

A külsőleg alkalmazott baktövis készítmények befolyásolhatják a sejten belül egy enzim, a telomeráz aktivitását. Ezzel a bőr védekezhet a sejtöregedéssel összefüggő telomer-rövidülés ellen. Ennek megfelelően gyakorlatilag a bőr védekezhet a gyors öregedéssel szemben.

2009-ben a Elizabeth Blackburn, Carol W. Greider és Jack W. Szostak megosztva kapott orvostudományi Nobel-díjat „a telomérák és a telomeráz enzim felfedezéséért és az ezekkel kapcsolatos úttörő kutatásokért”. Ezzel a tudósok gyakorlatilag megfejtették a sejtek öregedésének titkát, a felfedezés elengedhetetlen volt, hogy a baktövis bőrre és a sejtekre gyakorolt jótékony, fiatalító hatását tudományosan is igazolják.

Jegyzetek

Források 
Astragalus mongholicus Bunge Plants of the World Online

Csüdfű
Növényfajok
Ázsia növényvilága
Gyógynövények
A baktövis vagy kínai csüdfű ( Astragalus mongholicus ) a hüvelyesek ( Fabales ) rendjébe , ezen belül a pillangósvirágúak ( Fabaceae ) családjába tartozó faj. Gyógyító felhasználású célzattal termesztik főként Belső-Mongóliában , valamint Kína Shanxi , Gansu és Heilongjiang tartományaiban . Hüvelyes , többéves , télálló növény , amely elsősorban a kontinentális éghajlatot kedveli . Kínában és Mongóliában őshonos , pillangós virága sárga színű , illata és gyökere édeskés . Legfeljebbcm magasra nő meg . Kínában népszerű gyógynövény , a kitartás és a test ellenállóképessége javítására használják . Napjainkban már Európában is egyre gyakoribb , szárított gyökerét megfázás- , és vírusos megbetegedések elleni szerként , illetve menstruációs panaszok enyhítőjeként használják . Története A kínai gyógyászatban a századtól használják a baktövist . Segítségével nemcsak betegségeket gyógyítottak , hanem úgy tartották , hogy az ember életenergiáját is erősíti . Wang Haogu a császár növényi forrázatokkal foglalkozó tudósa már több mintévszázaddal ezelőtt írásos említést tett a baktövisről , de az i.e. századból is találunk írásos emléket a növénnyel kapcsolatban . Taiping Huimin Hejiju Fang ekkor írta le a növény négyfajta elkészítési módját . Elnevezése Kínai neve huanq qi , vagyis a „ qi erősítője” . A qi , vagyis a csi életerőt jelent , elnevezése egyértelműen utal jótékony hatásaira . Hatóanyagai A baktövis eddig felfedezett hatóanyagai a következők : poliszacharidok flavonoidok aminosavak nyomelemek Astragalus szaponin I–II. asztragalozidák I–IV. szójaszapogenozidok daukoszterol klorin betain folsav nikotinamid linolsav Használata Gyógyászati szempontból a legalább négyéves gyökérzet tekinthető hasznosnak , ezeket a nyári virágzás előtt érdemes szedni és utána napon kell szárítani . A szárított gyökérzetből érdemes főzetet készíteni : gramm baktövist kellpercen át5 dl vízben főzni . A baktövis-kivonatot kapszula formájában is lehet használni belsőleg , valamint krémet is készítenek a baktövis gyökérzetének felhasználásával . Hatásai Vizelethajtó hatásának köszönhetően csökkenti a magas vérnyomást . Méregtelenít és erősíti az immunrendszert . A növény az immunrendszer sejtjeit arra ösztönzi , hogy interferont termeljenek , ezek gátolják a vírusok szaporodását . A következő betegségek kezelésében alkalmazzák : gyenge immunrendszer spontán izzadás fáradtság általános gyengeség hasmenés súlyvesztés Bőrre gyakorolt hatása A bőrre gyakorolt jótékony hatásai miatt külsőleg is előszeretettel alkalmazzák . A külsőleg alkalmazott baktövis készítmények befolyásolhatják a sejten belül egy enzim , a telomeráz aktivitását . Ezzel a bőr védekezhet a sejtöregedéssel összefüggő telomer-rövidülés ellen . Ennek megfelelően gyakorlatilag a bőr védekezhet a gyors öregedéssel szemben . 2009-ben a Elizabeth Blackburn , Carol W. Greider és Jack W. Szostak megosztva kapott orvostudományi Nobel-díjat „ a telomérák és a telomeráz enzim felfedezéséért és az ezekkel kapcsolatos úttörő kutatásokért” . Ezzel a tudósok gyakorlatilag megfejtették a sejtek öregedésének titkát , a felfedezés elengedhetetlen volt , hogy a baktövis bőrre és a sejtekre gyakorolt jótékony , fiatalító hatását tudományosan is igazolják . Jegyzetek Források Astragalus mongholicus Bunge Plants of the World Online Csüdfű Növényfajok Ázsia növényvilága Gyógynövények