Tarasoff-elv
A pszichológusi titoktartási kötelezettség szabályozását egyik leginkább befolyásoló határozatként tartják számon azt Tarasoff-elv néven ismert a rendelkezést, amelyet az 1976-os Tarasoff versus Kaliforniai Egyetem Igazgatótanácsa ügyben hozott a Kaliforniai Legfelső Bíróság. A bíróság határozata szerint „A magánprivilégiumok véget érnek akkor, ha a köz biztonsága veszélybe kerül”. A rendelet állást foglal a titoktartási kötelezettség adott körülmények között történő megtörése mellett, továbbá azt is kimondja, hogy a terapeuta „szükség esetén” a kliens beleegyezése nélkül is felfedhet bizalmas információkat a kliens vagy mások biztonságának megvédése érdekében.

A Tarasoff-ügy 
Prosenit Poddar indiai diák 1967-ben iratkozott be a kaliforniai Berkeley Egyetemre. Itt ismerkedett meg Tatjana Tarasoff-fal, akivel rövid, de intim kapcsolatba keveredett, azonban míg ő ezt komoly, hosszú távú érzelmi kapcsolatnak vélte, a lány értésére adta, hogy számára ez nem jelentett többet egy rövid románcnál. Poddarban a csalódás haragot váltott ki, és kémkedni kezdett a lány után. 

A visszautasítás után Poddar számos érzelmi krízisen ment keresztül. Depressziós lett, és hanyagolni kezdte a tanulmányait, nem fordított figyelmet sem a megjelenésére, sem az egészségére. Állapota tovább romlott 1969 nyaráig. Ez idő alatt többször is találkozott még Tarasoff-fal, és hangrögzítőre vette a beszélgetéseiket, hogy visszahallgatva kideríthesse, miért nem szereti a lány őt viszont. 

1969 nyarán Tarasoff Dél-Amerikába utazott. A távozása után Poddar egy kicsit jobban lett, és egy baráti kérésnek eleget téve pszichológiai segítséget kért. Dr. Lawrence Moore, a UC Berkeley's Cowell Memorial Hospital pszichológusa dolgozott vele 1969-ben. Poddar a bizalmába fogadva elmondta neki, hogy meg akarja ölni Tatjana Tarasoffot. A pszichológus elrendelte, hogy az egyetemi rendőrség vegye őrizetbe Poddart, azzal indokolva, hogy a fiú akut és súlyos paranoid skizofréniában szenved. Dr. Moore kiemelte, hogy a vádlott veszélyes a környezetére. A fiút letartóztatták, de nem sokkal utána beszámíthatónak ítélve kiengedték. 

Októberben, ahogy Tarasoff visszatért, Poddar többet nem látogatta a pszichológusát. Sem a lányt, sem a családját nem figyelmeztették a fenyegetésről, és Poddarnak sikerült a lány bátyjával olyan jó barátságba kerülnie, hogy még össze is költöztek. Végül 1969. október 27-én Poddar végrehajtotta a tervét, amelyet korábban a pszichológusnak mondott, és leszúrta Tatjana Tarasoffot. A lány családja ezután beperelte dr. Moore-t és az egyetem számos más dolgozóját is.

A bíróság véleménye 
A Kaliforniai Legfelső Bíróság úgy határozott, hogy a mentálhigiénés szakembereknek joguk van nemcsak a kliens személyi jogait, de más egyénekét is figyelembe venni, akik kifejezetten és egyértelműen fenyegetve vannak a kliens által. Ennek értelmében a kliens által fenyegetett személyeket, sőt az ő hozzátartozóikat is figyelmeztetni kell. Ezt az elvet azóta számos más államban és az USA-n kívül egyre több helyen elismerik.

Források 
 Comer, Ronald J. (2000). A lélek betegségei. Pszichopatológia. Osiris Kiadó, Budapest

Fordítás 

Jog
A pszichológusi titoktartási kötelezettség szabályozását egyik leginkább befolyásoló határozatként tartják számon azt Tarasoff-elv néven ismert a rendelkezést , amelyet azos Tarasoff versus Kaliforniai Egyetem Igazgatótanácsa ügyben hozott a Kaliforniai Legfelső Bíróság . A bíróság határozata szerint „ A magánprivilégiumok véget érnek akkor , ha a köz biztonsága veszélybe kerül” . A rendelet állást foglal a titoktartási kötelezettség adott körülmények között történő megtörése mellett , továbbá azt is kimondja , hogy a terapeuta „ szükség esetén” a kliens beleegyezése nélkül is felfedhet bizalmas információkat a kliens vagy mások biztonságának megvédése érdekében . A Tarasoff-ügy Prosenit Poddar indiai diákben iratkozott be a kaliforniai Berkeley Egyetemre . Itt ismerkedett meg Tatjana Tarasoff-fal , akivel rövid , de intim kapcsolatba keveredett , azonban míg ő ezt komoly , hosszú távú érzelmi kapcsolatnak vélte , a lány értésére adta , hogy számára ez nem jelentett többet egy rövid románcnál . Poddarban a csalódás haragot váltott ki , és kémkedni kezdett a lány után . A visszautasítás után Poddar számos érzelmi krízisen ment keresztül . Depressziós lett , és hanyagolni kezdte a tanulmányait , nem fordított figyelmet sem a megjelenésére , sem az egészségére . Állapota tovább romlottnyaráig . Ez idő alatt többször is találkozott még Tarasoff-fal , és hangrögzítőre vette a beszélgetéseiket , hogy visszahallgatva kideríthesse , miért nem szereti a lány őt viszont . 1969 nyarán Tarasoff Dél-Amerikába utazott . A távozása után Poddar egy kicsit jobban lett , és egy baráti kérésnek eleget téve pszichológiai segítséget kért . Dr . Lawrence Moore , a UC Berkeley's Cowell Memorial Hospital pszichológusa dolgozott veleben . Poddar a bizalmába fogadva elmondta neki , hogy meg akarja ölni Tatjana Tarasoffot . A pszichológus elrendelte , hogy az egyetemi rendőrség vegye őrizetbe Poddart , azzal indokolva , hogy a fiú akut és súlyos paranoid skizofréniában szenved . Dr . Moore kiemelte , hogy a vádlott veszélyes a környezetére . A fiút letartóztatták , de nem sokkal utána beszámíthatónak ítélve kiengedték . Októberben , ahogy Tarasoff visszatért , Poddar többet nem látogatta a pszichológusát . Sem a lányt , sem a családját nem figyelmeztették a fenyegetésről , és Poddarnak sikerült a lány bátyjával olyan jó barátságba kerülnie , hogy még össze is költöztek . Végül októberén Poddar végrehajtotta a tervét , amelyet korábban a pszichológusnak mondott , és leszúrta Tatjana Tarasoffot . A lány családja ezután beperelte dr. Moore-t és az egyetem számos más dolgozóját is . A bíróság véleménye A Kaliforniai Legfelső Bíróság úgy határozott , hogy a mentálhigiénés szakembereknek joguk van nemcsak a kliens személyi jogait , de más egyénekét is figyelembe venni , akik kifejezetten és egyértelműen fenyegetve vannak a kliens által . Ennek értelmében a kliens által fenyegetett személyeket , sőt az ő hozzátartozóikat is figyelmeztetni kell . Ezt az elvet azóta számos más államban és az USA-n kívül egyre több helyen elismerik . Források Comer , Ronald J. A lélek betegségei . Pszichopatológia . Osiris Kiadó, Budapest Fordítás Jog