Gyurkó-lápai-barlang
A Gyurkó-lápai-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található. Varbó két fokozottan védett barlangja közül az egyik, a másik a Szamentu-barlang.

Leírás 

A bükk-fennsíki Kis-fennsík északi peremén, a Barátság-kerttől északra, körülbelül egy kilométerre, a meredek hegyoldalban, egy sziklafal tövében nyílik. A bejáratát egy kar vastagságú gyökér felezi. Felső triász mészkőben alakult ki. 
Egy északnyugat–délkeleti irányban megnyúlt teremből áll, amelyből egy nagy keresztmetszetű, 10 méter magas kürtő indul a bejárat szintje fölé. Valószínűleg egy hidrológiailag már nem aktív víznyelőbarlang, de ez nehezen állapítható meg jelenleg, mert a teteje majdnem teljesen beomlott és az eredeti morfológiai jegyei alig felismerhetők. Azt, hogy egykor aktív víznyelő volt, a lejtése és a mélysége, valamint a fennsíkperemi helyzete támasztja alá. Nem karsztos kőzetanyagú patakhordalék került a tetejét alkotó, cseppköves törmelékbe.

Különböző cseppkőképződményekben gazdag. Találhatók benne cseppkőkérgek, cseppkövesedett, a felszínről lenyúló hajszálgyökerek, fűrészfogas cseppkőzászlók, fodros szélű cseppkőzászlók és heliktitek. Nagy felületeket borít hófehér cseppkőkéreg. Különleges, két-három centiméter hosszú, nagyon karcsú borsókő képződmények is keletkeztek a kürtő alatti falon. Fentről lehullott, nagy méretű kőtömbökből áll a járószint és a kőtömbökön sárgásbarna, valamint fehér cseppkőlefolyások és állócseppkövek alakultak ki. Ez utóbbiak a másfél métert is elérik. Fejletlenek a függőcseppkövei a többi, magyarországi barlangban található függőcseppkőhöz mérve. 

A gyökérképződményeinek a bázisnövénye a hegyi juhar. A korábbi leírások és fényképek alapján megállapítható, hogy régebben fészekszerű, alacsony gyökérsztalagmitok és hajszálgyökerekből álló, sűrű gyökérhálózatok is voltak a barlang kalcitsztalagmit-képződményeinek a felszínén. Egész évben szállása a denevéreknek, melyet az elkülönülten található guanófoltok bizonyítanak. Megfigyelték rendszerében a nyugati piszedenevért, a közönséges denevért, a hegyesorrú denevért, a kis patkósdenevért, a nagy patkósdenevért és a kereknyergű patkósdenevért. A jelentős mennyiségű denevérürüléke miatt gazdag a rovarfaunája, azonban ezt még részletesen nem vizsgálták.

A barlang idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszainak a látogatása a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével történhet. A téli álmukat alvó denevérek nyugalmának a biztosítása miatt télen nem megtekinthető. Barlangjáró alapfelszereléssel járható, mert csak a kijelölt útvonalon szabad közlekedni benne a képződményeinek a védelme érdekében.

A Harica-völgy mellékvölgyéről lett elnevezve, amelynek a neve Gyurkó-lápa, a másik neve pedig Örvény-lápa. 1984-ben volt először Gyurkó-lápai-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul irodalmában Gyurkólápai I-barlang (Lénárt 1977), Gyurkó-lápai 1. sz. barlang (Kordos 1984), Gyurkólápai-barlang (Láner 1959), Lengyel-barlang (Lénárt 1975), Sövénykúti-barlang (Lénárt 1979), Sövény-kúti-barlang (Ferenczy 2003) és Sövény-lápai-barlang (Kordos 1984) neveken is. A Lengyel-barlang név használata megtévesztő lehet, mert van a Gerecsében is egy Lengyel-barlang.

Kutatástörténet 

1958. július 27-én tárta fel rövid ideig tartó bontással Balogh Tamás, a Magyar Hidrológiai Társaság Nagymiskolci Csoport Zsombolykutató Szakosztályának kutatója, aki a Gyurkó-lápai-üreget akarta meglátogatni. A Gyurkó-lápai-barlang feltárásának idején 30 méter hosszan és 10 méter mélyen volt bejárható és találtak egy cseppkőszálakból álló fészekszerű képződményt is. Lénárt László ezt cseppkőkosárnak nevezi 1979-ben, amelyhez hasonlót nem ismertek az országban még. Sejtették, hogy további feltárható járatai vannak, de robbantási engedély hiányában abbahagyták kutatását. 1975-ben fénykép-dokumentációt készített róla a MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport a készülő országos barlangkataszter számára.

Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Gyurkólápai-barlang a Bükk hegységben, Varbón helyezkedik el. A Kis-fennsíkon, a haricai rakodótól ÉK-re, kb. 600 m tszf. magasságban van a lejtős és szűk bejárata. A barlang 30 m hosszú és lehet, hogy 10 m mély. Egyetlen, kör alakú teremből áll, amelyből vakkürtők indulnak. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 publikáció alapján lett írva. 1976-ban térképének elkészítéséhez geodéziai méréseket végzett benne a csoport. Alaprajz térképe 1977-ben készült el, amelyhez a barlangot Majoros Zsuzsanna, Danyluk Erika és Hajdu Mária mérték fel 1976-ban és amelyet Majoros Zsuzsanna szerkesztett. A térkép az 1977-es MKBT Beszámolóban nyomtatásban is napvilágot látott.

Az 1979-ben megjelent és Lénárt László által írt könyvben ismertetve van a barlang Lengyel-barlang néven és említve van egy kis üreg Sövénykúti-barlang néven. A nagyon szép, cseppköves Lengyel-barlang a barátság-kerti turistaháztól nem messze található és egy nagy teremből áll. A barlang mennyezete néhány helyen csak cseppkővel cementált föld, melyet gyökerek próbálnak át- meg áttörni. Nagyon sok cseppkövesedett gyökérbevonat figyelhető meg a barlangban. Látható benne egy nagyon szép, cseppkőkosárnak nevezett képződmény. Legtöbb cseppköve még ép. A Lengyel-barlang környékén nyílnak a Gyurkó-lápai-barlangok kis üregei, melyek közül néhány Sövénykúti-barlangként és Harica-oldali-barlangként is szerepel az irodalomban. A kiadványban van három fénykép, amelyeken a barlang néhány képződménye figyelhető meg. Az első fényképen függőcseppkő-csoport, a másodikon cseppkőlefolyás, a harmadikon gyökérszálas cseppkő látható. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 98-as számmal jelölt Lengyel-barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1984-ben kiadott Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában a Bükk hegység barlangjai között három külön barlangként szerepel a Gyurkó-lápai-barlang. Az egyik barlangnak Gyurkó-lápai 1. sz. barlang a neve és Sövénykúti-barlang a névváltozata. A másik barlangnak Lengyel-barlang a neve. A harmadik barlangnak Sövény-lápai-barlang a neve. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a három barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1986–1987 telén Kováts Nóra által végzett denevérmeghatározás és denevérszámlálás meghatározó a barlang történetében.

1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 2. pont, illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang. Ez a hazai viszonylatban nem nagy méretű barlang ásványkiválásai és jelentős denevérszálláshelyként betöltött szerepe miatt lett fokozottan védett barlang. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Gyurkó-lápai-barlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé. Magyarországon a Gyurkó-lápai-barlanggal együtt 108 barlang van fokozottan védve. 1993 márciusában Dobrosi Dénes végzett a Gyurkó-lápai-barlangban denevér-megfigyelést. 1997-ben zárták le a barlangot képződményei és élővilága miatt a denevérek védelmét segítő, külföldi szervezetek támogatásával. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bükk hegységben található Gyurkó-lápai-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható.

2000-ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály készített alaprajz és keresztszelvény térképeket. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. 2002-ben Kárpát József és Szin András hossz-szelvény térképet szerkesztett. Eszterhás István 2002-ben vizsgálta meg a helyszínen gyökérképződményeit és jelölte be azokat a Majoros Zsuzsanna által szerkesztett térképen. A 2003-ban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható, hogy hossza 38 m, függőleges kiterjedése 15 m és vízszintes kiterjedése 32 m. 2003–2004-ben több mint kétszeresére növelte hosszát és mélységét a szakosztály. Az új feltárás miatt szükségessé vált, hogy újra fel legyen térképezve, aminek az egyik eredménye a 2004-ben készült, a szakosztály által készített hossz-szelvény térkép.

A 2005-ben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Gyurkó-lápai-barlang a Bükk hegységben található és 1988 óta fokozottan védett barlang. A Kis-fennsíkon lévő egyik sziklafal tövében, 610 m tszf. magasságban van a bejárata. A csak 38 m hosszú, egyetlen teremből álló barlang triász mészkőben keletkezett. A terem ÉNy–DK irányban megnyúlt. Mennyezete omlott formát mutat, nagy felületeket hófehér cseppkőkéreg fed és néhány helyen a felszínről benyúló gyökerek figyelhetők meg. A fentről leesett nagy méretű kőtömbök képezik a járószintet. A kőtömbökön fehér, valamint sárgásbarna, 1,5 m-es nagyságot is elérő állócseppkövek, cseppkőlefolyások vannak. Aránylag fejletlenek függőcseppkövei. A bejárat szintje fölé nyúlik a teremből induló, nagy szelvényű és 10 m magas kürtő. Nem karsztos kőzetanyagú patakhordalék található a tetejét alkotó cseppköves törmelékben. A kürtő alatt lévő falon különleges, 2–3 cm hosszú, karcsú kifejlődésű borsókőképződmények fedezhetők fel. Rövid bontással lett feltárva a barlang 1958 nyarán. Guanófoltok tanúskodnak arról, hogy jelentős denevértanyahely. Engedéllyel járható a lezárt barlang a képződmények és az élővilág védelme miatt.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Gyurkó-lápai-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang. A 2006-ban készült alaprajz és vetített hosszmetszet térképeit (keresztszelvényekkel) a Kárpát József vezette Acheron Barlangkutató Szakosztály készítette. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Gyurkó-lápai-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók. A 2012–2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a turistáknak kiépített Gyurkó-lápai-barlangot 2012-ben 18 fő, 2013-ban 0 fő, 2014-ben 0 fő látogatta meg overállos barlangtúrán. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2978. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Eszterhás István: A Lengyel-barlang gyökérképződményei. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 2002. Kézirat. 101–115. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 600. old.
 Ferenczy Gergely: Gyurkó-lápai-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 161–162. old. 
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 63. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 276., 285., 287., 289. old.
 Láner Olivér: A Magyar Hidrológiai Társaság Zsombolykutató Szakosztályának 1958. évi beszámolója. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1959. december. 40. old.
 Lénárt László: A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az 1975. évi nyári táborban elért eredményekről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 68–69. old.
 Lénárt László összeáll.: A „Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig. Miskolc, 1977. 42., 45. old.
 Lénárt László – Majoros Zsuzsanna szerk.: A NME MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport évkönyve 1977. MKBT Beszámoló, 1977. 225., 232. old.
 Lénárt László: Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport 1978. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1978. 167. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 46., 46–48., 49. oldalak és a térképmelléklet (Három fényképpel.)
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27. old.
 Lénárt László szerk.: A miskolci egyetemi karszt- és barlangkutatás résztvevői, eseményei, eredményei 1964–1984. 20 éves a szervezett miskolci egyetemi barlangkutatás. Miskolc, 1984. 99., 106. old.
 Majoros Zsuzsanna: A MEAFC „Marcel Loubens” Barlangkutató Szakcsoport 1976. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1976. 184. old.
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1073. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 176. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 182. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Winkelhöfer, Roland H.: Wurzelstalagmiten in Höhlen Ungarns seit 1979, in Sachsen seit 1826 bekannt. Der Höhlenforscher, Drezda, 2001. (33. évf.) 1. füz. 16–19. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2012–14. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2012–2014. 126. old.

További irodalom 

 Czenthe Huba: A Bükk-hegység barlangjai. Kézirat, szakdolgozat a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon, Budapesten. Eger, 1965. 98. old.

További információk 

 Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Gyurkó-lápai-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található . Varbó két fokozottan védett barlangja közül az egyik , a másik a Szamentu-barlang . Leírás A bükk-fennsíki Kis-fennsík északi peremén , a Barátság-kerttől északra , körülbelül egy kilométerre , a meredek hegyoldalban , egy sziklafal tövében nyílik . A bejáratát egy kar vastagságú gyökér felezi . Felső triász mészkőben alakult ki . Egy északnyugat–délkeleti irányban megnyúlt teremből áll , amelyből egy nagy keresztmetszetű,méter magas kürtő indul a bejárat szintje fölé . Valószínűleg egy hidrológiailag már nem aktív víznyelőbarlang , de ez nehezen állapítható meg jelenleg , mert a teteje majdnem teljesen beomlott és az eredeti morfológiai jegyei alig felismerhetők . Azt , hogy egykor aktív víznyelő volt , a lejtése és a mélysége , valamint a fennsíkperemi helyzete támasztja alá . Nem karsztos kőzetanyagú patakhordalék került a tetejét alkotó , cseppköves törmelékbe . Különböző cseppkőképződményekben gazdag . Találhatók benne cseppkőkérgek , cseppkövesedett , a felszínről lenyúló hajszálgyökerek , fűrészfogas cseppkőzászlók , fodros szélű cseppkőzászlók és heliktitek . Nagy felületeket borít hófehér cseppkőkéreg . Különleges , két-három centiméter hosszú , nagyon karcsú borsókő képződmények is keletkeztek a kürtő alatti falon . Fentről lehullott , nagy méretű kőtömbökből áll a járószint és a kőtömbökön sárgásbarna , valamint fehér cseppkőlefolyások és állócseppkövek alakultak ki . Ez utóbbiak a másfél métert is elérik . Fejletlenek a függőcseppkövei a többi , magyarországi barlangban található függőcseppkőhöz mérve . A gyökérképződményeinek a bázisnövénye a hegyi juhar . A korábbi leírások és fényképek alapján megállapítható , hogy régebben fészekszerű , alacsony gyökérsztalagmitok és hajszálgyökerekből álló , sűrű gyökérhálózatok is voltak a barlang kalcitsztalagmit-képződményeinek a felszínén . Egész évben szállása a denevéreknek , melyet az elkülönülten található guanófoltok bizonyítanak . Megfigyelték rendszerében a nyugati piszedenevért , a közönséges denevért , a hegyesorrú denevért , a kis patkósdenevért , a nagy patkósdenevért és a kereknyergű patkósdenevért . A jelentős mennyiségű denevérürüléke miatt gazdag a rovarfaunája , azonban ezt még részletesen nem vizsgálták . A barlang idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszainak a látogatása a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével történhet . A téli álmukat alvó denevérek nyugalmának a biztosítása miatt télen nem megtekinthető . Barlangjáró alapfelszereléssel járható , mert csak a kijelölt útvonalon szabad közlekedni benne a képződményeinek a védelme érdekében . A Harica-völgy mellékvölgyéről lett elnevezve , amelynek a neve Gyurkó-lápa , a másik neve pedig Örvény-lápa.ben volt először Gyurkó-lápai-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul irodalmában Gyurkólápai I-barlang ( Lénárt Gyurkó-lápai sz. barlang ( Kordos Gyurkólápai-barlang ( Láner Lengyel-barlang ( Lénárt Sövénykúti-barlang ( Lénárt Sövény-kúti-barlang ( Ferenczyés Sövény-lápai-barlang ( Kordosneveken is . A Lengyel-barlang név használata megtévesztő lehet , mert van a Gerecsében is egy Lengyel-barlang . Kutatástörténet 1958. júliusén tárta fel rövid ideig tartó bontással Balogh Tamás , a Magyar Hidrológiai Társaság Nagymiskolci Csoport Zsombolykutató Szakosztályának kutatója , aki a Gyurkó-lápai-üreget akarta meglátogatni . A Gyurkó-lápai-barlang feltárásának idejénméter hosszan ésméter mélyen volt bejárható és találtak egy cseppkőszálakból álló fészekszerű képződményt is . Lénárt László ezt cseppkőkosárnak neveziben , amelyhez hasonlót nem ismertek az országban még . Sejtették , hogy további feltárható járatai vannak , de robbantási engedély hiányában abbahagyták kutatását.ben fénykép-dokumentációt készített róla a MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport a készülő országos barlangkataszter számára . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Gyurkólápai-barlang a Bükk hegységben , Varbón helyezkedik el . A Kis-fennsíkon , a haricai rakodótól ÉK-re , kb.m tszf. magasságban van a lejtős és szűk bejárata . A barlangm hosszú és lehet , hogym mély . Egyetlen , kör alakú teremből áll , amelyből vakkürtők indulnak . A kézirat barlangra vonatkozó részepublikáció alapján lett írva.ban térképének elkészítéséhez geodéziai méréseket végzett benne a csoport . Alaprajz térképeben készült el , amelyhez a barlangot Majoros Zsuzsanna , Danyluk Erika és Hajdu Mária mérték felban és amelyet Majoros Zsuzsanna szerkesztett . A térkép azes MKBT Beszámolóban nyomtatásban is napvilágot látott . Azben megjelent és Lénárt László által írt könyvben ismertetve van a barlang Lengyel-barlang néven és említve van egy kis üreg Sövénykúti-barlang néven . A nagyon szép , cseppköves Lengyel-barlang a barátság-kerti turistaháztól nem messze található és egy nagy teremből áll . A barlang mennyezete néhány helyen csak cseppkővel cementált föld , melyet gyökerek próbálnak át- meg áttörni . Nagyon sok cseppkövesedett gyökérbevonat figyelhető meg a barlangban . Látható benne egy nagyon szép , cseppkőkosárnak nevezett képződmény . Legtöbb cseppköve még ép . A Lengyel-barlang környékén nyílnak a Gyurkó-lápai-barlangok kis üregei , melyek közül néhány Sövénykúti-barlangként és Harica-oldali-barlangként is szerepel az irodalomban . A kiadványban van három fénykép , amelyeken a barlang néhány képződménye figyelhető meg . Az első fényképen függőcseppkő-csoport , a másodikon cseppkőlefolyás , a harmadikon gyökérszálas cseppkő látható . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aas számmal jelölt Lengyel-barlang földrajzi elhelyezkedése . Azben kiadott Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában a Bükk hegység barlangjai között három külön barlangként szerepel a Gyurkó-lápai-barlang . Az egyik barlangnak Gyurkó-lápai sz. barlang a neve és Sövénykúti-barlang a névváltozata . A másik barlangnak Lengyel-barlang a neve . A harmadik barlangnak Sövény-lápai-barlang a neve . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a három barlang földrajzi elhelyezkedése . Az1987 telén Kováts Nóra által végzett denevérmeghatározás és denevérszámlálás meghatározó a barlang történetében . 1988. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang . Ez a hazai viszonylatban nem nagy méretű barlang ásványkiválásai és jelentős denevérszálláshelyként betöltött szerepe miatt lett fokozottan védett barlang . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Gyurkó-lápai-barlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé . Magyarországon a Gyurkó-lápai-barlanggal együttbarlang van fokozottan védve.márciusában Dobrosi Dénes végzett a Gyurkó-lápai-barlangban denevér-megfigyelést.ben zárták le a barlangot képződményei és élővilága miatt a denevérek védelmét segítő , külföldi szervezetek támogatásával. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bükk hegységben található Gyurkó-lápai-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható . 2000-ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály készített alaprajz és keresztszelvény térképeket. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti.ben Kárpát József és Szin András hossz-szelvény térképet szerkesztett . Eszterhás Istvánben vizsgálta meg a helyszínen gyökérképződményeit és jelölte be azokat a Majoros Zsuzsanna által szerkesztett térképen . Aban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható , hogy hosszam , függőleges kiterjedésem és vízszintes kiterjedésem. 2004-ben több mint kétszeresére növelte hosszát és mélységét a szakosztály . Az új feltárás miatt szükségessé vált , hogy újra fel legyen térképezve , aminek az egyik eredménye aben készült , a szakosztály által készített hossz-szelvény térkép. Aben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Gyurkó-lápai-barlang a Bükk hegységben található ésóta fokozottan védett barlang . A Kis-fennsíkon lévő egyik sziklafal tövében,m tszf. magasságban van a bejárata . A csakm hosszú , egyetlen teremből álló barlang triász mészkőben keletkezett . A terem ÉNy–DK irányban megnyúlt . Mennyezete omlott formát mutat , nagy felületeket hófehér cseppkőkéreg fed és néhány helyen a felszínről benyúló gyökerek figyelhetők meg . A fentről leesett nagy méretű kőtömbök képezik a járószintet . A kőtömbökön fehér , valamint sárgásbarna,5 m-es nagyságot is elérő állócseppkövek , cseppkőlefolyások vannak . Aránylag fejletlenek függőcseppkövei . A bejárat szintje fölé nyúlik a teremből induló , nagy szelvényű ésm magas kürtő . Nem karsztos kőzetanyagú patakhordalék található a tetejét alkotó cseppköves törmelékben . A kürtő alatt lévő falon különleges,3 cm hosszú , karcsú kifejlődésű borsókőképződmények fedezhetők fel . Rövid bontással lett feltárva a barlangnyarán . Guanófoltok tanúskodnak arról , hogy jelentős denevértanyahely . Engedéllyel járható a lezárt barlang a képződmények és az élővilág védelme miatt . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Gyurkó-lápai-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Gyurkó-lápai-barlang fokozottan védett barlang . Aban készült alaprajz és vetített hosszmetszet térképeit ( keresztszelvényekkel ) a Kárpát József vezette Acheron Barlangkutató Szakosztály készítette. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Gyurkó-lápai-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók . A2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a turistáknak kiépített Gyurkó-lápai-barlangotbenfő, banfő, benfő látogatta meg overállos barlangtúrán. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Gyurkó-lápai-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Eszterhás István : A Lengyel-barlang gyökérképződményei . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat.115. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Ferenczy Gergely : Gyurkó-lápai-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,162. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , , old . Láner Olivér : A Magyar Hidrológiai Társaság Zsombolykutató Szakosztályának évi beszámolója . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , december. old . Lénárt László : A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az évi nyári táborban elért eredményekről . MKBT Beszámoló, második félév.69. old . Lénárt László összeáll . : A „ Zsombolyosok”-tól a Marcel Loubens Csoportig . Miskolc , , old . Lénárt László – Majoros Zsuzsanna szerk . : A NME MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport évkönyve MKBT Beszámoló , , old . Lénárt László : Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal,,48. , oldalak és a térképmelléklet ( Három fényképpel . ) Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév. old . Lénárt László szerk . : A miskolci egyetemi karszt- és barlangkutatás résztvevői , eseményei , eredményei1984.éves a szervezett miskolci egyetemi barlangkutatás . Miskolc , , old . Majoros Zsuzsanna : A MEAFC „ Marcel Loubens” Barlangkutató Szakcsoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Winkelhöfer , Roland H. : Wurzelstalagmiten in Höhlen Ungarns seit in Sachsen seitbekannt . Der Höhlenforscher , Drezda , évf . ) füz.19. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink14. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2014. old . További irodalom Czenthe Huba : A Bükk-hegység barlangjai . Kézirat , szakdolgozat a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon , Budapesten . Eger , old . További információk Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken