Ostrogašica
Ostrogašica falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Unešićhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 19, közúton 26 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 5, közúton 10 km-re északnyugatra Dalmácia középső részén a Zagorán, a Mideno-hegy alatt fekszik. Hét településrészből áll, ezek Madžari, Matasi, Jamani, Marasi, Radani, Kosori és Kedžići az ott élő családok neveit viselik.

Története 
Az általánosan elfogadott nézet szerint település a késő ókorban és a kora középkorban itt élt keleti gótokról (más néven osztrogótok) kapta a nevét. Egy másik nézet szerint a mai Mirlović területén található Zvono-hegy ószláv neve volt Ostro, ahol erődítmény is állt. Amint azt Toma főesperes is feljegyzi Ostrogašica és Podumci területén együtt éltek az óhorvátok a gótokkal, akik között nem is tesz különbséget. Ezt a népességet valószínűleg a tatárjárás vihara számolta fel és később helyükre elszlávosodott vlach pásztornépek települtek. A középkorban a Kosevićai Szent János plébániához tartozó Zvoničac falu állt ezen a területen. A környező településekkel együtt 1522-ben szállta meg a török és csak a 17. század végén szabadították fel a velencei seregek. A török uralom idején területe a Klisszai szandzsák része volt. Ebben az időszakban a keresztény hívek szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el. A török uralom után a mirlovići plébániához került és ma is hozzá tartozik. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 262, 1910-ben 181 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A délszláv háború során a szerbek többször ágyúzták a Mideno környéki horvát állásokat, de a települést sohasem foglalták el. 2011-ben 47 lakosa volt, akik főként földműveléssel és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Unešić község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Cera és Nevest települések weboldala 

Šibenik-Knin megye települései
Ostrogašica falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Unešićhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra Dalmácia középső részén a Zagorán , a Mideno-hegy alatt fekszik . Hét településrészből áll , ezek Madžari , Matasi , Jamani , Marasi , Radani , Kosori és Kedžići az ott élő családok neveit viselik . Története Az általánosan elfogadott nézet szerint település a késő ókorban és a kora középkorban itt élt keleti gótokról ( más néven osztrogótok ) kapta a nevét . Egy másik nézet szerint a mai Mirlović területén található Zvono-hegy ószláv neve volt Ostro , ahol erődítmény is állt . Amint azt Toma főesperes is feljegyzi Ostrogašica és Podumci területén együtt éltek az óhorvátok a gótokkal , akik között nem is tesz különbséget . Ezt a népességet valószínűleg a tatárjárás vihara számolta fel és később helyükre elszlávosodott vlach pásztornépek települtek . A középkorban a Kosevićai Szent János plébániához tartozó Zvoničac falu állt ezen a területen . A környező településekkel együttben szállta meg a török és csak a század végén szabadították fel a velencei seregek . A török uralom idején területe a Klisszai szandzsák része volt . Ebben az időszakban a keresztény hívek szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el . A török uralom után a mirlovići plébániához került és ma is hozzá tartozik . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A délszláv háború során a szerbek többször ágyúzták a Mideno környéki horvát állásokat , de a települést sohasem foglalták el.benlakosa volt , akik főként földműveléssel és állattartással foglalkoztak . Lakosság Jegyzetek További információk Unešić község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Cera és Nevest települések weboldala Šibenik-Knin megye települései