Longinosz
Longinosz, teljes nevén Kassziosz Longinosz (, ), (Athén, 213 körül – Palmüra, 273) késő ókori újplatonista görög filozófus.

Longinosz athéni családban született. Fiatalon sokat utazott, rétorként és filozófusként csakhamar nagy hírnévre tett szert szülővárosában. Eunapius „eleven könyvtár”-nak és „járókelő múzeum”-nak nevezte. Utazás közben megismerkedett Zénobiával, Palmüra királynőjével, akinek bizalmas tanácsadója is lett. A királynő legyőzése után (273) Longinoszt Aurelianus római császár parancsára kivégezték.

Történeti, filozófiai, nyelvészeti és kritikai tárgyú írásaiból csak töredékek és címek maradtak ránk. Retorikájának egy töredéke Apszinész retorikájába került; ezt Longinosz művének Ruhnken minősítette át. Egy másik művét (melynek szerzője előbb meghatározza a fenségesség jellemzőit, és aztán bemutatja a fenséges stílus forrásait és eszközeit) sokáig az ő művének tartották, újabban azonban egy 1. századi névtelen írónak (talán Theonnak) tulajdonítják.

Magyarul 
Longinus értekezése a fenségesről; ford. Kis János; in: Széptani remekírók; Eggenberger, Bp., 1875

Források 

 Longinus

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori görög irodalom

Újplatonikusok
A 210-es években született személyek
A 270-es években elhunyt személyek
Longinosz , teljes nevén Kassziosz Longinosz ( , ) , ( Athén,körül – Palmüra,késő ókori újplatonista görög filozófus . Longinosz athéni családban született . Fiatalon sokat utazott , rétorként és filozófusként csakhamar nagy hírnévre tett szert szülővárosában . Eunapius „ eleven könyvtár”-nak és „ járókelő múzeum”-nak nevezte . Utazás közben megismerkedett Zénobiával , Palmüra királynőjével , akinek bizalmas tanácsadója is lett . A királynő legyőzése utánLonginoszt Aurelianus római császár parancsára kivégezték . Történeti , filozófiai , nyelvészeti és kritikai tárgyú írásaiból csak töredékek és címek maradtak ránk . Retorikájának egy töredéke Apszinész retorikájába került ; ezt Longinosz művének Ruhnken minősítette át . Egy másik művét ( melynek szerzője előbb meghatározza a fenségesség jellemzőit , és aztán bemutatja a fenséges stílus forrásait és eszközeit ) sokáig az ő művének tartották , újabban azonban egy századi névtelen írónak ( talán Theonnak ) tulajdonítják . Magyarul Longinus értekezése a fenségesről ; ford . Kis János ; in : Széptani remekírók ; Eggenberger , Bp. , Források Longinus Kapcsolódó szócikkek Ókori görög irodalom Újplatonikusok Aes években született személyek Aes években elhunyt személyek