Frankel Leó úti zsinagóga
A Frankel Leó úti neológ zsinagóga, vagy másik nevén Újlaki zsinagóga Budapest II. kerületében, Felhévíz Duna-parti részén, a Frankel Leó út 49. alatt fekszik, melyet egy lakóház ölel körül. 1888-ban, 400 ember befogadására készült.

Történet 
A zsinagóga alapkövét 1887-ben tették le. Fellner Sándor tervezte neogótikus stílusban. Eredetileg szabad térbe építették, egy 100 éves zsinagóga helyére. 1888. augusztus 8-án szentelték fel. Bejárata a Zsigmond utcából (ma Frankel Leó út) nyílt. A zsinagógát földszintes házak, kóser mészárszék és hitközségi lakások vették körül, majd az 1920-as években köré építettek egy lakóházat, azóta az utca felől árkádos, hármas kapuzaton át lehet megközelíteni, amit vasrács zár el. 
1928-ban magát a zsinagógát is átépítették, vasbetonfödémmel bővítették ki és egybeépítették a lakóházzal.

A második világháború végén istállónak használták. A szocializmus alatt ismét imaházként funkcionált. 2000-ben teljesen felújították. Ekkor emeltek emléktáblát a cserkészcsapatnak is.

Az épület 
A bejárati rész a homlokzatból előreugrik, a kapu fából készült, vasdíszítménnyel. A kapuhoz szélesebb, terasszá öblösödő lépcsők vezetnek, a karzati oldallépcsők kapui (női kapuk) előtt is teraszos kiképzés van. Felettük nagy méretű, kétosztásos, csúcsíves ablakok láthatók. 

A neogótikus homlokzat háromtengelyes, klinkertéglával borított, a tagozatok vakoltak. A főhomlokzat középső részét jobbról és balról ál-támpillérek fogják közre. Fölötte lépcsőzetes oromzat magasodik. A két támpillér között a főpárkány csúcsíves ívmezőt alkot, csúcsán a mózesi kőtáblákkal. A párkány vonalát a két oldalbejárat fölött félköríves, romantikus mintázat emeli ki.

Bent loggiás-jellegű, oszlopos függőfolyosók vannak. Az előcsarnokon keresztül az imaterembe lépve középen fából készült bima, két oldalán hétágú gyertyatartó található, szemben a frigyszekrény fülkéje, benne a gótizáló, csúcsíves keretezésû, lépcsőzetes oromzatú, Dávid-csillaggal és kőtáblákkal díszített frigyláda. Jobbra és balra, szintén gótikus jellegű, festett ablakok teszik teljessé a látványt.
A hármas keresztboltozattal épült belső térbe mélyen benyúló három női karzatot csúcsíves ablakok világítják meg. A boltozat ívei díszes konzolokban végződnek.

Az oldalfalakon márványtáblák idézik a holokauszt mártírjainak, illetve a hitközség nagy rabbijainak emlékét.

A zsinagóga mellé épült lakóház 
Az 1928. augusztus 1-jén átadott lakóházat – Beer Berthold egykori hitközségi elnök kezdeményezésére – a hitközség tagjai és intézményei számára építtették. Jakab Dezső és veje Sós Aladár tervezte. Az Árpád fejedelem útja felől nézve a zártsoros beépítésű ház U-alakot formáz. Az U két szára a Dunára néz, így belátást biztosít a zsinagóga apszisára, amihez a Frankel Leó út felől az épület közepén elhelyezkedő háromárkádos kapun át lehet bejutni. Felettük kiugró párkányzat látható, e felett zsidó vallási jelképek: Dávid csillagok és menóra relief, legfelül Mózes kőtáblái. Az épület belső kialakítása is igényesen történt, a Tér és Forma című folyóirat korabeli száma ezt mondja: „A lakások jól kialakítottak, a mellékhelyiségek dúsan csempézettek. A házban központi fűtés van, amely egyúttal a templom fűtését is ellátja.”

Lakói 

Az első lakó, Iczkovits Mór előimádkozó volt, aki a bérház első emeletére költözött be az átadás napján.
Sok gazdag zsidó polgár lakott itt: a Popper család, a közeli fatelep, Krámer Jakab, a szegedi kendergyár tulajdonosa, és itt volt lakása Dumaczer Rezsőnek, a Nivea gyár hamburgi igazgatójának is. A hitközségen belül működő 311. sz. „Vörösmarty” cserkészcsapat tagjai közé tartozott pl. Erdély Miklós, Szabolcsi Miklós, Eörsi Gyula és István.

Az 1930-as évek végén sokuk elhagyta az országot, így a hitközségre egyre nehezebb körülmények vártak. A második világháború végén még itt lakókat elhurcolták. Emléküket a 70. évfordulóra az udvari falon elhelyezett fekete márványtábla őrzi. A lakóház és a zsinagóga szinte sértetlenül vészelte át az ostromot.

Vallási élet 
A Budai Zsidó Hitközség égisze alatt az askenázi imarendet követi. Rabbija dr. Verő Tamás, 400 fő befogadására alkalmas. A hitközséghez tartozik az első emeleti közösségi terem, a Micve-klub.

Érdekesség 
Szabó István A napfény íze című 1999-ben bemutatott filmjének sok jelenetét itt forgatták.

Galéria

Jegyzetek

Források 
 
 A Frankel Zsinagóga története, a zsinagóga honlapján
 Ódry Emese: Frankel Leó utca 49. kutatás, budapest100.org
 Zsinagóga az udvarban, válasz.hu, Pest-budai látkép
 Egy belső udvarba pottyant zsinagóga, Képek a zsinagógáról, errearra.org
 Zsinagóga és lakóház, műemlékem.hu
 Videó: a bérházba rejtett budai zsinagóga története, Verő Tamás rabbi mesél a zsinagógáról és a közösségről, hvg.hu

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarországi zsinagógák listája

Budapest zsinagógái
Budapest II. kerülete
Budapest 19. századi építményei
A Frankel Leó úti neológ zsinagóga , vagy másik nevén Újlaki zsinagóga Budapest II. kerületében , Felhévíz Duna-parti részén , a Frankel Leó út alatt fekszik , melyet egy lakóház ölel körül.ban,ember befogadására készült . Történet A zsinagóga alapkövétben tették le . Fellner Sándor tervezte neogótikus stílusban . Eredetileg szabad térbe építették , egyéves zsinagóga helyére . augusztusán szentelték fel . Bejárata a Zsigmond utcából ( ma Frankel Leó út ) nyílt . A zsinagógát földszintes házak , kóser mészárszék és hitközségi lakások vették körül , majd azas években köré építettek egy lakóházat , azóta az utca felől árkádos , hármas kapuzaton át lehet megközelíteni , amit vasrács zár el . 1928-ban magát a zsinagógát is átépítették , vasbetonfödémmel bővítették ki és egybeépítették a lakóházzal . A második világháború végén istállónak használták . A szocializmus alatt ismét imaházként funkcionált.ben teljesen felújították . Ekkor emeltek emléktáblát a cserkészcsapatnak is . Az épület A bejárati rész a homlokzatból előreugrik , a kapu fából készült , vasdíszítménnyel . A kapuhoz szélesebb , terasszá öblösödő lépcsők vezetnek , a karzati oldallépcsők kapui ( női kapuk ) előtt is teraszos kiképzés van . Felettük nagy méretű , kétosztásos , csúcsíves ablakok láthatók . A neogótikus homlokzat háromtengelyes , klinkertéglával borított , a tagozatok vakoltak . A főhomlokzat középső részét jobbról és balról ál-támpillérek fogják közre . Fölötte lépcsőzetes oromzat magasodik . A két támpillér között a főpárkány csúcsíves ívmezőt alkot , csúcsán a mózesi kőtáblákkal . A párkány vonalát a két oldalbejárat fölött félköríves , romantikus mintázat emeli ki . Bent loggiás-jellegű , oszlopos függőfolyosók vannak . Az előcsarnokon keresztül az imaterembe lépve középen fából készült bima , két oldalán hétágú gyertyatartó található , szemben a frigyszekrény fülkéje , benne a gótizáló , csúcsíves keretezésû , lépcsőzetes oromzatú , Dávid-csillaggal és kőtáblákkal díszített frigyláda . Jobbra és balra , szintén gótikus jellegű , festett ablakok teszik teljessé a látványt . A hármas keresztboltozattal épült belső térbe mélyen benyúló három női karzatot csúcsíves ablakok világítják meg . A boltozat ívei díszes konzolokban végződnek . Az oldalfalakon márványtáblák idézik a holokauszt mártírjainak , illetve a hitközség nagy rabbijainak emlékét . A zsinagóga mellé épült lakóház Az augusztusjén átadott lakóházat – Beer Berthold egykori hitközségi elnök kezdeményezésére – a hitközség tagjai és intézményei számára építtették . Jakab Dezső és veje Sós Aladár tervezte . Az Árpád fejedelem útja felől nézve a zártsoros beépítésű ház U-alakot formáz . Az U két szára a Dunára néz , így belátást biztosít a zsinagóga apszisára , amihez a Frankel Leó út felől az épület közepén elhelyezkedő háromárkádos kapun át lehet bejutni . Felettük kiugró párkányzat látható , e felett zsidó vallási jelképek : Dávid csillagok és menóra relief , legfelül Mózes kőtáblái . Az épület belső kialakítása is igényesen történt , a Tér és Forma című folyóirat korabeli száma ezt mondja : „ A lakások jól kialakítottak , a mellékhelyiségek dúsan csempézettek . A házban központi fűtés van , amely egyúttal a templom fűtését is ellátja.” Lakói Az első lakó , Iczkovits Mór előimádkozó volt , aki a bérház első emeletére költözött be az átadás napján . Sok gazdag zsidó polgár lakott itt : a Popper család , a közeli fatelep , Krámer Jakab , a szegedi kendergyár tulajdonosa , és itt volt lakása Dumaczer Rezsőnek , a Nivea gyár hamburgi igazgatójának is . A hitközségen belül működő sz . „ Vörösmarty” cserkészcsapat tagjai közé tartozott pl . Erdély Miklós , Szabolcsi Miklós , Eörsi Gyula és István . Azas évek végén sokuk elhagyta az országot , így a hitközségre egyre nehezebb körülmények vártak . A második világháború végén még itt lakókat elhurcolták . Emléküket a évfordulóra az udvari falon elhelyezett fekete márványtábla őrzi . A lakóház és a zsinagóga szinte sértetlenül vészelte át az ostromot . Vallási élet A Budai Zsidó Hitközség égisze alatt az askenázi imarendet követi . Rabbija dr. Verő Tamás,fő befogadására alkalmas . A hitközséghez tartozik az első emeleti közösségi terem , a Micve-klub . Érdekesség Szabó István A napfény íze címűben bemutatott filmjének sok jelenetét itt forgatták . Galéria Jegyzetek Források A Frankel Zsinagóga története , a zsinagóga honlapján Ódry Emese : Frankel Leó utca kutatás , budapest100.org Zsinagóga az udvarban , válasz.hu , Pest-budai látkép Egy belső udvarba pottyant zsinagóga , Képek a zsinagógáról , errearra.org Zsinagóga és lakóház , műemlékem. hu Videó : a bérházba rejtett budai zsinagóga története , Verő Tamás rabbi mesél a zsinagógáról és a közösségről , hvg.hu Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája Budapest zsinagógái Budapest II. kerülete Budapest századi építményei