Szubbotyici-horizont
Szubbotyici-horizont (Szubotcy-horizont) Ukrajna területén, a Dnyeper folyó középső folyása mentén, a honfoglalás korát megelőző évtizedekre keltezhető lelőhelyek (leletcsoport) összefoglaló elnevezése. Mintegy tucatnyi régészeti lelőhely megközelítőleg 120 temetkezése sorolható a Szubbotyici lelethorizonthoz. „Ezek keltezése hagyományos és immár radiokarbon kormeghatározással is a 9. század második felére tehető. Így az itt eltemetettek leletanyagának jellege és időrendje alapján az etelközi szállások magyarjai lehettek. Mindez meglepő összhangban áll az írott források adataival, melyek szerint a magyarok elődei a 9. század második fele, középső harmada előtt nem tűnnek fel a térségben.”

Jelentősebb lelőhelyek 
A lelőhelyek főleg a Dnyeper nyugati oldalán csoportosulnak, de a horizont egyik legkeletibb lelőhelye (Manvelovka) a folyó keleti oldalán található. Az egyik legfontosabb lelőhely (Szlobodzeja) – egyben a horizont jelenleg legnyugatibb tagja – a Dnyeszter völgyében került feltárásra.

Katyerinovka 
A 2007-ben feltárt lelőhely a Dnyeper jobb partján, a Dnyipropetrovszki terület (Ukrajna) Katyerinovka települése határában található. A sírokból jellegzetes 10. századi típusú szablya, íjcsontok és nyílhegyek kerültek elő. A katyerinovkai lelőhely érdekességei az aranyozott, ezüstből öntött vagy aranylemezből kivágott öv- és ruhaveretek, a törökülésben ábrázolt ember egy karikacsüngős vereten. „A leletegyüttes antropológiai és archeogenetikai feldolgozása folyamatban van, a radiokarbon kormeghatározás eredményét azonban már közölték: eszerint mindkét temetkezés a 9. század második felére keltezhető.”

Korobcsino 
Szubbotyici után ez a lelethorizont másik kiemelkedő lelőhelye. A Dnyipropetrovszki terület (Ukrajna) Korobcsino települése határában 1989-ben földmunkák során találták meg az egyszerű aknasírt, melyből ember- és lócsontok, egy kerámia, illetve fémleletek (két aranyozott ezüsttál, préselt aranyveretek, aranyozott karperec, aranylemezből készült feltehetően halotti maszk, aranyozott, rovátkolt szélű palmettákkal díszített koptató) kerültek elő. A munkálatok során nem volt jelen régész.„Mind a leletek, mind a temetkezési szokásokra utaló jelenségek a Volga-Urál vidékével és a Kárpát-medencei honfoglaló leletanyaggal mutatnak egyértelmű kapcsolatokat. A sír a kisebbik tál peremén megfigyelhető növényi motívum és a kerámialelet alapján a 9. század második felére keltezhető, s egy etelközi előkelő, talán egy vezér földi maradványait rejtette.”

Manvelovka 
A Szubbotyici-horizont legkeletibb tagja Ukrajna területén található. A dokumentáció nélkül feltárt, egyszerű aknasírban egy felnőtt férfi maradványait találtak meg a régészek, részleges lótemetkezéssel együtt. A lelet uráli eredetére utal egy törötten előkerült ezüst fémedény, illetve egy ezüst halotti maszk, melyen kivágták a szem, az orr és a száj helyét. A sírban találtak egy vassisakot, egy szablyamarkolatú ezüstszerelékes kardot és a vállrészen vaslemezekkel erősített láncinget. „A temetkezési szokások jellegzetes vonásai miatt (...) a kutatók döntő többsége ma a Szubbotyici-horizonthoz sorolja és a 9. század második felére keltezi a sírt.”

Szlobodzeja 
A lelőhelycsoport legnyugatibb tagja a Dnyeszter Menti Köztársaság területén található, 50 km-re Tiraspoltól, a köztársaság fővárosától, a Dnyeszter bal partján. 1994-ben egy bronzkori kurgánban a régészek 26 középkori – másodlagosan beásott – sírt tártak fel. A leletek alapján elmondható, hogy a magyar őstörténet egyik legfontosabb lelőhelyéről van szó. A halott lábához helyezett részleges lótemetkezés kapcsolható a Kárpát-medence leletanyagához. Az ívelt talpú vaskengyelek, a gömbsorcsüngős fülbevalók, a hólyagos fejű gyűrűk, a növényi ornamentikával díszített övcsat közeli párhuzamai ismertek mind a Volga-Dél-Urál vidékéről, mind pedig a Kárpát-medence honfoglalás kori sírjaiból.

Szubbotyici 
A lelőhely az Ingul bal oldali mellékfolyója (Adzsamka) partjától 6 km-re található, Szubotci (ukránul Суботці, oroszul Субботцы) faluban (Kirovohradi terület, Ukrajna). 1983-ban egy népvándorlás kori sírban lószerszám-díszeket és női ékszereket (gömbsorcsüngős fülbevalót) találtak, 1985-86-ban ukrán régészek két további sírt tártak fel. A kurgán nélküli, egyszerű aknasíros temetkezések egy férfi, tőle balra egy 7-8 éves gyermek, illetve jobbra a korábban megtalált nő mellékletes maradványait tartalmazták. A férfi sírjában találtak meg a kiscsaládi temető talán legkiemelkedőbb leletét: ezüst ötvözetből készült, aranyozott hátterű, emberalakos veretekkel díszített övet. „A sírokból előkerült arany, ezüst és aranyozott ezüst leletek elsősorban a Volga-Urál-vidék 9. századi, másodsorban a Kárpát-medence 10. századi leletanyagával mutatnak szoros kapcsolatot. Különösen figyelemre méltóak a lábnál elhelyezett részleges lovastemetkezések.”

Tverdohlebi 
A hiányos dokumentációval, 1985-ben feltárt lelőhely a Vorszkla és az Orjol folyók között található Ukrajnában (Poltavai terület). A sírban részleges lótemetkezést volt, a feltárás során előkerült szablya, nyílhegyek és zabla „elvesztek”. A 9. század második felére keltezett többi lelet – az övet díszítő veretek és szíjvégek – a Poltavai Helytörténeti Múzeumban lett elhelyezve.

További lelőhelyek 
A Szubbotyici-horizont további lelőhelyei: Babicsi, Dmitrovka, Velika Kohnivka, Novonyikolajivka, Volovszkoje, Krivij Rih, Novovoroncovka.

Jelentősége 
„A Dnyeszter Menti Köztársaság területén feltárt Szlobodzeja, illetve Ukrajnában a Dnyeper középső folyása mentén – elsősorban annak nyugati oldalán – elhelyezkedő Szubbotyici-horizontnak nevezett lelőhelycsoport (Szubotcy, Katerinovka, Korobcsino stb.) nagy valószínűséggel az írott forrásokból ismert Etelköz területét rajzolják ki. Az itt feltárt leletek közeli kapcsolatokat mutatnak egyrészt a Kárpát-medence honfoglalás kori, illetve a Volga-Dél-Ural vidék 8-10. századi régészeti hagyatékával.”

További fontos jellegzetesség, hogy a fenti lelethorizont jól elkülöníthető a környező, főleg szláv népek, törzsek régészeti hagyatékától. V.V. Szedov térképén – Régészeti kultúrák Kelet-Európában (8-9. század) – kiválóan érzékelhető, hogy az általa (is) magyarnak jelölt Szubbotyici-horizont területe jól elkülönül a szaltovói kultúrkör – alán, bolgár, kazár – lelőhelyeitől (keleten és északkeleten), a Luka-Rajkoveckaja-kultúra (nyugaton), a Volicenszkaja-kultúra és a Romenszkaja-kultúra (északon) szlávjaitól.

A többféle kormeghatározási módszerrel a 9. század második felére keltezett temetkezésekből kiválóan követhető a lelőhelycsoport és a szomszédos területek közötti kereskedelem: északról a szláv kerámiák érkezése, illetve délről – a Krím-félsziget irányából- a bizánci selyem megjelenése.

A Szubbotyici-horizont keltezése alapján elmondható, hogy „a délorosz sztyeppén eltöltött idő talán rövidebb is volt, mint eddig feltételeztük – mindössze 50-60 év.”

Megjegyzések

Jegyzetek

Irodalom
 Bokij, N. M. – Pletnyova, Sz. A.: Nomád harcos család 10. századi sírjai az Ingul folyó völgyében. Arch. Ért. 1989, 86–98.
 Комар, А. В.: Древние Мадьяры Этелькеза: перспективы исследований. Мадяри в Середньому Подніпров'ї. Археологія і давня історія України. Вып. 7. Київ, 2011. 21–76.
 Türk Attila Antal: A szaltovói kultúrkör és a magyar őstörténet régészeti  kutatása. In: Középkortörténeti  tanulmányok 6. A VI. Medievisztikai PhD-konferencia (Szeged, 2009. június  4-5.). szerk.: G. Tóth P. –Szabó P. Szeged, 2010, 284–285.
 Türk Attila: The new archeological research design for early hungarian history. Hungarian Archaeology 2012, 2-6.

Források 
 
  Sudár Balázs (szerk.): Magyarok a honfoglalás korában. Helikon, 2015
  Olekszij Komar: A korai magyarság vándorlásának történeti és régészeti emlékei. Budapest, 2018.

További információk 
Árpád adatbázis – Szubbotyici 
Etelköz és régészet. A Szubotcy-lelethorizont névadó lelőhelye Ukrajnában
Türk Attila doktori védése (Nyelv és Tudomány)

Kapcsolódó szócikkek 
 Etelköz
 Levédia
 Magyar őstörténet

A magyarok története az államalapításig
Az eurázsiai sztyeppe történelme
Régészeti kultúrák
Szubbotyici-horizont ( Szubotcy-horizont ) Ukrajna területén , a Dnyeper folyó középső folyása mentén , a honfoglalás korát megelőző évtizedekre keltezhető lelőhelyek ( leletcsoport ) összefoglaló elnevezése . Mintegy tucatnyi régészeti lelőhely megközelítőlegtemetkezése sorolható a Szubbotyici lelethorizonthoz . „ Ezek keltezése hagyományos és immár radiokarbon kormeghatározással is a század második felére tehető . Így az itt eltemetettek leletanyagának jellege és időrendje alapján az etelközi szállások magyarjai lehettek . Mindez meglepő összhangban áll az írott források adataival , melyek szerint a magyarok elődei a század második fele , középső harmada előtt nem tűnnek fel a térségben.” Jelentősebb lelőhelyek A lelőhelyek főleg a Dnyeper nyugati oldalán csoportosulnak , de a horizont egyik legkeletibb lelőhelye ( Manvelovka ) a folyó keleti oldalán található . Az egyik legfontosabb lelőhely ( Szlobodzeja ) – egyben a horizont jelenleg legnyugatibb tagja – a Dnyeszter völgyében került feltárásra . Katyerinovka Aben feltárt lelőhely a Dnyeper jobb partján , a Dnyipropetrovszki terület ( Ukrajna ) Katyerinovka települése határában található . A sírokból jellegzetes századi típusú szablya , íjcsontok és nyílhegyek kerültek elő . A katyerinovkai lelőhely érdekességei az aranyozott , ezüstből öntött vagy aranylemezből kivágott öv- és ruhaveretek , a törökülésben ábrázolt ember egy karikacsüngős vereten . „ A leletegyüttes antropológiai és archeogenetikai feldolgozása folyamatban van , a radiokarbon kormeghatározás eredményét azonban már közölték : eszerint mindkét temetkezés a század második felére keltezhető.” Korobcsino Szubbotyici után ez a lelethorizont másik kiemelkedő lelőhelye . A Dnyipropetrovszki terület ( Ukrajna ) Korobcsino települése határábanben földmunkák során találták meg az egyszerű aknasírt , melyből ember- és lócsontok , egy kerámia , illetve fémleletek ( két aranyozott ezüsttál , préselt aranyveretek , aranyozott karperec , aranylemezből készült feltehetően halotti maszk , aranyozott , rovátkolt szélű palmettákkal díszített koptató ) kerültek elő . A munkálatok során nem volt jelen régész. „ Mind a leletek , mind a temetkezési szokásokra utaló jelenségek a Volga-Urál vidékével és a Kárpát-medencei honfoglaló leletanyaggal mutatnak egyértelmű kapcsolatokat . A sír a kisebbik tál peremén megfigyelhető növényi motívum és a kerámialelet alapján a század második felére keltezhető , s egy etelközi előkelő , talán egy vezér földi maradványait rejtette.” Manvelovka A Szubbotyici-horizont legkeletibb tagja Ukrajna területén található . A dokumentáció nélkül feltárt , egyszerű aknasírban egy felnőtt férfi maradványait találtak meg a régészek , részleges lótemetkezéssel együtt . A lelet uráli eredetére utal egy törötten előkerült ezüst fémedény , illetve egy ezüst halotti maszk , melyen kivágták a szem , az orr és a száj helyét . A sírban találtak egy vassisakot , egy szablyamarkolatú ezüstszerelékes kardot és a vállrészen vaslemezekkel erősített láncinget . „ A temetkezési szokások jellegzetes vonásai miatt ( ... ) a kutatók döntő többsége ma a Szubbotyici-horizonthoz sorolja és a század második felére keltezi a sírt.” Szlobodzeja A lelőhelycsoport legnyugatibb tagja a Dnyeszter Menti Köztársaság területén található, km-re Tiraspoltól , a köztársaság fővárosától , a Dnyeszter bal partján.ben egy bronzkori kurgánban a régészekközépkori – másodlagosan beásott – sírt tártak fel . A leletek alapján elmondható , hogy a magyar őstörténet egyik legfontosabb lelőhelyéről van szó . A halott lábához helyezett részleges lótemetkezés kapcsolható a Kárpát-medence leletanyagához . Az ívelt talpú vaskengyelek , a gömbsorcsüngős fülbevalók , a hólyagos fejű gyűrűk , a növényi ornamentikával díszített övcsat közeli párhuzamai ismertek mind a Volga-Dél-Urál vidékéről , mind pedig a Kárpát-medence honfoglalás kori sírjaiból . Szubbotyici A lelőhely az Ingul bal oldali mellékfolyója ( Adzsamka ) partjátólkm-re található , Szubotci ( ukránul Суботці , oroszul Субботцы ) faluban ( Kirovohradi terület , Ukrajna) .ban egy népvándorlás kori sírban lószerszám-díszeket és női ékszereket ( gömbsorcsüngős fülbevalót ) találtak, ban ukrán régészek két további sírt tártak fel . A kurgán nélküli , egyszerű aknasíros temetkezések egy férfi , tőle balra egyéves gyermek , illetve jobbra a korábban megtalált nő mellékletes maradványait tartalmazták . A férfi sírjában találtak meg a kiscsaládi temető talán legkiemelkedőbb leletét : ezüst ötvözetből készült , aranyozott hátterű , emberalakos veretekkel díszített övet . „ A sírokból előkerült arany , ezüst és aranyozott ezüst leletek elsősorban a Volga-Urál-vidék századi , másodsorban a Kárpát-medence századi leletanyagával mutatnak szoros kapcsolatot . Különösen figyelemre méltóak a lábnál elhelyezett részleges lovastemetkezések.” Tverdohlebi A hiányos dokumentációval, ben feltárt lelőhely a Vorszkla és az Orjol folyók között található Ukrajnában ( Poltavai terület ) . A sírban részleges lótemetkezést volt , a feltárás során előkerült szablya , nyílhegyek és zabla „ elvesztek” . A század második felére keltezett többi lelet – az övet díszítő veretek és szíjvégek – a Poltavai Helytörténeti Múzeumban lett elhelyezve . További lelőhelyek A Szubbotyici-horizont további lelőhelyei : Babicsi , Dmitrovka , Velika Kohnivka , Novonyikolajivka , Volovszkoje , Krivij Rih , Novovoroncovka . Jelentősége „ A Dnyeszter Menti Köztársaság területén feltárt Szlobodzeja , illetve Ukrajnában a Dnyeper középső folyása mentén – elsősorban annak nyugati oldalán – elhelyezkedő Szubbotyici-horizontnak nevezett lelőhelycsoport ( Szubotcy , Katerinovka , Korobcsino stb. ) nagy valószínűséggel az írott forrásokból ismert Etelköz területét rajzolják ki . Az itt feltárt leletek közeli kapcsolatokat mutatnak egyrészt a Kárpát-medence honfoglalás kori , illetve a Volga-Dél-Ural vidék századi régészeti hagyatékával.” További fontos jellegzetesség , hogy a fenti lelethorizont jól elkülöníthető a környező , főleg szláv népek , törzsek régészeti hagyatékától . V.V . Szedov térképén – Régészeti kultúrák Kelet-Európában század ) – kiválóan érzékelhető , hogy az általa ( is ) magyarnak jelölt Szubbotyici-horizont területe jól elkülönül a szaltovói kultúrkör – alán , bolgár , kazár – lelőhelyeitől ( keleten és északkeleten ) , a Luka-Rajkoveckaja-kultúra ( nyugaton ) , a Volicenszkaja-kultúra és a Romenszkaja-kultúra ( északon ) szlávjaitól . A többféle kormeghatározási módszerrel a század második felére keltezett temetkezésekből kiválóan követhető a lelőhelycsoport és a szomszédos területek közötti kereskedelem : északról a szláv kerámiák érkezése , illetve délről – a Krím-félsziget irányából- a bizánci selyem megjelenése . A Szubbotyici-horizont keltezése alapján elmondható , hogy „ a délorosz sztyeppén eltöltött idő talán rövidebb is volt , mint eddig feltételeztük – mindösszeév.” Megjegyzések Jegyzetek Irodalom Bokij , N. M. – Pletnyova , Sz . A . : Nomád harcos család századi sírjai az Ingul folyó völgyében . Arch . Ért.98. Комар , А . В . : Древние Мадьяры Этелькеза : перспективы исследований . Мадяри в Середньому Подніпров'ї . Археологія і давня історія України . Вып . Київ,76 . Türk Attila Antal : A szaltovói kultúrkör és a magyar őstörténet régészeti kutatása . In : Középkortörténeti tanulmányok A VI. Medievisztikai PhD-konferencia ( Szeged , június ) . szerk . : G. Tóth P. –Szabó P. Szeged,285. Türk Attila : The new archeological research design for early hungarian history . Hungarian Archaeology Források Sudár Balázs ( szerk . ) : Magyarok a honfoglalás korában . Helikon , Olekszij Komar : A korai magyarság vándorlásának történeti és régészeti emlékei . Budapest , További információk Árpád adatbázis – Szubbotyici Etelköz és régészet . A Szubotcy-lelethorizont névadó lelőhelye Ukrajnában Türk Attila doktori védése ( Nyelv és Tudomány ) Kapcsolódó szócikkek Etelköz Levédia Magyar őstörténet A magyarok története az államalapításig Az eurázsiai sztyeppe történelme Régészeti kultúrák