Fordított Canossa-járás
A fordított Canossa-járás az az 1782-es esemény, amikor II. József császárhoz utazott VI. Piusz pápa, mivel II. József nem volt hajlandó elfogadni a pápa ellenvetéseit türelmi rendeletével kapcsolatban. Nevét az 1077-ben történt Canossa-járásról kapta, amikor IV. Henrik császár megalázkodott a pápánál, mivel utóbbi kiátkozta őt.

Előzmények 
II. József egyházpolitikájának – a szűkebb értelemben vett jozefinizmusnak – az volt a célja, hogy alárendeljék az egyházat az államnak. A jozefinista egyházpolitika korlátozni igyekezett a pápaság befolyását a Habsburg Birodalom területén. Előzménye ennek, hogy Mária Terézia 1767. május 21-én kiadott rendelete értelmében a Habsburgok örökös tartományaiban minden pápai brévét csak az uralkodó engedélyével (placetum regium) lehet kihirdetni. II. József 1781. március 26-án megújította és Magyarországra is kiterjesztette ezt a rendeletet. Több pápai bullát betiltottak, amelyek sértették az állam tekintélyét. 1781. október 25-én kiadta II. József türelmi rendeletét, amelyben szabadabb vallásgyakorlást biztosított a protestánsoknak, és megengedte számukra a hivatalviselést. Bár I. Lipót óta már nem üldözték a protestánsokat, csak ez a rendelet biztosított teljes toleranciát. II. József 1782. január 12-én kiadott rendeletében feloszlatta azokat a szerzetesrendeket, amelyek nem végeztek „hasznos munkát”, azaz oktatást, képzést vagy termelést. Az egyházi ünnepnapok számát is csökkentette.

Az esemény 
VI. Piusz pápa a császárt az egyházát érintő rendeletek visszavonására szerette volna bírni, ezért 1782. március 22-e és április 24-e között Bécsben időzött. A fordított Canossa-járás azonban annyira eredménytelen volt, hogy 1783 decemberében már a pápának kellett engedményeket tenni a császárnak, amikor az Rómába látogatott, megakadályozva ezzel, hogy az osztrák egyház elszakadjon a Szentszéktől.

Jegyzetek 

Ausztria történelme
Német-római Birodalom
1782
A fordított Canossa-járás az azes esemény , amikor II. József császárhoz utazott VI. Piusz pápa , mivel II. József nem volt hajlandó elfogadni a pápa ellenvetéseit türelmi rendeletével kapcsolatban . Nevét azben történt Canossa-járásról kapta , amikor IV . Henrik császár megalázkodott a pápánál , mivel utóbbi kiátkozta őt . Előzmények II. József egyházpolitikájának – a szűkebb értelemben vett jozefinizmusnak – az volt a célja , hogy alárendeljék az egyházat az államnak . A jozefinista egyházpolitika korlátozni igyekezett a pápaság befolyását a Habsburg Birodalom területén . Előzménye ennek , hogy Mária Terézia májusén kiadott rendelete értelmében a Habsburgok örökös tartományaiban minden pápai brévét csak az uralkodó engedélyével ( placetum regium ) lehet kihirdetni . II. József márciusán megújította és Magyarországra is kiterjesztette ezt a rendeletet . Több pápai bullát betiltottak , amelyek sértették az állam tekintélyét. októberén kiadta II. József türelmi rendeletét , amelyben szabadabb vallásgyakorlást biztosított a protestánsoknak , és megengedte számukra a hivatalviselést . Bár I. Lipót óta már nem üldözték a protestánsokat , csak ez a rendelet biztosított teljes toleranciát . II. József januárén kiadott rendeletében feloszlatta azokat a szerzetesrendeket , amelyek nem végeztek „ hasznos munkát” , azaz oktatást , képzést vagy termelést . Az egyházi ünnepnapok számát is csökkentette . Az esemény VI. Piusz pápa a császárt az egyházát érintő rendeletek visszavonására szerette volna bírni , ezért márciuse és áprilise között Bécsben időzött . A fordított Canossa-járás azonban annyira eredménytelen volt , hogydecemberében már a pápának kellett engedményeket tenni a császárnak , amikor az Rómába látogatott , megakadályozva ezzel , hogy az osztrák egyház elszakadjon a Szentszéktől . Jegyzetek Ausztria történelme Német-római Birodalom 1782