Mészáros László (szobrász)
Mészáros László (Budapest, Ferencváros, 1905. szeptember 18. – Szovjetunió, 1945. szeptember 5.) szobrászművész, a sztálini önkény áldozata. Mészáros Márta filmrendező apja.

Életpályája
Nagyszülei földművesek voltak, apja vasöntő munkás. Gyermekkorát szegénységben élte le. Hat testvére volt. Korán meglátszott művészeti tehetsége, már kis gyerekként rajzolt, formázott. A polgári iskola elvégzése után kereskedelmi iskolába iratkozott be, de egyik tanára javaslatára abbahagyta, és ötvöstanulónak ment. 1924-ben szabadult fel ötvösként. Még abban az évben beiratkozott az Iparművészeti Iskolába. Osztálytársai voltak Amerigo Tot, Grantner Jenő, Huszár Imre, Ispánki József, Szomor László, Vilt Tibor. Ekkori tevékenységét nagy tudásvágy, szorgalom és akarat jellemezte. Vilt Tiborral műtermet építettek. 1927-ben abbahagyta az iskolát. Lelkesen dolgozott, megmintázta testvéreit, a szomszéd pékség legényeit. Rövid idő alatt ismert szobrásszá vált. Lyka Károly is méltatta őstehetségét. Barátságot kötött Derkovits Gyula és Medgyessy Ferenc művészekkel. 1930-ban 3000 pengő értékű Ferenc József-díjat nyert (Szőnyi Istvánnal közösen), s ugyanezen év novemberében feleségül vette Kovács Vilmát. Ezután sikeres külföldi kiállítások (Graz, Berlin) következtek.

1932-ben hároméves ösztöndíjat nyert a Római Magyar Intézetbe, ahova később felesége is követte. 1934-ben tértek haza, de nem tudnak beilleszkedni az itthoni életbe. Ekkor Mészáros László úgy érezte, hogy baloldalisága miatt maradnak el a megrendelések. 1935-ben Bécsen keresztül a Szovjetunióba utaztak, ahol néhány évet szerettek volna tölteni. Ott nagy lelkesedéssel vetette bele magát a munkába, 1936-ban Kirgíziába költöztek, ahol a céljuk egy Képzőművészeti Akadémia létrehozása volt, amelyben a szobrásztanszéket ő maga irányította volna. Frunzéba hívta Moszkvából Arapov szobrászt. Nemcsak portrékat készített, hanem vasúti pályaudvarokat és parkot is tervezett, majd besegített a kirgiz kormánypalota tervezésébe is. Felismerte, hogy a kirgiz dungánminták nagyon hasonlítanak a kalotaszegi formákhoz. Márvány után kutatott, amikor 1938. március 19-én teljesen váratlanul letartóztatták, és koholt vádak alapján elítélték. Szobrai nagy részét összetörték. Későbbi sorsáról kevés hír van, egyesek szerint még ugyanabban az évben kivégezték, más adatok szerint 1945-ben halt meg. Ugyancsak a Szovjetunióban halt meg felesége is, lányuk 1946-ban került vissza Budapestre.

Munkássága
Kortársai rendkívül tehetségesnek tartották, aki már fiatalon külföldön is elismert szobrász volt.

Művei
 Fiatal munkás
 Tékozló fiú, 1930
 Mongol tavasz
 Ülő munkás
 Önarckép
 Korsós nő
 Kisleányfej és más, megrendelésekre készült portrék
 Séta a természetben
 Beethoven
 Mikes Lajos síremléke
 Nagy Endre portréja
 Hatvany Ferenc portréja
 Férfiportré
 Nőiportré
 Ybl Ervin portréja
 Klimkó-portré
 Gondolkodó öregasszony
 Mária-szobor (kétméteres)
 Madzsar József portréja
 Ismeretlen ló

Emlékezete 
1976-ban alakult a Mészáros László Képzőművészeti Egyesület, amely 2016-tól Baráti Körként működik. 

2005-ben Mészáros László születésének 100. évfordulójára az egyesület szobrot állított a névadó művésznek a Klauzál Gábor Budafok-Tétény Művelődési Házban. Az alkotás Hajas József műve.

Lánya, Mészáros Márta, több filmben is megemlékezik szüleiről, a szovjetunióbeli életükről. Ilyen például a Kisvilma – Az utolsó napló címú film is.

Jegyzetek

Források
Artportal: Artportal lexikon
MLKK: Mészáros László Képzőművészeti Kör, Névadónk
MÉL: 
Szép Ernő 1929: Szép Ernő: Fiatal szobrász, Ujság, 1929. június 16. Online hozzáférés

További információk
Kontha Sándor: Mészáros László 1905-1945, Corvina Kiadó, Budapest, 1966
Nagy Ildikó: Mészáros László pályakezdése, Művészettörténeti Értesítő, 1982. XXXI. évf. 1. sz. 41–46., Online hozzáférés
Kovács Viola: Tékozló fiú, Online hozzáférés

1905-ben született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Magyar szobrászok
Emigráns magyarok
A sztálini tisztogatások magyar áldozatai
Mészáros László ( Budapest , Ferencváros , szeptember – Szovjetunió , szeptember ) szobrászművész , a sztálini önkény áldozata . Mészáros Márta filmrendező apja . Életpályája Nagyszülei földművesek voltak , apja vasöntő munkás . Gyermekkorát szegénységben élte le . Hat testvére volt . Korán meglátszott művészeti tehetsége , már kis gyerekként rajzolt , formázott . A polgári iskola elvégzése után kereskedelmi iskolába iratkozott be , de egyik tanára javaslatára abbahagyta , és ötvöstanulónak ment.ben szabadult fel ötvösként . Még abban az évben beiratkozott az Iparművészeti Iskolába . Osztálytársai voltak Amerigo Tot , Grantner Jenő , Huszár Imre , Ispánki József , Szomor László , Vilt Tibor . Ekkori tevékenységét nagy tudásvágy , szorgalom és akarat jellemezte . Vilt Tiborral műtermet építettek.ben abbahagyta az iskolát . Lelkesen dolgozott , megmintázta testvéreit , a szomszéd pékség legényeit . Rövid idő alatt ismert szobrásszá vált . Lyka Károly is méltatta őstehetségét . Barátságot kötött Derkovits Gyula és Medgyessy Ferenc művészekkel.banpengő értékű Ferenc József-díjat nyert ( Szőnyi Istvánnal közösen ) , s ugyanezen év novemberében feleségül vette Kovács Vilmát . Ezután sikeres külföldi kiállítások ( Graz , Berlin ) következtek . 1932-ben hároméves ösztöndíjat nyert a Római Magyar Intézetbe , ahova később felesége is követte.ben tértek haza , de nem tudnak beilleszkedni az itthoni életbe . Ekkor Mészáros László úgy érezte , hogy baloldalisága miatt maradnak el a megrendelések.ben Bécsen keresztül a Szovjetunióba utaztak , ahol néhány évet szerettek volna tölteni . Ott nagy lelkesedéssel vetette bele magát a munkába, ban Kirgíziába költöztek , ahol a céljuk egy Képzőművészeti Akadémia létrehozása volt , amelyben a szobrásztanszéket ő maga irányította volna . Frunzéba hívta Moszkvából Arapov szobrászt . Nemcsak portrékat készített , hanem vasúti pályaudvarokat és parkot is tervezett , majd besegített a kirgiz kormánypalota tervezésébe is . Felismerte , hogy a kirgiz dungánminták nagyon hasonlítanak a kalotaszegi formákhoz . Márvány után kutatott , amikor márciusén teljesen váratlanul letartóztatták , és koholt vádak alapján elítélték . Szobrai nagy részét összetörték . Későbbi sorsáról kevés hír van , egyesek szerint még ugyanabban az évben kivégezték , más adatok szerintben halt meg . Ugyancsak a Szovjetunióban halt meg felesége is , lányukban került vissza Budapestre . Munkássága Kortársai rendkívül tehetségesnek tartották , aki már fiatalon külföldön is elismert szobrász volt . Művei Fiatal munkás Tékozló fiú , Mongol tavasz Ülő munkás Önarckép Korsós nő Kisleányfej és más , megrendelésekre készült portrék Séta a természetben Beethoven Mikes Lajos síremléke Nagy Endre portréja Hatvany Ferenc portréja Férfiportré Nőiportré Ybl Ervin portréja Klimkó-portré Gondolkodó öregasszony Mária-szobor ( kétméteres ) Madzsar József portréja Ismeretlen ló Emlékezete 1976-ban alakult a Mészáros László Képzőművészeti Egyesület , amelytól Baráti Körként működik . 2005-ben Mészáros László születésének évfordulójára az egyesület szobrot állított a névadó művésznek a Klauzál Gábor Budafok-Tétény Művelődési Házban . Az alkotás Hajas József műve . Lánya , Mészáros Márta , több filmben is megemlékezik szüleiről , a szovjetunióbeli életükről . Ilyen például a Kisvilma – Az utolsó napló címú film is . Jegyzetek Források Artportal : Artportal lexikon MLKK : Mészáros László Képzőművészeti Kör , Névadónk MÉL : Szép Ernő Szép Ernő : Fiatal szobrász , Ujság , június Online hozzáférés További információk Kontha Sándor : Mészáros László Corvina Kiadó, Budapest , Nagy Ildikó : Mészáros László pályakezdése , Művészettörténeti Értesítő , XXXI. évf. sz.46. , Online hozzáférés Kovács Viola : Tékozló fiú , Online hozzáférés 1905-ben született személyek 1945-ben elhunyt személyek Budapesten született személyek Magyar szobrászok Emigráns magyarok A sztálini tisztogatások magyar áldozatai