Topits Alajos József
Topits Alajos József (Pest, 1855. március 30. – Budapest, 1926. október 9.) császári és királyi udvari szállító, a „Topits József Fia Első Magyar Gőztésztagyár” (Erste ungarische Dampfmehlspeisenfabrik) tulajdonosa, a Ferenc József-rend lovagja, az Országos Ipar Tanács tagja, az Országos Iparegyesület Igazgatóságának a tagja, Budapest főváros törvényhatósági és közigazgatási bizottsága tagja, Budapest főváros közrendészeti bizottsági tagja, Budapest főváros fizetéstelen árvaszéki ülnöke, Budapest főváros központi választmányi tagja, budapesti virilista.

Élete

A jómódú és előkelő római katolikus nagypolgári származású Topits családban született. A a patrícius família Morvaországból érkezett Magyarországra, amikor legidősebb Topits József okleveles tanító Isztimérre szerzett oktatói állást. Nejétől Braun Annától származó fia Topits József kereskedő Gödöllőre költözött, majd végül ennek a fia Topits József András tésztagyáros Pestre; habár a Magyar Királyságban nem nemesi rendű, ősrégi polgári családi címert viseltek. Édesapja a gödöllői születésű Topits József András (1824–1876) gőztésztagyár tulajdonos, pesti választott polgár, Budapest fővárosi képviselő-testületi tag, édesanyja a szintén régi polgári pesti római katolikus Prückler családból való Prückler Klára Eleonóra Julianna (1833–1907) volt. Apai nagyszülei Topits József (1790-1837), gödöllői kereskedő, és a váci születésű Dlaskovits Borbala Klára (1805–1840) voltak. Anyai nagyszülei Prückler József (1804–1866), pékmester, 1848-as alhadnagy a pesti gyalog nemzetőrség 4. századánál és Danner Anna (1809–1889) voltak. Topits Józsefné Prückler Klára apai dédapja még Mária Terézia korában az alsó-bajorországi Schwarzenbachból költözött át a Magyar Királyságba. Topits Alajos József édesanyjának a nagybátyja, Prückler Ignác (1809–1876), pezsgőgyáros, a "Prückler Ignácz Magyarország első rum-, likőr- és pezsgőgyára" alapítója és tulajdonosa; Topits Józsefné unokatestvére, pedig Prückler Ignácnak a fia, Prückler László (1847–1929) pezsgőgyár-tulajdonos volt. Keresztszülei az anyai nagyanyának a bátyja, Danner Alajos (1805–1889), makói serház tulajdonos, és annak a neje, Danner Alajosné Dlaskovits Alojzia (1810–1869), aki Topits Alajos apai nagyanyjának a húga volt. Elsőfokú unokatestvére Temple Rezső (1874–1945), ügyvéd, belügyminisztériumi államtitkár, országgyűlési képviselő, tartalékos hadnagy, a Ferenc József-rend lovagja, akinek az anyja Temple Rezsőné Prückler Eleonóra (1842–1922) volt. 

A Topits család a pesti Hatvani utca 10. szám alatti levő palotájukban lakott, amelynek utcaszintjén működött a Neruda Nándor féle „Aranyméhkas” nevű drogériája. Topits Alajos, az édesapja által 1859-ben alapított Topits József fia gőztésztagyárát örökölte; a gyár a Hatvani utcában üzemelt 1867-ig, amikor Topits József elnök, Weichselbeger János (1829–1874) tésztagyáros cégtársával együtt úgy döntött, hogy a Dob utca 37. szám alá költöztetik át.

1876-tól, Topits Alajos özvegy édesanyjával, Prückler Klárával együtt vezette a gyárat. 1878. április 11.-én a belvárosi pesti római katolikus plébánián, anyja házasságot és öröklési szerződést kötött új férjével, a nagyváradi születésű Glatz Nándorral (1833–1909), aki később cégvezetőként is tevékenykedett. Magyarországon a Sütő- és tésztaipar Történetében fontos helyet foglalt el a Topits József fia gőztésztagyár, mivel az első volt a maga nemében az osztrák-magyar monarchiában. A nagy üzem nemcsak gőztésztát, hanem ostyát, pecsétviaszt és más művegytani terményeket is gyártott. A tésztagyártmányokat nemcsak Magyarországon és Ausztrián belül kerültek piacra, hanem Szerbiába és Romániába is exportálták.

Topits Alajos József a vegyészeti ipar és tésztagyártás terén szerzett magának jó hírnevet, és már 1893-ban az Országos Iparegyesület Igazgatóságának a tagja is volt. A gőz tésztagyára a császári és udvari szállító tésztaüzem volt. 1896-ban Topits Alajos Józsefnek a Ferenc József-rend lovagi kitüntetést adományozta az uralkodó. Topits Alajos József aktívan vett részt Budapest városának a közigazgatási és törvényhatósági életében; Budapest főváros törvényhatósági bizottsága tagja, valamint a közigazgatási bizottság tagja is volt folyamatosan 1905-től 1918-ig. Közrendészeti bizottsági taggá is választották. 1910. március hónapjára Budapest főváros fizetéstelen árvaszéki ülnökké választották. 1926. május 16-án megtörtént a budapesti Szent Rókus kápolna harangjainak felszentelése. A mélyen vallásos Topits Alajos a nagyobb harangbizottság egyik alelnöke volt Törley Dezsővel együtt. Topits Alajos szenvedélyes vadász volt, több agancstrófeával díszítette háza falait.

A tésztagyár egészen az 1920-as évek végig üzemelt ugyanabban a helyiségben, a Dob utca 37. szám alatt. Az első világháború és a román hadsereg megszállása alatt szenvedett károk miatt a gőztésztagyár nem tudott újra talpra állni; a gyárat a román seregek alaposan kifosztották gépeitől, alapanyagaitól és kész termékeitől. 1925. novemberében a budapesti királyi törvényszék mint csődbíróság a "Topits József fia tésztaipar" részvénytársaság budapesti (VII., Dob-u. 37. öz.) ellen, ennek bárból található ingó vagyonára és a magyar állam területén levő ingatlan javaira a csődöt megnyitotta. Ekkor Topits Alajos József egészsége rohamosan kezdett romlani, végül szívszélhűdést kapott és elhunyt. Halála után fia, Toptis Alajos Nándor vette át a tésztagyár vezetését.

Házasságai és gyermekei
1879. október 5.-én Székesfehérváron Topits Alajos József házasságot kötött első feleségével, a jómódú római katolikus székesfehérvári polgári származású Felmayer Vilma Ottilia (*Székesfehérvár, 1860. január 7.–†Budapest, 1940. szeptember 3.) kisasszonnyal, aki idősebb Felmayer István (1813–1888), székesfehérvári kékfestőgyáros, és Mutz Julianna (1815-1883) lánya volt. Topits Alajos és Felmayer Vilma házásságából egyetlenegy leány született, Topits Klára Júlia Irma (*Székesfehérvár, 1880. július 20.–†Székesfehérvár, 1881. október 19.), aki 14 hónaposan hunyt el. A gyermek nélküli viharos kapcsolat hamarosan végződött; nem sokkal a polgári anyakönyvezés bevezetése után, több éves veszekedés és különélés után, 1897. január 12-én a tésztagyáros beadta a válókeresetet. Elváláskor vissza kellett fizetnie a 100 ezer koronás hozományt a székesfehérvári születésű, szegedi származású nejének. Második felesége, a római katolikus, pesti születésű Eckstein Franciska Otília (*Pest, 1870. június 15.–†Budapest, 1945. január 26.) lett, akinek az édesapja a pozsonyi születésű, evangélikus felekezetű Eckstein János Károly (1836-1886), pesti aranyverő, anyja, Kroll Jozefa (1842-1889) volt. Eckstein Franciska nagyszülei Eckstein János Keresztély (1810–1883), aranyverő, és a bécsi születésű római katolikus Appel Anna (1812–1858) volt; Eckstein János Keresztély egy ősrégi nürnbergi ágostai hitvallású polgári család sarja volt, amely a 19. század elején vándorolt át Pozsonyba; dédapja, Eckstein Leonhard, Nürnbergben molnár volt. Topits Alajos és Eckstein Franciska 1901. január 26.-án kötöttek házasságot, Budapesten a VII. kerületben; a tanúk Topits Alajos két rokona, a mostohaapja, Glatz Nándor (1833–1909), valamint, a nagybátyja, Temple Rezső (1826–1908), a triesti általános biztosító társulat főtisztviselője, akinek a neje Prückler Eleonóra volt. 1901. február 5.-én Topits Alajos és Eckstein Franciska szerződést kötöttek, amelyen az úr örökbe fogadta nejének a kiskorú gyermekeit, akik még törvénytelen helyzetben születtek tőle a házasságkötés előtt. A második feleségétől született:
Topits Alajos Nándor Károly (Budapest, 1894. január 14.–Budapest, 1930. május 30.), gőztésztagyár tulajdonosa, igazgatója, tartalékos főhadnagy. Felesége: Bunczel Margit (Budapest, 1899. február 28.–Budapest, 1980. július 3.).
Topits Franciska Emília (Budapest, 1895. augusztus 19.–Székesfehérvár, 1964. október 15.). Férje: dr. Pfeifer István Rudolf (Budapest, 1880. szeptember 23.–Székesfehérvár, 1961. január 12.), székesfehérvári fül-, orr- gége és sebész szakorvos.
Topits József Rezső (Budapest, 1897. május 27.–Budapest, 1969. július 17.), császári és királyi 10. huszárezredbeli tartalékos zászlós, a Magyar Nemzeti Bank főellenőre. Felesége: tharnói Kostyál Mária Judit Margit (Bécs, 1905. március 13.–?).
Topits Károly Imre (Budapest, 1899. július 27.–Budapest, 1966. november 25.), tartalékos huszárszázados.
Topits Klára Mária (Budapest, 1901. november 21.–Bogotá, 1993. június 17.). Férje: Lenz József (Budapest, 1897. március 18. – Bogotá, Kolumbia, 1965. március 14.), nagykereskedő, kereskedelmi tanácsos, földbirtokos, tartalékos huszárszázados, a „Pro Ecclesia et Pontifice érdemrend” tulajdonosa, a "Gyümölcsexportőrök és Importőrök Egyesülete" elnöke.

Származása

Jegyzetek

Magyar kereskedők, bankárok, iparosok
1855-ben született személyek
1926-ban elhunyt személyek
A Ferenc József-rend tagjai
Római katolikus magyarok
Topits Alajos József ( Pest , március – Budapest , október ) császári és királyi udvari szállító , a „ Topits József Fia Első Magyar Gőztésztagyár” ( Erste ungarische Dampfmehlspeisenfabrik ) tulajdonosa , a Ferenc József-rend lovagja , az Országos Ipar Tanács tagja , az Országos Iparegyesület Igazgatóságának a tagja, Budapest főváros törvényhatósági és közigazgatási bizottsága tagja, Budapest főváros közrendészeti bizottsági tagja, Budapest főváros fizetéstelen árvaszéki ülnöke, Budapest főváros központi választmányi tagja , budapesti virilista . Élete A jómódú és előkelő római katolikus nagypolgári származású Topits családban született . A a patrícius família Morvaországból érkezett Magyarországra , amikor legidősebb Topits József okleveles tanító Isztimérre szerzett oktatói állást . Nejétől Braun Annától származó fia Topits József kereskedő Gödöllőre költözött , majd végül ennek a fia Topits József András tésztagyáros Pestre ; habár a Magyar Királyságban nem nemesi rendű , ősrégi polgári családi címert viseltek . Édesapja a gödöllői születésű Topits József András1876 ) gőztésztagyár tulajdonos , pesti választott polgár, Budapest fővárosi képviselő-testületi tag , édesanyja a szintén régi polgári pesti római katolikus Prückler családból való Prückler Klára Eleonóra Julianna1907 ) volt . Apai nagyszülei Topits József gödöllői kereskedő , és a váci születésű Dlaskovits Borbala Klára1840 ) voltak . Anyai nagyszülei Prückler József1866 ) , pékmester, as alhadnagy a pesti gyalog nemzetőrség századánál és Danner Anna1889 ) voltak . Topits Józsefné Prückler Klára apai dédapja még Mária Terézia korában az alsó-bajorországi Schwarzenbachból költözött át a Magyar Királyságba . Topits Alajos József édesanyjának a nagybátyja , Prückler Ignác1876 ) , pezsgőgyáros , a " Prückler Ignácz Magyarország első rum- , likőr- és pezsgőgyára " alapítója és tulajdonosa ; Topits Józsefné unokatestvére , pedig Prückler Ignácnak a fia , Prückler László1929 ) pezsgőgyár-tulajdonos volt . Keresztszülei az anyai nagyanyának a bátyja , Danner Alajos1889 ) , makói serház tulajdonos , és annak a neje , Danner Alajosné Dlaskovits Alojzia1869 ) , aki Topits Alajos apai nagyanyjának a húga volt . Elsőfokú unokatestvére Temple Rezső1945 ) , ügyvéd , belügyminisztériumi államtitkár , országgyűlési képviselő , tartalékos hadnagy , a Ferenc József-rend lovagja , akinek az anyja Temple Rezsőné Prückler Eleonóra1922 ) volt . A Topits család a pesti Hatvani utca szám alatti levő palotájukban lakott , amelynek utcaszintjén működött a Neruda Nándor féle „ Aranyméhkas” nevű drogériája . Topits Alajos , az édesapja általben alapított Topits József fia gőztésztagyárát örökölte ; a gyár a Hatvani utcában üzemeltig , amikor Topits József elnök , Weichselbeger János1874 ) tésztagyáros cégtársával együtt úgy döntött , hogy a Dob utca szám alá költöztetik át . 1876-tól , Topits Alajos özvegy édesanyjával , Prückler Klárával együtt vezette a gyárat. április-én a belvárosi pesti római katolikus plébánián , anyja házasságot és öröklési szerződést kötött új férjével , a nagyváradi születésű Glatz Nándorral1909 ) , aki később cégvezetőként is tevékenykedett . Magyarországon a Sütő- és tésztaipar Történetében fontos helyet foglalt el a Topits József fia gőztésztagyár , mivel az első volt a maga nemében az osztrák-magyar monarchiában . A nagy üzem nemcsak gőztésztát , hanem ostyát , pecsétviaszt és más művegytani terményeket is gyártott . A tésztagyártmányokat nemcsak Magyarországon és Ausztrián belül kerültek piacra , hanem Szerbiába és Romániába is exportálták . Topits Alajos József a vegyészeti ipar és tésztagyártás terén szerzett magának jó hírnevet , és márban az Országos Iparegyesület Igazgatóságának a tagja is volt . A gőz tésztagyára a császári és udvari szállító tésztaüzem volt.ban Topits Alajos Józsefnek a Ferenc József-rend lovagi kitüntetést adományozta az uralkodó . Topits Alajos József aktívan vett részt Budapest városának a közigazgatási és törvényhatósági életében ; Budapest főváros törvényhatósági bizottsága tagja , valamint a közigazgatási bizottság tagja is volt folyamatosantőlig . Közrendészeti bizottsági taggá is választották. március hónapjára Budapest főváros fizetéstelen árvaszéki ülnökké választották. májusán megtörtént a budapesti Szent Rókus kápolna harangjainak felszentelése . A mélyen vallásos Topits Alajos a nagyobb harangbizottság egyik alelnöke volt Törley Dezsővel együtt . Topits Alajos szenvedélyes vadász volt , több agancstrófeával díszítette háza falait . A tésztagyár egészen azas évek végig üzemelt ugyanabban a helyiségben , a Dob utca szám alatt . Az első világháború és a román hadsereg megszállása alatt szenvedett károk miatt a gőztésztagyár nem tudott újra talpra állni ; a gyárat a román seregek alaposan kifosztották gépeitől , alapanyagaitól és kész termékeitől. novemberében a budapesti királyi törvényszék mint csődbíróság a " Topits József fia tésztaipar " részvénytársaság budapesti ( VII. , Dob-u. öz . ) ellen , ennek bárból található ingó vagyonára és a magyar állam területén levő ingatlan javaira a csődöt megnyitotta . Ekkor Topits Alajos József egészsége rohamosan kezdett romlani , végül szívszélhűdést kapott és elhunyt . Halála után fia , Toptis Alajos Nándor vette át a tésztagyár vezetését . Házasságai és gyermekei 1879. október-én Székesfehérváron Topits Alajos József házasságot kötött első feleségével , a jómódú római katolikus székesfehérvári polgári származású Felmayer Vilma Ottilia ( *Székesfehérvár , január–† Budapest , szeptember ) kisasszonnyal , aki idősebb Felmayer István1888 ) , székesfehérvári kékfestőgyáros , és Mutz Juliannalánya volt . Topits Alajos és Felmayer Vilma házásságából egyetlenegy leány született , Topits Klára Júlia Irma ( *Székesfehérvár , július–†Székesfehérvár , október ) , akihónaposan hunyt el . A gyermek nélküli viharos kapcsolat hamarosan végződött ; nem sokkal a polgári anyakönyvezés bevezetése után , több éves veszekedés és különélés után , januárén a tésztagyáros beadta a válókeresetet . Elváláskor vissza kellett fizetnie aezer koronás hozományt a székesfehérvári születésű , szegedi származású nejének . Második felesége , a római katolikus , pesti születésű Eckstein Franciska Otília ( *Pest , június–† Budapest , január ) lett , akinek az édesapja a pozsonyi születésű , evangélikus felekezetű Eckstein János Károly pesti aranyverő , anyja , Kroll Jozefavolt . Eckstein Franciska nagyszülei Eckstein János Keresztély1883 ) , aranyverő , és a bécsi születésű római katolikus Appel Anna1858 ) volt ; Eckstein János Keresztély egy ősrégi nürnbergi ágostai hitvallású polgári család sarja volt , amely a század elején vándorolt át Pozsonyba ; dédapja , Eckstein Leonhard , Nürnbergben molnár volt . Topits Alajos és Eckstein Franciska január-án kötöttek házasságot , Budapesten a VII. kerületben ; a tanúk Topits Alajos két rokona , a mostohaapja , Glatz Nándor1909 ) , valamint , a nagybátyja , Temple Rezső1908 ) , a triesti általános biztosító társulat főtisztviselője , akinek a neje Prückler Eleonóra volt . február-én Topits Alajos és Eckstein Franciska szerződést kötöttek , amelyen az úr örökbe fogadta nejének a kiskorú gyermekeit , akik még törvénytelen helyzetben születtek tőle a házasságkötés előtt . A második feleségétől született : Topits Alajos Nándor Károly ( Budapest , január–Budapest , május ) , gőztésztagyár tulajdonosa , igazgatója , tartalékos főhadnagy . Felesége : Bunczel Margit ( Budapest , február–Budapest , július ) . Topits Franciska Emília ( Budapest , augusztus–Székesfehérvár , október ) . Férje : dr. Pfeifer István Rudolf ( Budapest , szeptember–Székesfehérvár , január ) , székesfehérvári fül- , orr- gége és sebész szakorvos . Topits József Rezső ( Budapest , május–Budapest , július ) , császári és királyi huszárezredbeli tartalékos zászlós , a Magyar Nemzeti Bank főellenőre . Felesége : tharnói Kostyál Mária Judit Margit ( Bécs , március– ? ) . Topits Károly Imre ( Budapest , július–Budapest , november ) , tartalékos huszárszázados . Topits Klára Mária ( Budapest , november–Bogotá , június ) . Férje : Lenz József ( Budapest , március – Bogotá , Kolumbia , március ) , nagykereskedő , kereskedelmi tanácsos , földbirtokos , tartalékos huszárszázados , a „ Pro Ecclesia et Pontifice érdemrend” tulajdonosa , a " Gyümölcsexportőrök és Importőrök Egyesülete " elnöke . Származása Jegyzetek Magyar kereskedők , bankárok , iparosok 1855-ben született személyek 1926-ban elhunyt személyek A Ferenc József-rend tagjai Római katolikus magyarok