Nyugati tér
A Nyugati tér Budapest egyik fontos közlekedési csomópontja, a Nyugati pályaudvar mellett. Nagy forgalmú utcák keresztezik, közigazgatásilag Budapestnek három kerületét kapcsolja össze: az V., a VI. és a XIII. kerületet.

A VI. kerület határa keleten a Bajcsy-Zsilinszky út és a Váci út tengelyvonala, nyugaton a Szent István körút tengelyvonalától délre az V. kerület (Lipótváros), északra a XIII. kerület (Újlipótváros).

Elnevezése 
Noha a pályaudvart 1891-től Nyugati pályaudvarnak hívták, a csarnokot kivitelező Eiffel cég után a köznyelv Párizsi térként emlegette. 1914-ben hivatalosan Berlini tér lett, majd a tíz évvel később felépített hatszögletű trafik, a „banántorony” után – itt árultak először banánt Budapesten – Banán térnek hívta a lakosság. A második világháborút követően 1945-től a Marx tér nevet kapta, végül 1992-től ismét Nyugati tér lett.

Csatlakozó utcák 
A házszámok az utcák két átellenes (szemben fekvő) oldalára vonatkoznak
Bajcsy-Zsilinszky út 67.
 Jókai utca 33. és 34.
 Teréz körút 49. illetve 62.
Kádár utca 2.
Váci út 2.
Szent István körút 29., illetve 30.
Stollár Béla utca 24.

Története 
A mai Nyugati tér helyén már a középkorban is vezetett országút, ami Pestet kötötte össze az északi országrésszel. Az 1700-as években a hóhér háza és a kivégzőhely állt ott: a hóhér a kivégzések mellett a holttestek elhantolásáért és a beteg állatok elpusztításáért is felelős volt.

A 19. század elejéig csupán a váci országút (Waizner Linie) és a váci árvízvédelmi töltés (Waizner Damm) állt ezen a helyen. A Lipótváros parcellázása lehetővé tette az egyik keresztutca, a jelenlegi Szent István körút létrejöttét (akkoriban Tüköry-gát), 1848 körül Fegyvergyár utca. A Terézváros beépülése létrehozta annak északi határát, egy házsort a Jókai utcán túl (Fabriken Gasse). Ez a terület hatalmas károkat szenvedett már az 1838-as árvíztől. Tőle északra kertek és majorságok terültek el.

A telkek olcsósága miatt gyárak épültek a környéken; a tér jelenlegi helyéhez legközelebb az Árpád Hengermalom (a jelenlegi Szent István körút vonalában) és az Unió gőzmalom (a jelenlegi Kádár utca területén, 1867) és a Pesti Cukorfinomító Gyár-Egyesület (a jelenlegi Bihari János utca területén 1830-1854).

A terület fejlődésének hatalmas lökést adott a Pesti indóház, a Nyugati pályaudvar elődjének építése a Szervita réten. A jelenlegi Jókai utca utolsó háza a Vasút számára épült fel: háztömb a jelenlegi Teréz körút, a Podmaniczky utca (akkor Három bárány utca) és a Jókai utca között.

1872-ben már három lóvasúti vágány szelte át a teret. A vasút (akkor: Osztrák-Magyar Vasút Társaság) modernebb épületet tervezett az Indóház helyére, ez a jelenlegi Nyugati pályaudvar. A váci vonal fejállomásának eredeti neve: Délkeleti Állam Vasút Pálya Udvara. Csaknem ugyanabban az időben elkezdődött a Nagykörút tervezése. Ezek miatt el kellett bontani a vasút egyik épületét. Másrészről, a megnövekedett forgalom hatására felépült az első szálloda a jelenlegi Skála áruház helyén (eredetileg Vasút fogadó, 1864-től London szálloda néven ismertük a Berlini tér 1. alatt). Ezzel létrejött a Jókai utca torkolata, amely a térre nyílott.

Az Indóház mellől 1860-ban már iparvágány ágazott le, keresztezte a teret, és bekanyarodott a Stollár Béla utcába (akkor Valero utca). A régi Indóházhoz tartozó Királyi Váróterem helyére került később a Westend-ház. A vágányok eredetileg a mai Teréz körút és a Jókai utca közötti aluljáró területéig értek.

A vasút hatalmas területet birtokolt. Ennek jelenlegi következménye, hogy azonos helyrajzi számon nagyon sok albetét található, egészen a Dózsa György útig), például maga a pályaudvar (28224/51), a WestEnd City Center (28224/7 és 28224/8), a Posta ( 28224/52), a Pólus Holding Kft. (28244/38-28224/49) és az Eiffel Irodaház (szintén 28224/51).

A város adókedvezményekkel támogatta az új körút menti házak építését. A Szent István körút (akkor Lipót körút) és a Bajcsy-Zsilinszky út (akkor Váci körút) sarkán ekkor épült az első bérház, mindjárt erre a térre jellemző konvex alapterületi formával. A Szent István körutat a jelenlegi XIII. kerület rovására szélesítették, hogy méltó folytatásává legyen a szintén kiszélesített Teréz körútnak (ez az útvonal eredetileg S alakban délnek kanyarodott).

A Körút torkolata az Eisen Gasse (Vas utca) nevet viselte, távolabbi folytatása a Theresien Ring. E kettő egyesítéséből született meg a Teréz körút, már a jelenlegi szélességében. A körút kiszélesítése tette lehetővé az első villamosjárat elindítását.

A Nyugati pályaudvar mellett, közvetlenül a sarkon újabb szálloda épült, a Westend-ház. Ennek formája is konvex, a végén körív alapterülettel. A mögötte keletkezett kis utca nevet nem kapott (néha Westend udvar néven említették). A század folyamán az épület állapota romlott, ekkor már garni-szállóként is működött.

A 20. századra már térré fejlődött közterület ekkor kapott tér nevet: ez lett a Berlini tér (egyes dokumentumokban Berlin tér) 1914. szeptember 9-én. Szélessége lehetővé tette, hogy konkurens villamosvasúti társaságok sínrengetege kanyarodjék a téren minden elképzelhető irányban (akkoriban problémát jelentett még a váltóállítás biztonságos végrehajtása).

Itt épült fel a Magyar–Német Bank épülete szintén konvex alaprajzzal (domború oldalával a tér felé). Földszintjén üzletek voltak és a jól ismert Ilkovits-büfé 1958-ig.

1937-ben a MÁV Üzletvezetőség épületének helyén (Jókai utca 33-35, illetve Berlini tér 2.) villamos körvágány épült. Később itt fordult a 71-es trolibusz. Hihetetlen, de a keskeny Jókai utcában két villamosvágány is volt, a villamosok itt fordultak rá a Bajcsy-Zsilinszky útra (akkor Vilmos császár út) A MÁV később (1981 után) átköltözött egy épülettel odébb, a Skála áruház épületének Jókai utcai részébe.

A második világháború a téren is hatalmas pusztítást okozott. Megsemmisült a London Szálloda; a Magyar-Német Banknak csak a földszintje maradt meg. Később mindkettőt elbontották, ezen a helyen áll a Skála áruház és a süllyesztett sétatér. Tekintettel arra, hogy ezen a helyen épület már nem áll, a háta mögötti, gépjárműforgalomra alkalmas utat nevezik Jókai utcának, amely valójában merőleges a Jókai utca vonalára. (Teréz körút 62.-Jókai utca 51.)

A Podmaniczky utcai villamosvonalakat trolibuszjáratok váltották fel 1952 után. Az egyik képen a Podmaniczky utca és a Jókai utca felsővezetékeinek kereszteződése látható, alatta egy 71-es jelzésű trolibusz (1957-es felvétel) kanyarodik ki a Jókai utcából a Nyugati térre–akkor Marx tér volt a neve. A járat viszonylag hosszú élete alatt csak rövid ideig járt a Nyugati téren

A Westend-házat lebontották. Felrobbantása 1978. február 22-én történt. A helyére került a buszvégállomás és a parkoló. A nevét viselő áruház a Váci út vonalán hátrébb épült fel. A Westend-ház a Nyugati tér (Berlini tér) 3. számot viselte, de inkább a Váci út 1. számmal jelölték meg. Elvileg a Teréz körút 59-es szám jelölné. A Váci úton az ezt követő házszám a 3. Itt áll az 1999-ben megnyílt WestEnd City Center bevásárlóközpont. Mivel az 1-es szám alatt nincsen már építmény, emiatt összevonva Váci út 1-3. számmal jelölik.

A Váci út és a Szent István körút sarka ténylegesen is Nyugati téri házszámot visel; ez a 4-es szám. A házszámozás ezután már folytonos.

1977-1984 között a Nyugati tér jelentős átalakuláson esett át, a tér jellegét alaposan megerősítve. Ezzel párhuzamosan elkezdődött Budapest második szövetkezeti áruházának, a Skála Metrónak építése, ami nyolc éven át tartott, és 1984. április 24-én fejeződött be.
A felüljáró építése 1980-ban történt. Mindez a 3-as Metró nyugati téri megállójának építéséhez kapcsolódik (1981. november 30-án készült el). A felüljáró szabadszereléses eljárással készült. Az elemeket helyre szállítva ragasztóval rögzítették és acélsodronnyal húzták feszesre. A kétszer egysávos, 420 méter hosszú felüljárót 1981. november 10-én adták át a forgalomnak.

A Nyugati tér kisebb felújításon esett át 2015-ben, amelyet 2015. október 7-én adtak át.

2019. május 16-án bejelentették, hogy a felüljárót elbontják, mert rontja a városképet, és a FŐMTERV vizsgálata alapján szintben is megoldható a keresztezés.

A Nyugati tér épületei 
 Nyugati tér 1.: hrsz. 28904. Bajcsy-Zsilinszky út 67. és a Jókai utca 44. sarka: Vasút fogadó, majd 1864-től London Szálloda. 1945-ben megsemmisült, utána a Bajcsy Zsilinszky úti villamosjáratok és 1952-től a Podmaniczky utcai trolibuszok közös végállomása lett. Itt 1976-1984 között épült fel a Skála Metró áruház. (Tekintettel arra, hogy a szomszédos telken már nem áll ház, gyakran említik Nyugati tér 1-2. számozással).
 Nyugati tér 2.: hrsz. 28902. Jókai utca 35. és a Teréz körút 62. sarka. A Magyar Német Bank félkör alakú épülete. A bank a földszinti helyiségeket kiadta üzlet nyitása céljára. A második világháborúban lebombázták, csak a földszinti része maradt meg. Itt működött 1925-től a legendás Ilkovics vendéglő, majd 1949-től a Népbüfé. 1961-ben bontották le. Mögötte állt a Pesti indóház maradványaként a MÁV Üzletvezetőség épülete. Robbantással bontották le 1978-ban. A MÁV irodái átköltöztek a Skála Metró épületébe. A két épület helyén ma a süllyesztett gyalogos aluljáró és a Jókai utca torkolatánál álló forgóóra található.
 Nyugati tér 3.: hrsz. 28244/1, a Váci út 1. és a Teréz körút 59. sarka: a hírhedt Westend szálloda telke. Szintén 1978-ban robbantással lebontva. A tér átépítése után itt kapott helyet az autóbusz állomás.
 Nyugati tér 4.: hrsz 25064, a XIII: kerületi Váci út 2. sarka. Épült 1891-ben. Tervezte Goldmann Ernő. Építtette: Feledi Miksa
 Nyugati tér 5.: hrsz. 25054, A XIII: kerületi Szent István körút utolsó épülete. Épült 1894-ben, építette: Holub József
 Nyugati tér 6.: hrsz. 25051, Az V. kerületi Szent István körút sarka. Épült 1878-ban Petschacher Gusztáv tervei alapján. Építtető: Első Hazai Pesti Takarékpénztár bérháza
 Nyugati tér 7.: hrsz. 25050, a Bajcsy-Zsilinszky út sarka. Épült 1886-ban Petschacher Gusztáv tervei alapján. Építtető Schubert Ármin és Hikisch Lajos.
 Nyugati tér 8.: hrsz. 25049. Épült 1886-ban Petschacher Gusztáv tervei alapján. Építtető Schubert Ármin és Hikisch Lajos.
 Nyugati tér 9.: hrsz. 25048. A Stollár Béla utca 24. sarka. 1887-ben épült Petschacher Gusztáv tervei alapján. Építtető: Magyar Általános Hitelbank.

Banán-sziget 
A pesti köznyelv Banán-szigetnek nevezte a tér jelentős részét kitöltő járdaszigetet. A járdasziget közepén állott egy hatszögletű pavilon, ahol édességet és néha banánt is árusítottak. Ez a pavilon egy emeletes, egyedi gyártású acélszerkezet volt, négy árusítóhelyet helyet tartalmazott. A négy árusítóhely közül az egyik banánt árult és ez lett az egész hely névadója. Az építményt a Haas és Somogyi speciális „üveg-vasszerkezetek” gyára rt. készítette. A tetején egy belülről megvilágított elektromos működtetésű óra volt elhelyezve.

A Banán-sziget története 
Az 1920-as években a tér nagy részét elfoglaló járdaszigetre épült a névadó pavilon. 1935-ben a villamosvonalakat átrendezték, és átalakították a teret. A korábbi keresztező villamosvágányt felszedték és egy hurokvágányt alakítottak ki, és ez a hurokvágány határolta az átalakult Banán-szigetet.

Az építmény tornyában elhelyezett óra volt Budapest első elektromos árammal működő köztéri órája. A terület kiterjedése, és az itt található pontos óra miatt hamar kedvelt találkozóhelye lett a városnak. Nem csak fiatalok találkozóhelye volt, hanem az akkor egyre népszerűbb kiránduló és turista mozgalmak egyik fontos kiinduló pontja lett. Találkozóhely funkcióját a Jókai utcai torkolatánál 1981-ben felállított és 2011-ben felújított forgóóra vette át.

Az 1960-as majd később az 1980-as években a Nyugati-tér (akkori néven Marx-tér) többszöri átépítésekor a járdasziget és a pavilon is elbontásra került. Előbb parkoló, majd a mai felüljáró, és a tér Jókai utcai oldalát elfoglaló aluljáró komplexum épült a helyére.

Közlekedés

Jegyzetek

Források 

Budapest V. kerületének utcái és terei
Budapest VI. kerületének utcái és terei
Budapest XIII. kerületének utcái és terei
A Nyugati tér Budapest egyik fontos közlekedési csomópontja , a Nyugati pályaudvar mellett . Nagy forgalmú utcák keresztezik , közigazgatásilag Budapestnek három kerületét kapcsolja össze : az V. , a VI. és a XIII. kerületet . A VI. kerület határa keleten a Bajcsy-Zsilinszky út és a Váci út tengelyvonala , nyugaton a Szent István körút tengelyvonalától délre az V. kerület ( Lipótváros ) , északra a XIII. kerület ( Újlipótváros ) . Elnevezése Noha a pályaudvarttől Nyugati pályaudvarnak hívták , a csarnokot kivitelező Eiffel cég után a köznyelv Párizsi térként emlegette.ben hivatalosan Berlini tér lett , majd a tíz évvel később felépített hatszögletű trafik , a „ banántorony” után – itt árultak először banánt Budapesten – Banán térnek hívta a lakosság . A második világháborút követőentől a Marx tér nevet kapta , végültől ismét Nyugati tér lett . Csatlakozó utcák A házszámok az utcák két átellenes ( szemben fekvő ) oldalára vonatkoznak Bajcsy-Zsilinszky út Jókai utca és Teréz körút illetve Kádár utca Váci út Szent István körút , illetve Stollár Béla utca Története A mai Nyugati tér helyén már a középkorban is vezetett országút , ami Pestet kötötte össze az északi országrésszel . Azas években a hóhér háza és a kivégzőhely állt ott : a hóhér a kivégzések mellett a holttestek elhantolásáért és a beteg állatok elpusztításáért is felelős volt . A század elejéig csupán a váci országút ( Waizner Linie ) és a váci árvízvédelmi töltés ( Waizner Damm ) állt ezen a helyen . A Lipótváros parcellázása lehetővé tette az egyik keresztutca , a jelenlegi Szent István körút létrejöttét ( akkoriban Tüköry-gát ) ,körül Fegyvergyár utca . A Terézváros beépülése létrehozta annak északi határát , egy házsort a Jókai utcán túl ( Fabriken Gasse ) . Ez a terület hatalmas károkat szenvedett már azas árvíztől . Tőle északra kertek és majorságok terültek el . A telkek olcsósága miatt gyárak épültek a környéken ; a tér jelenlegi helyéhez legközelebb az Árpád Hengermalom ( a jelenlegi Szent István körút vonalában ) és az Unió gőzmalom ( a jelenlegi Kádár utca területén,és a Pesti Cukorfinomító Gyár-Egyesület ( a jelenlegi Bihari János utca területén A terület fejlődésének hatalmas lökést adott a Pesti indóház , a Nyugati pályaudvar elődjének építése a Szervita réten . A jelenlegi Jókai utca utolsó háza a Vasút számára épült fel : háztömb a jelenlegi Teréz körút , a Podmaniczky utca ( akkor Három bárány utca ) és a Jókai utca között . 1872-ben már három lóvasúti vágány szelte át a teret . A vasút ( akkor : Osztrák-Magyar Vasút Társaság ) modernebb épületet tervezett az Indóház helyére , ez a jelenlegi Nyugati pályaudvar . A váci vonal fejállomásának eredeti neve : Délkeleti Állam Vasút Pálya Udvara . Csaknem ugyanabban az időben elkezdődött a Nagykörút tervezése . Ezek miatt el kellett bontani a vasút egyik épületét . Másrészről , a megnövekedett forgalom hatására felépült az első szálloda a jelenlegi Skála áruház helyén ( eredetileg Vasút fogadó,től London szálloda néven ismertük a Berlini tér alatt ) . Ezzel létrejött a Jókai utca torkolata , amely a térre nyílott . Az Indóház mellőlban már iparvágány ágazott le , keresztezte a teret , és bekanyarodott a Stollár Béla utcába ( akkor Valero utca ) . A régi Indóházhoz tartozó Királyi Váróterem helyére került később a Westend-ház . A vágányok eredetileg a mai Teréz körút és a Jókai utca közötti aluljáró területéig értek . A vasút hatalmas területet birtokolt . Ennek jelenlegi következménye , hogy azonos helyrajzi számon nagyon sok albetét található , egészen a Dózsa György útig ) , például maga a pályaudvar51 ) , a WestEnd City Center7 és8 ) , a Posta ( 52 ) , a Pólus Holding Kft.38-28224/49 ) és az Eiffel Irodaház ( szintén51 ) . A város adókedvezményekkel támogatta az új körút menti házak építését . A Szent István körút ( akkor Lipót körút ) és a Bajcsy-Zsilinszky út ( akkor Váci körút ) sarkán ekkor épült az első bérház , mindjárt erre a térre jellemző konvex alapterületi formával . A Szent István körutat a jelenlegi XIII. kerület rovására szélesítették , hogy méltó folytatásává legyen a szintén kiszélesített Teréz körútnak ( ez az útvonal eredetileg S alakban délnek kanyarodott ) . A Körút torkolata az Eisen Gasse ( Vas utca ) nevet viselte , távolabbi folytatása a Theresien Ring . E kettő egyesítéséből született meg a Teréz körút , már a jelenlegi szélességében . A körút kiszélesítése tette lehetővé az első villamosjárat elindítását . A Nyugati pályaudvar mellett , közvetlenül a sarkon újabb szálloda épült , a Westend-ház . Ennek formája is konvex , a végén körív alapterülettel . A mögötte keletkezett kis utca nevet nem kapott ( néha Westend udvar néven említették ) . A század folyamán az épület állapota romlott , ekkor már garni-szállóként is működött . A századra már térré fejlődött közterület ekkor kapott tér nevet : ez lett a Berlini tér ( egyes dokumentumokban Berlin tér ) szeptemberén . Szélessége lehetővé tette , hogy konkurens villamosvasúti társaságok sínrengetege kanyarodjék a téren minden elképzelhető irányban ( akkoriban problémát jelentett még a váltóállítás biztonságos végrehajtása ) . Itt épült fel a Magyar–Német Bank épülete szintén konvex alaprajzzal ( domború oldalával a tér felé ) . Földszintjén üzletek voltak és a jól ismert Ilkovits-büféig . 1937-ben a MÁV Üzletvezetőség épületének helyén ( Jókai utca illetve Berlini tér ) villamos körvágány épült . Később itt fordult aes trolibusz . Hihetetlen , de a keskeny Jókai utcában két villamosvágány is volt , a villamosok itt fordultak rá a Bajcsy-Zsilinszky útra ( akkor Vilmos császár út ) A MÁV későbbután ) átköltözött egy épülettel odébb , a Skála áruház épületének Jókai utcai részébe . A második világháború a téren is hatalmas pusztítást okozott . Megsemmisült a London Szálloda ; a Magyar-Német Banknak csak a földszintje maradt meg . Később mindkettőt elbontották , ezen a helyen áll a Skála áruház és a süllyesztett sétatér . Tekintettel arra , hogy ezen a helyen épület már nem áll , a háta mögötti , gépjárműforgalomra alkalmas utat nevezik Jókai utcának , amely valójában merőleges a Jókai utca vonalára . ( Teréz körút-Jókai utca ) A Podmaniczky utcai villamosvonalakat trolibuszjáratok váltották felután . Az egyik képen a Podmaniczky utca és a Jókai utca felsővezetékeinek kereszteződése látható , alatta egyes jelzésű trolibuszes felvétel ) kanyarodik ki a Jókai utcából a Nyugati térre–akkor Marx tér volt a neve . A járat viszonylag hosszú élete alatt csak rövid ideig járt a Nyugati téren A Westend-házat lebontották . Felrobbantása februárén történt . A helyére került a buszvégállomás és a parkoló . A nevét viselő áruház a Váci út vonalán hátrébb épült fel . A Westend-ház a Nyugati tér ( Berlini tér ) számot viselte , de inkább a Váci út számmal jelölték meg . Elvileg a Teréz körútes szám jelölné . A Váci úton az ezt követő házszám a Itt áll azben megnyílt WestEnd City Center bevásárlóközpont . Mivel azes szám alatt nincsen már építmény , emiatt összevonva Váci út számmal jelölik . A Váci út és a Szent István körút sarka ténylegesen is Nyugati téri házszámot visel ; ez aes szám . A házszámozás ezután már folytonos . 1977-1984 között a Nyugati tér jelentős átalakuláson esett át , a tér jellegét alaposan megerősítve . Ezzel párhuzamosan elkezdődött Budapest második szövetkezeti áruházának , a Skála Metrónak építése , ami nyolc éven át tartott , és áprilisén fejeződött be . A felüljáró építéseban történt . Mindez aas Metró nyugati téri megállójának építéséhez kapcsolódik novemberán készült el ) . A felüljáró szabadszereléses eljárással készült . Az elemeket helyre szállítva ragasztóval rögzítették és acélsodronnyal húzták feszesre . A kétszer egysávos,méter hosszú felüljárót novemberén adták át a forgalomnak . A Nyugati tér kisebb felújításon esett átben , amelyet októberén adtak át . 2019. májusán bejelentették , hogy a felüljárót elbontják , mert rontja a városképet , és a FŐMTERV vizsgálata alapján szintben is megoldható a keresztezés . A Nyugati tér épületei Nyugati tér : hrsz . Bajcsy-Zsilinszky út és a Jókai utca sarka : Vasút fogadó , majdtől London Szálloda.ben megsemmisült , utána a Bajcsy Zsilinszky úti villamosjáratok éstől a Podmaniczky utcai trolibuszok közös végállomása lett . Ittközött épült fel a Skála Metró áruház . ( Tekintettel arra , hogy a szomszédos telken már nem áll ház , gyakran említik Nyugati tér számozással ) . Nyugati tér : hrsz . Jókai utca és a Teréz körút sarka . A Magyar Német Bank félkör alakú épülete . A bank a földszinti helyiségeket kiadta üzlet nyitása céljára . A második világháborúban lebombázták , csak a földszinti része maradt meg . Itt működötttől a legendás Ilkovics vendéglő , majdtől a Népbüfé.ben bontották le . Mögötte állt a Pesti indóház maradványaként a MÁV Üzletvezetőség épülete . Robbantással bontották leban . A MÁV irodái átköltöztek a Skála Metró épületébe . A két épület helyén ma a süllyesztett gyalogos aluljáró és a Jókai utca torkolatánál álló forgóóra található . Nyugati tér : hrsz.1 , a Váci út és a Teréz körút sarka : a hírhedt Westend szálloda telke . Szinténban robbantással lebontva . A tér átépítése után itt kapott helyet az autóbusz állomás . Nyugati tér : hrsz a XIII : kerületi Váci út sarka . Épültben . Tervezte Goldmann Ernő . Építtette : Feledi Miksa Nyugati tér : hrsz . A XIII : kerületi Szent István körút utolsó épülete . Épültben , építette : Holub József Nyugati tér : hrsz . Az V. kerületi Szent István körút sarka . Épültban Petschacher Gusztáv tervei alapján . Építtető : Első Hazai Pesti Takarékpénztár bérháza Nyugati tér : hrsz . a Bajcsy-Zsilinszky út sarka . Épültban Petschacher Gusztáv tervei alapján . Építtető Schubert Ármin és Hikisch Lajos . Nyugati tér : hrsz . Épültban Petschacher Gusztáv tervei alapján . Építtető Schubert Ármin és Hikisch Lajos . Nyugati tér : hrsz . A Stollár Béla utca sarka.ben épült Petschacher Gusztáv tervei alapján . Építtető : Magyar Általános Hitelbank . Banán-sziget A pesti köznyelv Banán-szigetnek nevezte a tér jelentős részét kitöltő járdaszigetet . A járdasziget közepén állott egy hatszögletű pavilon , ahol édességet és néha banánt is árusítottak . Ez a pavilon egy emeletes , egyedi gyártású acélszerkezet volt , négy árusítóhelyet helyet tartalmazott . A négy árusítóhely közül az egyik banánt árult és ez lett az egész hely névadója . Az építményt a Haas és Somogyi speciális „ üveg-vasszerkezetek” gyára rt. készítette . A tetején egy belülről megvilágított elektromos működtetésű óra volt elhelyezve . A Banán-sziget története Azas években a tér nagy részét elfoglaló járdaszigetre épült a névadó pavilon.ben a villamosvonalakat átrendezték , és átalakították a teret . A korábbi keresztező villamosvágányt felszedték és egy hurokvágányt alakítottak ki , és ez a hurokvágány határolta az átalakult Banán-szigetet . Az építmény tornyában elhelyezett óra volt Budapest első elektromos árammal működő köztéri órája . A terület kiterjedése , és az itt található pontos óra miatt hamar kedvelt találkozóhelye lett a városnak . Nem csak fiatalok találkozóhelye volt , hanem az akkor egyre népszerűbb kiránduló és turista mozgalmak egyik fontos kiinduló pontja lett . Találkozóhely funkcióját a Jókai utcai torkolatánálben felállított ésben felújított forgóóra vette át . Azas majd később azas években a Nyugati-tér ( akkori néven Marx-tér ) többszöri átépítésekor a járdasziget és a pavilon is elbontásra került . Előbb parkoló , majd a mai felüljáró , és a tér Jókai utcai oldalát elfoglaló aluljáró komplexum épült a helyére . Közlekedés Jegyzetek Források Budapest V. kerületének utcái és terei Budapest VI. kerületének utcái és terei Budapest XIII. kerületének utcái és terei