Waltharius
Waltharius, Waldharius vagy Waltharius Manu Fortis (Erőskező Waltharius) egy, a kora középkori népvándorlás és valószínűleg a magyar kalandozások hatására született hősköltemény. Témája az aquitániai Waltharius harca Gunthari frank királlyal, aki Attila parancsára megpróbálja megakadályozni, hogy Waltharius hazaérhessen a hun udvarból ellopott kincsekkel és Hildegund királylánnyal, Attila korábbi rabnőjével.

A Waltharius keletkezése

A költemény magja a népvándorlás-kori népköltészet produktuma, emiatt a mű számos magyar és avar vonatkozású információt is 
tartalmaz. Ezt a népköltészeti anyagot azután szerzetesek a X-XI. század folyamán többször is átdolgozták. Írásba egy 
Ekkehard nevű, sankt-galleni szerzetes foglalta valamikor 920 előtt. Az írásba foglalt mű 
Erchenbald strassbourgi érseknek (965-991) szóló dedikációval kezdődik. Ezt a költeményt azonban egy másik, szintén 
Ekkehard nevű sankt-galleni szerzetes 1060 körül átdolgozta, kijavítva a latin nyelvtani hibákat, és kigyomlálva a 
germanizmusokat, melyek bántották Aribo, mainzi püspöknek, az utóbbi Ekkehard patrónusának fülét. Mivel az apátságban még 
számos Ekkehard folytatott irodalmi munkásságot, ezért az első változatot elkészítőt Ekkehard I-nek, míg az utóbbi 
változatot készítőt Ekkehard IV-nek nevezik.

A Waltharius cselekménye

A Waltharius cselekményét Solymossy Sándor 1934-ben röviden így foglalta össze:

A költemény világképe

A Waltharius a burgundi mondakörből táplálkozik, és a népvándorlás  több évszázada előkelőinek heroizmus iránti rajongását fejezi ki. A mű rokonságot mutat a Niebelung-énekkel, mind a szereplők, mind az elbeszélt események terén. Mivel több évszázad kulturális emlékezetét őrzi, emiatt számos anakronizmussal találkozhatunk. Attila és a burgundi udvar együttes szerepeltetése az első ilyen, mivel a Burgund Királyságot még Attila trónralépte előtt pár évvel semmisítették meg Aetius csapatai a hun segédcsapatokkal. A burgundok ezután egy ideig még nem olvadtak be, és valóban részt vettek az Attila elleni catalaunumi csatában. Hiteles viszont a hun uralkodói udvar alávetettek fölött gyakorolt hatalmának a leírása: Attila valóban túszokat követelt, akik a hun udvarban nevelkedtek - ezek közül érdemes kiemelnünk Szent Szeverinust, illetve magát Aetiust is.

A frank és trójai családból származó Hagen szerepeltetése kapcsán megfigyelhető az a barbár népek közötti középkori gyakorlat, hogy igyekeznek eredetüket irodalmi konstrukciók megalkotásával hozzákötni az antik, görög-római kultúrához, emiatt amennyiben lehetséges volt, úgy olyan eredetmítoszokat alkottak, melyekben egy-egy, ókori művekben is ismert nép leszármazottainak tüntették föl magukat - ez elősegítette a római lakosság ellenérzésének a leküzdését a barbárokkal szemben. Ebben a legsikeresebbek valóban a frankok voltak, köszönhetően Klodvig megkeresztelkedésnek és az olyan történetíróknak, mint Toursi Gergely.

Waltharius és Gunther alkudozása valószínűleg Ekkehard I. invenciója, és a magyarok és németek közötti harcokra, a kalandozások korának gyakorlatára utal, mikor az egyes germán fejedelmek hajlandóak voltak pénzen megváltani magukat a magyaroktól. Az ezt követő harcot viszont Ekkehard IV. betoldásának tartják, és mutatja a magyarok augsburgi és merseburgi vereségei miatt beálló új helyzetet, mikor az Ottók német-római császársága már képes volt sikerrel szembeszállni a magyarokkal. A párviadalok leírása már a megszilárduló feudalizmus korára jellemző lovagi tornák gyakorlatát idézi.

Jegyzetek

Magyarul
 Waltharius Manu Fortis. Ford.: Tulok Magdolna - Makkay János. A kísérő tanulmányt írta: Makkay János. Tractata Minuscula 15-16. füzet.  Budapest, 1999. Magyarok Világszövetsége. 
 Világirodalmi antológia, II. kötet. Tankönyvkiadó, Budapest, 1952. 305-307. old
 Szász Károly A világirodalom nagy eposzai (II. köt.)
 Vende Ernő: Részlet a Walthariusból. In Egyetemes Philologiai Közlöny 1889, 13. évfolyam, 6-7. füzet. Online változat.
Walterdal. Hősköltemény; ford. Kőrös Endre; Singer-Wolfner, Bp., 1898
 Wlislocki Henrik, Attila 3 ó-germán eposzban (Egyetemes Philologiai Közlöny, VII. köt.)

Források
 
 Heinrich Gusztáv, A német irodalom története (I. köt. 113-125)
 Fehér Mátyás Jenő: A „WALTHARIUS MANU FORTIS” Hősköltemény avar vonatkozásai. Online változat

További információk

Kapcsolódó szócikkek
 Hrotsvitha
 Ottó-kori művészet
 Középkori latin irodalom

Középkori irodalmi művek
Waltharius , Waldharius vagy Waltharius Manu Fortis ( Erőskező Waltharius ) egy , a kora középkori népvándorlás és valószínűleg a magyar kalandozások hatására született hősköltemény . Témája az aquitániai Waltharius harca Gunthari frank királlyal , aki Attila parancsára megpróbálja megakadályozni , hogy Waltharius hazaérhessen a hun udvarból ellopott kincsekkel és Hildegund királylánnyal , Attila korábbi rabnőjével . A Waltharius keletkezése A költemény magja a népvándorlás-kori népköltészet produktuma , emiatt a mű számos magyar és avar vonatkozású információt is tartalmaz . Ezt a népköltészeti anyagot azután szerzetesek a X-XI. század folyamán többször is átdolgozták . Írásba egy Ekkehard nevű , sankt-galleni szerzetes foglalta valamikorelőtt . Az írásba foglalt mű Erchenbald strassbourgi érseknekszóló dedikációval kezdődik . Ezt a költeményt azonban egy másik , szintén Ekkehard nevű sankt-galleni szerzeteskörül átdolgozta , kijavítva a latin nyelvtani hibákat , és kigyomlálva a germanizmusokat , melyek bántották Aribo , mainzi püspöknek , az utóbbi Ekkehard patrónusának fülét . Mivel az apátságban még számos Ekkehard folytatott irodalmi munkásságot , ezért az első változatot elkészítőt Ekkehard I-nek , míg az utóbbi változatot készítőt Ekkehard IV-nek nevezik . A Waltharius cselekménye A Waltharius cselekményét Solymossy Sándorben röviden így foglalta össze : A költemény világképe A Waltharius a burgundi mondakörből táplálkozik , és a népvándorlás több évszázada előkelőinek heroizmus iránti rajongását fejezi ki . A mű rokonságot mutat a Niebelung-énekkel , mind a szereplők , mind az elbeszélt események terén . Mivel több évszázad kulturális emlékezetét őrzi , emiatt számos anakronizmussal találkozhatunk . Attila és a burgundi udvar együttes szerepeltetése az első ilyen , mivel a Burgund Királyságot még Attila trónralépte előtt pár évvel semmisítették meg Aetius csapatai a hun segédcsapatokkal . A burgundok ezután egy ideig még nem olvadtak be , és valóban részt vettek az Attila elleni catalaunumi csatában . Hiteles viszont a hun uralkodói udvar alávetettek fölött gyakorolt hatalmának a leírása : Attila valóban túszokat követelt , akik a hun udvarban nevelkedtek - ezek közül érdemes kiemelnünk Szent Szeverinust , illetve magát Aetiust is . A frank és trójai családból származó Hagen szerepeltetése kapcsán megfigyelhető az a barbár népek közötti középkori gyakorlat , hogy igyekeznek eredetüket irodalmi konstrukciók megalkotásával hozzákötni az antik , görög-római kultúrához , emiatt amennyiben lehetséges volt , úgy olyan eredetmítoszokat alkottak , melyekben egy-egy , ókori művekben is ismert nép leszármazottainak tüntették föl magukat - ez elősegítette a római lakosság ellenérzésének a leküzdését a barbárokkal szemben . Ebben a legsikeresebbek valóban a frankok voltak , köszönhetően Klodvig megkeresztelkedésnek és az olyan történetíróknak , mint Toursi Gergely . Waltharius és Gunther alkudozása valószínűleg Ekkehard I. invenciója , és a magyarok és németek közötti harcokra , a kalandozások korának gyakorlatára utal , mikor az egyes germán fejedelmek hajlandóak voltak pénzen megváltani magukat a magyaroktól . Az ezt követő harcot viszont Ekkehard IV. betoldásának tartják , és mutatja a magyarok augsburgi és merseburgi vereségei miatt beálló új helyzetet , mikor az Ottók német-római császársága már képes volt sikerrel szembeszállni a magyarokkal . A párviadalok leírása már a megszilárduló feudalizmus korára jellemző lovagi tornák gyakorlatát idézi . Jegyzetek Magyarul Waltharius Manu Fortis . Ford . : Tulok Magdolna - Makkay János . A kísérő tanulmányt írta : Makkay János . Tractata Minuscula füzet . Budapest , Magyarok Világszövetsége . Világirodalmi antológia , II. kötet . Tankönyvkiadó , Budapest , old Szász Károly A világirodalom nagy eposzai ( II. köt . ) Vende Ernő : Részlet a Walthariusból . In Egyetemes Philologiai Közlöny évfolyam , füzet . Online változat . Walterdal . Hősköltemény ; ford . Kőrös Endre ; Singer-Wolfner , Bp. , Wlislocki Henrik , Attilaó-germán eposzban ( Egyetemes Philologiai Közlöny , VII. köt . ) Források Heinrich Gusztáv , A német irodalom története ( I. köt . Fehér Mátyás Jenő : A „ WALTHARIUS MANU FORTIS” Hősköltemény avar vonatkozásai . Online változat További információk Kapcsolódó szócikkek Hrotsvitha Ottó-kori művészet Középkori latin irodalom Középkori irodalmi művek