Lilla-barlang
A Lilla-barlang 1988 óta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükk-vidék területén található. A Bükki Nemzeti Park része.

Leírás 

A Kis-fennsík keleti részén, a Kaszás-kúti-visszafolyótól körülbelül 50 méterre, sziklás terepen, erdőben, egy töbör oldalában van a terméskővel másfél–két méter magasságig kirakott előterű, bontott, mesterségesen kialakított, vízszintes tengelyirányú bejárata. Vízszintes kiterjedésű, elágazó, inaktív víznyelőbarlang. A kialakulásában valószínűleg a Kaszás-kúti-patak is szerepet játszott. Triász időszaki mészkőben keletkezett. Egy nagy méretű, cseppköves terem osztja ketté a nagyon agyagos barlangot.

A Kis-kőháti-zsombolyhoz hasonlóan itt is találni a cseppkőtörmelékes kitöltésen, törmelékhalmon létrejött, méteres átmérőjű állócseppköveket. Szalmacseppkövei is figyelmet érdemelnek. Barlangi medve és egyéb gerincesek csontjai kerültek elő belőle. A vízszintes kiterjedése 70 méter. A barlang egy vasajtóval le van zárva. A barlangnak az idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogathatók. Barlangjáró alapfelszereléssel járható.

Nevét a közeli Lillafüred nevéről kapta. 1978-ban volt először Lilla-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Kaszáskúti /inaktív/ víznyelőbarlang, Még neve sincs barlang (Kordos 1978) és Romvár-barlang (Kordos 1978) neveken is.

Kutatástörténet 

A miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjai 1970-ben, bontással kezdték el feltárni a barlangot. 1978 októberében jutott be a csoport a barlangba. Az 1978. évi feltárói Várszegi Sándor, Mélypataki Zoltán, Máriássy Ferenc, Vigyó János és Bettes Éva voltak. 1978 novemberében Várszegi Sándor és Szeremley Szabolcs függőkompasszal, fokívvel és mérőszalaggal felmérte. 1978-ban, a felmérés adatainak felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképvázlata és keresztmetszet térképei. Ebben az évben meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe és keresztmetszet térképei. A felmérés szerint a barlang hossza 180 m, mélysége pedig 15 m. Lénárt László és Majoros Zsuzsanna 1978. november 13-án, a barlang bontási törmelékéből és kitöltésének felszínéről barlangi medve, nagy pele és mezei nyúl csontokat gyűjtött.

Az 1979. január–februári MKBT Műsorfüzetben publikált tájékoztatás szerint 1978. októberben és novemberben lett feltárva 100 m-nél hosszabban. Az 1979-ben megjelent Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy a Kaszás-kút mellett található a Lilla-barlang. A nagyon szép barlang 150 m hosszú, majdnem vízszintes és sok benne a cseppkő. Fokozottan kell védeni. A kiadványban van egy fénykép, amelyen a barlangban lévő cseppkőoszlop figyelhető meg. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 8-as számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése.

A Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportja a barlang bejáratának közelében, 1982-ben végzett bontó munkát, amely a barlang biztonságos lezárásához kellett, majd egy 4 mm-es bordás lemezborítást szerelt a korábban beépített vasrácsra. Ezzel gyakorlatilag megszűnt a sorozatos feltörés lehetősége. A barlang 1982. október 6-án írt barlangkataszteri törzslapján az olvasható, hogy a Lilla-barlang kb. 180 m hosszú, kb. 15 m mély és kb. 70 m vízszintes kiterjedésű. A barlang bontott bejárata 1,2 m magas, 1,6 m széles, és egy belső zárral ellátott vasajtó van rajta. A törzslapon található októberi megjegyzés szerint a barlangjárás nagyon veszélyezteti képződményeit. Járatszint mélyítés kell a mennyezeti képződmények megóvása miatt. A barlang bejárata előtt, két oldalon fel van halmozva a bontási törmelék.

Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Lilla-barlang néven Romvár-barlang névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató, 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1987-ben bontással két rövid cseppköves járatszakaszt fedeztek fel és a barlang le lett zárva. 1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 2. pont, illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang. Ásványkiválásai miatt lett fokozottan védett barlang. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Lilla-barlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé. Magyarországon a Lilla-barlanggal együtt 108 barlang van fokozottan védve.

A Borsodi Szénbányák Ig. SE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjának 1990-ben volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bükk hegységben található Lilla-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2000–2005-ben a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság megbízásából a Marcel Loubens Barlangkutató  Egyesület tíz tagja, Veres Imre, Fogarasi Marina, Gedeon Boglárka, Gergely Péter, Krajnyák Erika, Kovács Zsolt, Csomós János, Lénárt Emese, Mogyorósi József és Sűrű Péter felmérték és a felmérés alapján Kovács Zsolt szerkesztett alaprajz térképet 13 keresztmetszettel, valamint vetületi oldalnézet térképet. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az látható, hogy 180 méter hosszú, 15 méter függőleges kiterjedésű és 70 méter vízszintes kiterjedésű.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Lilla-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték. A Kis-fennsík K-i részén, 374 m tszf. magasságban van a bejárata. A Kaszás-réti visszafolyó jelenleg már inaktív szakasza a triász mészkőben létrejött barlang. A Bányász Barlangkutató Csoport tagjai által az 1970-es években elkezdett bontómunka eredményeként 1978-ban lett feltárva a barlang. 180 m hosszú és 15 m függőleges kiterjedésű. Látványos, cseppkőképződményekkel díszített terem osztja meg az agyaggal nagyon feltöltött szűk járatot. A nagy mennyiségű agyag kitöltésben lévő gerinces csontanyag között több barlangi medve lelet volt. Engedéllyel járható a lezárt barlang.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben található Lilla-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Lilla-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Lilla-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók. A 2012–2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a turistáknak kiépített Lilla-barlangot 2012-ben 20 fő, 2013-ban 20 fő, 2014-ben 30 fő látogatta meg overállos barlangtúrán. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Lilla-barlang (Bükk hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Lilla-barlang (Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Látogatási statisztika 

A Lilla-barlang látogatóinak száma évenként:

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2978. old.
 Boldi Józsefné – Margóczi József: Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Karsztkutató Szakcsoportjának 1983. évi tevékenysége. Kézirat. Miskolc, 1983. november 17. 2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Boldi Józsefné – Margóczi József: Borsodi Szénbányák Karsztkutató Szakcsoportja. MKBT Beszámoló, 1983. 82. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 600. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 14. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. (Egy fénykép a 128. és a 129. oldalak között.)
 Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani gyűjtések és ásatások 1978-ban. MKBT Beszámoló, 1978. 13. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 276., 287. old.
 Kovács Attila: Lilla-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 175–176. old. 
 Kovács Zsolt: Lilla-barlang. Természeti állapotfelvételi jelentés. Kézirat. Miskolc, 1999. május 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Lénárt László: Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport 1978. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1978. 167., 173., 179. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 16., 18. oldalak és a térképmelléklet
 Lénárt László: Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatók 30 évi munkájáról. Karszt és Barlang, 1982. 1. félév. 27. old.
 Margóczy József – Szalai Ferenc: Jelentés a Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjának 1982. évben végzett munkájáról. MKBT Beszámoló, 1982. 88. old.
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1073. old.
 M. L. – Lénárt László: Az 1978. október-novemberi túráink során... MKBT Műsorfüzet, 1979. január–február. 12. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 282. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Székely Kinga – Kárpát József: Barlangkataszteri törzslap. Kézirat, 1982. október 6. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 186. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 70. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Várszegi Sándor: Beszámoló jelentés a Borsodi Szénbányák Ig. SE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjának 1979. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1979. 53–54. old.
 –: Új tiszteleti tagok. Karszt és Barlang, 2004–2005. 82. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2006–2007. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2008. 1–2. félév. 56. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2008. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2009. 1–2. félév. 60. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2009. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2010. 1–2. félév. 98. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2010–11. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2011. 1–2. félév. 76. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2012–14. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2012–2014. 126. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2015–16. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2015–2016. 67., 68. old.
 –: Idegenforgalmi és turista barlangjaink 2017–18. évi látogatottsága. Karszt és Barlang, 2017–2018. 76. old.

További irodalom 

 Lénárt László: A miskolci barlangkutatás és a bükki barlangok összefoglaló ismertetése. Borsodi Műszaki-Gazdasági Élet, 1982. 3. sz. Miskolc. 11–14. old.
 L. L. L.: Feltárni és megvédeni. A Lilla-barlang. Déli Hírlap, 1986. október 25.

További információk 

 Kovács Attila: Lilla-barlang
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
A Lilla-barlangóta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükk-vidék területén található . A Bükki Nemzeti Park része . Leírás A Kis-fennsík keleti részén , a Kaszás-kúti-visszafolyótól körülbelülméterre , sziklás terepen , erdőben , egy töbör oldalában van a terméskővel másfél–két méter magasságig kirakott előterű , bontott , mesterségesen kialakított , vízszintes tengelyirányú bejárata . Vízszintes kiterjedésű , elágazó , inaktív víznyelőbarlang . A kialakulásában valószínűleg a Kaszás-kúti-patak is szerepet játszott . Triász időszaki mészkőben keletkezett . Egy nagy méretű , cseppköves terem osztja ketté a nagyon agyagos barlangot . A Kis-kőháti-zsombolyhoz hasonlóan itt is találni a cseppkőtörmelékes kitöltésen , törmelékhalmon létrejött , méteres átmérőjű állócseppköveket . Szalmacseppkövei is figyelmet érdemelnek . Barlangi medve és egyéb gerincesek csontjai kerültek elő belőle . A vízszintes kiterjedéseméter . A barlang egy vasajtóval le van zárva . A barlangnak az idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogathatók . Barlangjáró alapfelszereléssel járható . Nevét a közeli Lillafüred nevéről kapta.ban volt először Lilla-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Kaszáskúti / inaktív / víznyelőbarlang , Még neve sincs barlang ( Kordosés Romvár-barlang ( Kordosneveken is . Kutatástörténet A miskolci Bányász Barlangkutató Csoport tagjaiben , bontással kezdték el feltárni a barlangot.okt óberében jutott be a csoport a barlangba . Az évi feltárói Várszegi Sándor , Mélypataki Zoltán , Máriássy Ferenc , Vigyó János és Bettes Éva voltak.november ében Várszegi Sándor és Szeremley Szabolcs függőkompasszal , fokívvel és mérőszalaggal felmérte.ban , a felmérés adatainak felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképvázlata és keresztmetszet térképei . Ebben az évben meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe és keresztmetszet térképei . A felmérés szerint a barlang hosszam , mélysége pedigm . Lénárt László és Majoros Zsuzsanna novemberán , a barlang bontási törmelékéből és kitöltésének felszínéről barlangi medve , nagy pele és mezei nyúl csontokat gyűjtött . Az január–februári MKBT Műsorfüzetben publikált tájékoztatás szerint októberben és novemberben lett feltárvam-nél hosszabban . Azben megjelent Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy a Kaszás-kút mellett található a Lilla-barlang . A nagyon szép barlangm hosszú , majdnem vízszintes és sok benne a cseppkő . Fokozottan kell védeni . A kiadványban van egy fénykép , amelyen a barlangban lévő cseppkőoszlop figyelhető meg . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aas számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . A Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportja a barlang bejáratának közelében, ben végzett bontó munkát , amely a barlang biztonságos lezárásához kellett , majd egymm-es bordás lemezborítást szerelt a korábban beépített vasrácsra . Ezzel gyakorlatilag megszűnt a sorozatos feltörés lehetősége . A barlang októberán írt barlangkataszteri törzslapján az olvasható , hogy a Lilla-barlang kb.m hosszú , kb.m mély és kb.m vízszintes kiterjedésű . A barlang bontott bejárata2 m magas,6 m széles , és egy belső zárral ellátott vasajtó van rajta . A törzslapon található októberi megjegyzés szerint a barlangjárás nagyon veszélyezteti képződményeit . Járatszint mélyítés kell a mennyezeti képződmények megóvása miatt . A barlang bejárata előtt , két oldalon fel van halmozva a bontási törmelék . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Lilla-barlang néven Romvár-barlang névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató,500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.ben bontással két rövid cseppköves járatszakaszt fedeztek fel és a barlang le lett zárva. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang . Ásványkiválásai miatt lett fokozottan védett barlang . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a Bükk hegységben elhelyezkedő Lilla-barlang bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé . Magyarországon a Lilla-barlanggal együttbarlang van fokozottan védve . A Borsodi Szénbányák Ig . SE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjánakben volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bükk hegységben található Lilla-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható.2005-ben a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság megbízásából a Marcel Loubens Barlangkutató Egyesület tíz tagja , Veres Imre , Fogarasi Marina , Gedeon Boglárka , Gergely Péter , Krajnyák Erika , Kovács Zsolt , Csomós János , Lénárt Emese , Mogyorósi József és Sűrű Péter felmérték és a felmérés alapján Kovács Zsolt szerkesztett alaprajz térképetkeresztmetszettel , valamint vetületi oldalnézet térképet. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az látható , hogyméter hosszú,méter függőleges kiterjedésű ésméter vízszintes kiterjedésű . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Lilla-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték . A Kis-fennsík K-i részén,m tszf. magasságban van a bejárata . A Kaszás-réti visszafolyó jelenleg már inaktív szakasza a triász mészkőben létrejött barlang . A Bányász Barlangkutató Csoport tagjai által azes években elkezdett bontómunka eredményekéntban lett feltárva a barlang.m hosszú ésm függőleges kiterjedésű . Látványos , cseppkőképződményekkel díszített terem osztja meg az agyaggal nagyon feltöltött szűk járatot . A nagy mennyiségű agyag kitöltésben lévő gerinces csontanyag között több barlangi medve lelet volt . Engedéllyel járható a lezárt barlang . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben található Lilla-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai a felügyelőség engedélyével látogathatók. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Lilla-barlang fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bükk hegységben elhelyezkedő Lilla-barlang látogatók számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Lilla-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság hozzájárulásával látogathatók . A2014. évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a turistáknak kiépített Lilla-barlangotbenfő, banfő, benfő látogatta meg overállos barlangtúrán. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Lilla-barlang ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Lilla-barlang ( Bükk hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) idegenforgalom számára nem megnyitott szakaszai az igazgatóság engedélyével látogathatók . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Látogatási statisztika A Lilla-barlang látogatóinak száma évenként : Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Boldi Józsefné – Margóczi József : Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Karsztkutató Szakcsoportjának évi tevékenysége . Kézirat . Miskolc , november old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Boldi Józsefné – Margóczi József : Borsodi Szénbányák Karsztkutató Szakcsoportja . MKBT Beszámoló , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Ferenczy Gergely: Barlangvédelmi tevékenység . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , ( Egy fénykép a és a oldalak között . ) Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani gyűjtések és ásatásokban . MKBT Beszámoló , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , old . Kovács Attila : Lilla-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó, 176. old . Kovács Zsolt : Lilla-barlang . Természeti állapotfelvételi jelentés . Kézirat . Miskolc , május ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Lénárt László : Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport évi munkájáról . MKBT Beszámoló , , , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , , oldalak és a térképmelléklet Lénárt László : Számvetés a szervezett miskolci barlangkutatókévi munkájáról . Karszt és Barlang , félév. old . Margóczy József – Szalai Ferenc : Jelentés a Borsodi Szénbányák Igazgatóság Sportegyesület Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjának évben végzett munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . M. L. – Lénárt László : Az október-novemberi túráink során. . . MKBT Műsorfüzet , január–február. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga – Kárpát József: Barlangkataszteri törzslap . Kézirat , október ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Várszegi Sándor: Beszámoló jelentés a Borsodi Szénbányák Ig . SE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Szakcsoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló,54. old. – : Új tiszteleti tagok . Karszt és Barlang,2005. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink2007. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink11. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink14. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2014. old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink16. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2016. , old. – : Idegenforgalmi és turista barlangjaink18. évi látogatottsága . Karszt és Barlang,2018. old . További irodalom Lénárt László : A miskolci barlangkutatás és a bükki barlangok összefoglaló ismertetése . Borsodi Műszaki-Gazdasági Élet , sz . Miskolc.14. old . L. L. L. : Feltárni és megvédeni . A Lilla-barlang . Déli Hírlap , október További információk Kovács Attila : Lilla-barlang Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken