Gajni
Gajni () település Oroszország Permi határterületén, a Komi-permják körzet Gajni járásának székhelye.

Az utolsó népszámláláskor, 2010-ben 4 050 lakosa volt.

Fekvése, éghajlata 
A Permi határterület északnyugati részén, a Káma partján helyezkedik el. Folyami kikötő. Országút köti össze Kudimkarral és azon át a transzszibériai vasútvonal Verescsagino–Perm közötti szakaszán lévő Mengyelejevo vasútállomással (284 km). 

A terület az Észak-orosz-hátság (Északi-uvalok) része. Éghajlatát erős kontinentalitás, hosszú és zord tél jellemzi. A januári középhőmérséklet –16,7 °C, a júliusi 17,3 °C. A hótakaró vastagsága esetenként a 100 cm-t is eléri.

Népesség 

1926-ban 1 051 lakosa volt.
1959-ben 2 901 lakosa volt.
1970-ben 4 287 lakosa volt.
1989-ben 4 796 lakosa volt.
2002-ben 4 507 lakosa volt, melynek 68,1%-a orosz, 28,2%-a komi.
2010-ben 4 050 lakosa volt, melynek 72,9%-a orosz, 23,5%-a komi.

Története, gazdasága 
A település a Komi-permják körzet legnagyobb és legészakibb járásának székhelye, kulturális és gazdasági központja. Első írásos említése 1579-ből származik. 1926-ban lett járási székhely, 1963-ban ún. munkástelepülés. Gazdaságában a helyi jelentőségű élelmiszer-feldolgozás mellett kiemelt fontosságú az erdőgazdálkodás és a faipar. Az 1953-ban átadott mechanikai gyár is a körzet északi erdészeti gazdaságainak gépjavító bázisaként épült.

Jegyzetek

Források 

A Permi határterület települései
Gajni ( ) település Oroszország Permi határterületén , a Komi-permják körzet Gajni járásának székhelye . Az utolsó népszámláláskor, ben050 lakosa volt . Fekvése , éghajlata A Permi határterület északnyugati részén , a Káma partján helyezkedik el . Folyami kikötő . Országút köti össze Kudimkarral és azon át a transzszibériai vasútvonal Verescsagino–Perm közötti szakaszán lévő Mengyelejevo vasútállomássalkm ) . A terület az Észak-orosz-hátság ( Északi-uvalok ) része . Éghajlatát erős kontinentalitás , hosszú és zord tél jellemzi . A januári középhőmérséklet –16,7 °C , a júliusi3 °C. A hótakaró vastagsága esetenként acm-t is eléri . Népesség 1926-ban051 lakosa volt . 1959-ben901 lakosa volt . 1970-ben287 lakosa volt . 1989-ben796 lakosa volt . 2002-ben507 lakosa volt , melynek1%-a orosz,2%-a komi . 2010-ben050 lakosa volt , melynek9%-a orosz,5%-a komi . Története , gazdasága A település a Komi-permják körzet legnagyobb és legészakibb járásának székhelye , kulturális és gazdasági központja . Első írásos említéseből származik.ban lett járási székhely, ban ún. munkástelepülés . Gazdaságában a helyi jelentőségű élelmiszer-feldolgozás mellett kiemelt fontosságú az erdőgazdálkodás és a faipar . Azban átadott mechanikai gyár is a körzet északi erdészeti gazdaságainak gépjavító bázisaként épült . Jegyzetek Források A Permi határterület települései