Zsámbéki Nyári Színház
A Zsámbéki Nyári Színház (vagy Zsámbéki Szombatok Nyári Színház és Művelődési Ház) 1995-től egy Zsámbék különleges színtereket biztosító helyszíneit kihasználó, egész nyáron át tartó nemzetközi színházi fesztivál. 1983-ban Mátyás Irén és férje, Bicskei Gábor indította el, akkor még a Zsámbéki Szombatok kulturális rendezvénysorozatként. A színházi előadásokat képzőművészeti kiállítások, koncertek, filmművészeti és gyerekprogramok is színesebbé teszik. 2005-től a nyári színház hivatalos megnevezése Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis lett. 2006 januárjától az önkormányzattól a Zsámbéki-medence Idegenforgalmi Egyesület kezelésébe került a fesztivál, szervezését azonban már 2004 óta az egyesület látja el.

Története 

A Zsámbéki Nyári Színház alapítói Mátyás Irén népművelő és férje, Bicskei Gábor, aki az 1970-es években a Népművelési Intézet színházi referenseként dolgozott. 1982-ben költöztek Zsámbékra, miután Mátyás Irén megpályázta és elnyerte az akkor 2800 lelket számláló község „kultúrigazgatója" címet. A Pesttől huszonnégy kilométerre fekvő településre a fővárosból is könnyűszerrel el lehetett jutni, illetve Zsámbék érdekes helyszínei arra inspirálták őket, hogy 1983-ban megalapítsák a Zsámbéki Szombatok rendezvénysorozatot. Ennek keretében szombatonként egész napos programokat szerveztek: gyerekelőadásokat, kiállításokat, délutánonként koncerteket, este pedig színházi produkciókat. A helyi rendezvény a zsámbéki romtemplom látványképére alapozva és Zsámbék további különleges helyszíneit – mint a Török-kút, a Zárdakert vagy a barokk kastély – is kihasználva hamarosan országos jelentőségű, előbb csütörtöktől vasárnapig tartó hétvégékké, majd több hónapon át tartó nyári színházi fesztivállá nőtt.

A határon túli magyar produkciók és más vidéki előadások bemutatása, illetve az itt lehetőséget kapó amatőr színjátszó társulatok, amik közül a professzionálisabbá váló úgynevezett „alternatívok” aztán a későbbiek folyamán visszajárók lettek, a műhelymunkákat segítő környezet, táborok, képzések egyedülállóvá tették a rendezvényt.

1992 óta e rendezvény keretei között minden évben megtartják a 3 napos Határokon Túli és Hazai Amatőr Színjátszók Fesztiválját, amin a meghívott erdélyi, felvidéki, kárpátaljai és vajdasági helyi találkozók, versenyek legsikeresebb előadásaihoz csatlakoznak magyarországi résztvevők. A színjátszók találkozhatnak, megismerkedhetnek és anyanyelvükön játszhatnak egymásnak Zsámbék-szerte. A találkozókon neves szakemberekből álló zsűri is értékeli és elemzi a bemutatott produkciókat, segítve ezzel a csoportok fejlődését.

1995-től önálló intézményként (mint önkormányzati szabadtéri színház) Zsámbéki Nyári Színház néven szerveződött tovább a fesztiválsorozat, mely keretében független prózai és zenés színházi előadásokat mutattak be Zsámbék több pontján. 1997-ben Mátyás Irén és Gedeon József, a Gyulai Várszínház igazgatójának közös kezdeményezésére létrejött a Szabadtéri Színházak Szövetsége, melynek az azóta fő helyszínné vált Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis azóta is tagja. 1998-ban szintén Mátyás Irén kezdeményezte a zsámbéki Tourinform iroda létrehozását, felfigyelve a fesztivál turizmusfejlesztéssel kapcsolatos összefüggéseire is.

2002-ben a Zsámbéki Nyári Színház által a Kultúra 2000 pályázatra beadott egyéves projekttervezet volt az első olyan európai uniós pályázat, melyet az – akkor még csak tagjelöltekkel együtt vett – összes uniós ország közül projektvezetőként magyar fél nyert el. Ennek keretében valósították meg a Büchner Woyzeckje alapján elkészült Pulcinella közlegény című vásári játékot magyar, román és olasz közreműködőkkel, amit aztán mindhárom országban bemutattak.

A hajdani Zsámbéki Légvédelmi Rakétaosztály harcálláspontját először a Csontzene című előadás színtereként fedezte fel Simon Balázs rendező 2002-ben. Ezután 2003-ban, amikor is negyedszer rendeztek tematikus színházi találkozót a Zsámbéki Nyári Színház kereteiben, a vendégjátékok és a rendezvény saját bemutatói is a háború témáját járták körül. Ekkortól használták színházi, kulturális célokra a Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis színtereit és vált a 15 hektáros terület a zsámbéki nyári fesztivál szó szerinti bázisává. A nagy zárt színházcsarnok birtokbavétele új távlatokat nyitott a szabadtéri lehetőségekhez képest, hiszen fedett terek által a fesztivál hosszát az addigi június közepétől augusztus 20-ig tartó időszakról kibővítették május utolsó szombatjától szeptember harmadik hetéig terjedő intervallumra.

2005-től a nyári színház hivatalos megnevezése Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis lett. 2006 januárjától a fesztivál kezelése a önkormányzattól a Zsámbéki-medence Idegenforgalmi Egyesülethez került, mely szervezet már 2004 óta ellátta annak szervezési feladatait.

2007 óta Máté Gábor és Horvai István Színház- és Filmművészeti Egyetemen 2003-ban végzett osztályának tagjai rendszeres fellépői a bázisnak. Először még 2004-ben a Migrénes csirke című előadással mutatkoztak be AlkalMáté Trupp néven Zsámbékon. Három év múltán a sorozat első darabja a 2007-ben bemutatott Járó Zsuzsa volt, majd Szandtner Anna, Kovács Patrícia, Máthé Zsolt, Mészáros Máté, Péter Kata, Száraz Dénes, Gál Kristóf, Dömötör András és Mészáros Béla következett. A darab hősét minden évben az évad utolsó előadásának végén sorshúzással választják ki. Róla szól az előadás, ahogy ő látja magát, ahogy az „osztály” látja őt. A sorshúzástól a próbaidőszakig előkészítő, ötletelő összejöveteleket tartanak, a tényleges próbaidőre pedig elkészül a tulajdonképpeni darab váza, ami háromhetes zsámbéki próbaidőszak alatt nyeri el végső formáját.

2009-ben a Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis a Magyar Fesztivál Regisztrációs és Minősítési Program keretében kiváló minősítésű művészeti fesztivál minősítést kapott.

2013-ban a fesztivál alapítója és vezetője, Mátyás Irén elhunyt. A rendezvények igazgatását előbb közvetlen munkatársa, Vásárhelyi Nóra vette át Artner Szilvia művészeti tanácsadó segítségével. 2015-ben Árkosi Árpád lett a fesztivál első embere. Tervei szerint a rakétabázis helyszínein túl újra szervezne játékokat a romtemplomnál, a zárdakertben és a művelődési házban is. Célja egy a Bicskei Gábor és Mátyás Irén hagyatékát jelentő, őket jellemző színházi innovációs szemlélet megőrzésével létrehozott, workshop jellegű „színházi Sziget”.

Főbb helyszínei 

Művelődési ház
Romtemplom
Barokk plébániatemplom
Török-kút
Zárdakert
Barokk kastély

Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis
Főbb fedett helyszínei:
Bázis központ
Színházi csarnok (Passio)
Színházi fedezék (Volhov)
Teátrum
Nyitott színházi csarnok és kilátópont (hatlyukú)
Színházi fedezék és kilátópont (Pulcinella)

Jegyzetek

Források 
A Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis honlapja: A Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis létrejöttének története (hozzáférés: 2016. augusztus 30.)
Sándor L. István: Útban a kimondhatatlan felé, Kerekasztal-beszélgetés Zsámbékon; Ellenfény online 2003/1.
Zsámbéki Szombatok színházajánló gyerekeknek, nlcafe.hu – 2001. június 30.
A Zsámbéki szombatok műsora, delmagyar.hu – 2003. július 18.
Szőnyei Tamás: "Nem lehetett érvelni" (Mátyás Irén, a Zsámbéki Színházi Bázis igazgatója), MagyarNarancs 2004/29. – 2004 július 15.
Kondorosi Zoltán: Álmok és realitások beszélgetés Mátyás Irénnel a zsámbéki igazgatóváltásról, Ellenfény 2000/7. – online: 2008. augusztus 4.

A Nemzeti Művelődési Intézet Pest Megyei Irodája: Mátyás Irén, a Zsámbéki Színházi Bázis igazgatója (1953–2013) (76. oldal), Szín 18. évfolyam 3. szám (epa.oszk.hu) – 2013. június
baltazár: Zsámbék különböző korszakai (4-5. oldal), CompLex MAGAZIN XII. évfolyam 8. szám (shop.wk.hu) – 2005. augusztus

További információk 
In memoriam Mátyás Irén, ART7.hu – 2015. április 8.
A Romtemplomtól a Bázisig. Mátyás Irén színháza Zsámbékon; szöveg Sándor L. István, kronológia Váradi Nóra; PHP–Theater Online, Bp, 2016

Magyarországi kulturális események
Rendezvények
Zsámbék
A Zsámbéki Nyári Színház ( vagy Zsámbéki Szombatok Nyári Színház és Művelődési Ház) től egy Zsámbék különleges színtereket biztosító helyszíneit kihasználó , egész nyáron át tartó nemzetközi színházi fesztivál.ban Mátyás Irén és férje , Bicskei Gábor indította el , akkor még a Zsámbéki Szombatok kulturális rendezvénysorozatként . A színházi előadásokat képzőművészeti kiállítások , koncertek , filmművészeti és gyerekprogramok is színesebbé teszik.től a nyári színház hivatalos megnevezése Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis lett.janu árjától az önkormányzattól a Zsámbéki-medence Idegenforgalmi Egyesület kezelésébe került a fesztivál , szervezését azonban máróta az egyesület látja el . Története A Zsámbéki Nyári Színház alapítói Mátyás Irén népművelő és férje , Bicskei Gábor , aki azes években a Népművelési Intézet színházi referenseként dolgozott.ben költöztek Zsámbékra , miután Mátyás Irén megpályázta és elnyerte az akkorlelket számláló község „ kultúrigazgatója " címet . A Pesttől huszonnégy kilométerre fekvő településre a fővárosból is könnyűszerrel el lehetett jutni , illetve Zsámbék érdekes helyszínei arra inspirálták őket , hogyban megalapítsák a Zsámbéki Szombatok rendezvénysorozatot . Ennek keretében szombatonként egész napos programokat szerveztek : gyerekelőadásokat , kiállításokat , délutánonként koncerteket , este pedig színházi produkciókat . A helyi rendezvény a zsámbéki romtemplom látványképére alapozva és Zsámbék további különleges helyszíneit – mint a Török-kút , a Zárdakert vagy a barokk kastély – is kihasználva hamarosan országos jelentőségű , előbb csütörtöktől vasárnapig tartó hétvégékké , majd több hónapon át tartó nyári színházi fesztivállá nőtt . A határon túli magyar produkciók és más vidéki előadások bemutatása , illetve az itt lehetőséget kapó amatőr színjátszó társulatok , amik közül a professzionálisabbá váló úgynevezett „ alternatívok” aztán a későbbiek folyamán visszajárók lettek , a műhelymunkákat segítő környezet , táborok , képzések egyedülállóvá tették a rendezvényt . 1992 óta e rendezvény keretei között minden évben megtartják anapos Határokon Túli és Hazai Amatőr Színjátszók Fesztiválját , amin a meghívott erdélyi , felvidéki , kárpátaljai és vajdasági helyi találkozók , versenyek legsikeresebb előadásaihoz csatlakoznak magyarországi résztvevők . A színjátszók találkozhatnak , megismerkedhetnek és anyanyelvükön játszhatnak egymásnak Zsámbék-szerte . A találkozókon neves szakemberekből álló zsűri is értékeli és elemzi a bemutatott produkciókat , segítve ezzel a csoportok fejlődését . 1995-től önálló intézményként ( mint önkormányzati szabadtéri színház ) Zsámbéki Nyári Színház néven szerveződött tovább a fesztiválsorozat , mely keretében független prózai és zenés színházi előadásokat mutattak be Zsámbék több pontján.ben Mátyás Irén és Gedeon József , a Gyulai Várszínház igazgatójának közös kezdeményezésére létrejött a Szabadtéri Színházak Szövetsége , melynek az azóta fő helyszínné vált Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis azóta is tagja.ban szintén Mátyás Irén kezdeményezte a zsámbéki Tourinform iroda létrehozását , felfigyelve a fesztivál turizmusfejlesztéssel kapcsolatos összefüggéseire is . 2002-ben a Zsámbéki Nyári Színház által a Kultúrapályázatra beadott egyéves projekttervezet volt az első olyan európai uniós pályázat , melyet az – akkor még csak tagjelöltekkel együtt vett – összes uniós ország közül projektvezetőként magyar fél nyert el . Ennek keretében valósították meg a Büchner Woyzeckje alapján elkészült Pulcinella közlegény című vásári játékot magyar , román és olasz közreműködőkkel , amit aztán mindhárom országban bemutattak . A hajdani Zsámbéki Légvédelmi Rakétaosztály harcálláspontját először a Csontzene című előadás színtereként fedezte fel Simon Balázs rendezőben . Ezutánban , amikor is negyedszer rendeztek tematikus színházi találkozót a Zsámbéki Nyári Színház kereteiben , a vendégjátékok és a rendezvény saját bemutatói is a háború témáját járták körül . Ekkortól használták színházi , kulturális célokra a Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis színtereit és vált ahektáros terület a zsámbéki nyári fesztivál szó szerinti bázisává . A nagy zárt színházcsarnok birtokbavétele új távlatokat nyitott a szabadtéri lehetőségekhez képest , hiszen fedett terek által a fesztivál hosszát az addigi június közepétől augusztusig tartó időszakról kibővítették május utolsó szombatjától szeptember harmadik hetéig terjedő intervallumra . 2005-től a nyári színház hivatalos megnevezése Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis lett.janu árjától a fesztivál kezelése a önkormányzattól a Zsámbéki-medence Idegenforgalmi Egyesülethez került , mely szervezet máróta ellátta annak szervezési feladatait . 2007 óta Máté Gábor és Horvai István Színház- és Filmművészeti Egyetemenban végzett osztályának tagjai rendszeres fellépői a bázisnak . Először mégben a Migrénes csirke című előadással mutatkoztak be AlkalMáté Trupp néven Zsámbékon . Három év múltán a sorozat első darabja aben bemutatott Járó Zsuzsa volt , majd Szandtner Anna , Kovács Patrícia , Máthé Zsolt , Mészáros Máté , Péter Kata , Száraz Dénes , Gál Kristóf , Dömötör András és Mészáros Béla következett . A darab hősét minden évben az évad utolsó előadásának végén sorshúzással választják ki . Róla szól az előadás , ahogy ő látja magát , ahogy az „ osztály” látja őt . A sorshúzástól a próbaidőszakig előkészítő , ötletelő összejöveteleket tartanak , a tényleges próbaidőre pedig elkészül a tulajdonképpeni darab váza , ami háromhetes zsámbéki próbaidőszak alatt nyeri el végső formáját . 2009-ben a Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis a Magyar Fesztivál Regisztrációs és Minősítési Program keretében kiváló minősítésű művészeti fesztivál minősítést kapott . 2013-ban a fesztivál alapítója és vezetője , Mátyás Irén elhunyt . A rendezvények igazgatását előbb közvetlen munkatársa , Vásárhelyi Nóra vette át Artner Szilvia művészeti tanácsadó segítségével.ben Árkosi Árpád lett a fesztivál első embere . Tervei szerint a rakétabázis helyszínein túl újra szervezne játékokat a romtemplomnál , a zárdakertben és a művelődési házban is . Célja egy a Bicskei Gábor és Mátyás Irén hagyatékát jelentő , őket jellemző színházi innovációs szemlélet megőrzésével létrehozott , workshop jellegű „ színházi Sziget” . Főbb helyszínei Művelődési ház Romtemplom Barokk plébániatemplom Török-kút Zárdakert Barokk kastély Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis Főbb fedett helyszínei : Bázis központ Színházi csarnok ( Passio ) Színházi fedezék ( Volhov ) Teátrum Nyitott színházi csarnok és kilátópont ( hatlyukú ) Színházi fedezék és kilátópont ( Pulcinella ) Jegyzetek Források A Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis honlapja : A Zsámbéki Színházi és Művészeti Bázis létrejöttének története ( hozzáférés : augusztus ) Sándor L. István : Útban a kimondhatatlan felé , Kerekasztal-beszélgetés Zsámbékon ; Ellenfény online1. Zsámbéki Szombatok színházajánló gyerekeknek , nlcafe.hu – június A Zsámbéki szombatok műsora , delmagyar.hu – július Szőnyei Tamás : " Nem lehetett érvelni " ( Mátyás Irén , a Zsámbéki Színházi Bázis igazgatója ) , MagyarNarancs29. –július Kondorosi Zoltán : Álmok és realitások beszélgetés Mátyás Irénnel a zsámbéki igazgatóváltásról , Ellenfény7. – online : augusztus A Nemzeti Művelődési Intézet Pest Megyei Irodája : Mátyás Irén , a Zsámbéki Színházi Bázis igazgatója2013 ) oldal ) , Szín évfolyam szám ( epa.oszk.hu ) – június baltazár : Zsámbék különböző korszakai oldal ) , CompLex MAGAZIN XII. évfolyam szám ( shop.wk.hu ) – augusztus További információk In memoriam Mátyás Irén , ART7.hu – április A Romtemplomtól a Bázisig . Mátyás Irén színháza Zsámbékon ; szöveg Sándor L. István , kronológia Váradi Nóra ; PHP–Theater Online , Bp , Magyarországi kulturális események Rendezvények Zsámbék