Csergheő Géza
Nemestacskándi Csergheő Géza (Heiligenstadt, 1841. július 26. - Budapest, 1895. november 8.) magyar heraldikus, császári és királyi őrnagy, az új címertani iskola megalapítója Magyarországon.

Élete
Csergheő Ferenc császári királyi tanácsos unokája, Csergheő Lőrinc miniszteri osztály-tanácsos és dünkircheni Ebeling Vilma fia. Neve néha előfordul Csergő alakban is.

A gimnázium alsó osztályait a bécsi Theresianumban, a felsőbbeket az akadémiai gimnáziumban végezte. Az 1859-1860. téli félévben az Innsbrucki Egyetemen az osztrák történetet hallgatta. Ekkor hadapród, majd hadnagy lett az osztrák hadseregben és részt vett az 1859. olasz hadjáratban. 1866-ban főhadnaggyá léptették elő és a második olasz hadjáratban is harcolt. 1869-ben a magyar testőrség fölállításakor oda helyezték át, ahol apja, és további felmenői is szolgáltak. 

1871-ben törzstiszti tanfolyamot végzett és 1872-ben saját kérelmére visszahelyezték a Dom Miguel ezredhez. 1874-ben százados lett a magyar honvédségnél. 1875-ben a tiroli hegyi vadászokhoz került, ahol érem-, címertani és régészeti osztályt rendezett be a brixeni szemináriumi múzeumban és megalapította a szfragisztikai kabinetet a vorarlbergi tartományi múzeumban. 1882-ben szolgálaton kívüli császári királyi őrnaggyá nevezték ki és Ungvárra, majd 1888-ban Budapestre költözött. 

1870-ben öt társával alapította a bécsi Adler heraldikai-genealógiai társaságot, melynek választott tagja lett. A bécsi műemléki társulatnak levelező, a vorarlbergi tartományi múzeumnak tiszteletbeli és a magyar heraldikai és genealógiai társaságnak választott tagja volt. 

Szerkesztette a Siebmacher nevű címerkönyv új, 19. század végi kiadásának Magyarországra vonatkozó köteteit, mely 7267 magyar nemes család címerét tartalmazza. Kezdetben Nagy Ivánnal dolgozott együtt, de kettejük elvi nézeteltérése miatt ő hamarosan kilépett a szerkesztésből. A munka pótkötetét Csoma Józseffel együtt szerkesztette.

Családtörténeti gyűjteményét a Magyar Nemzeti Múzeumnak ajándékozta.

Művei
J. Siebmachers grosses allgemeines Wappenbuch. Ungarischer Adel. Nach Original – Quellen bearbeitet. Nürnberg, 1885-91. (Eddig 25 füzet.) A munkának ezen magyar részét, mely hétezernél több czímert fog tartalmazni (egy füzetben 216 czímer van), előbb Nagy Ivánnal együtt, 1887-tól fogva a 8. füzettel maga irja.
Neue Siebmacher. Der Ungarische Adel. Nürnberg, 1885-1892.
Magyar czímereskönyv a XVII. századból. Turul, 3, 1885. 41-44.
A sphragistika az országos kiállításon. Turul, 4, 1886. 39-41.
Die erloschenen freiherrlichen linien des Hauses Jurišič. Budapest, 1887
Heraldikai és sphragisztikai adalékok a „Harminczhat-pecsétes oklevél 1511-ből” czimü értekezéshez. Turul, 5, 1887. 130-140.
A valódi Buzlay czímer. Turul, 6, 1888. 41-42.
Néhány XV. századi czímerlevél. Turul, 6, 1888. 136-140.
Magyar sírkövek. Telegdy István sírköve. Turul, 7, 1889. 34-36.
Alte Grabdenkmäler aus Ungarn. Bp. 1890. (Csoma Józseffel együtt)
Az Apaffyak, Rhédeyek és Wesselényiek legrégibb ismert czímerei. Turul, 8, 1890. 83-86.
A Gutkeled nemzetség czímere. Turul, 9, 1891. 9-15.

Források

Heraldikai lexikon

Magyar heraldikusok
1841-ben született személyek
1895-ben elhunyt személyek
Nemestacskándi Csergheő Géza ( Heiligenstadt , július - Budapest , november ) magyar heraldikus , császári és királyi őrnagy , az új címertani iskola megalapítója Magyarországon . Élete Csergheő Ferenc császári királyi tanácsos unokája , Csergheő Lőrinc miniszteri osztály-tanácsos és dünkircheni Ebeling Vilma fia . Neve néha előfordul Csergő alakban is . A gimnázium alsó osztályait a bécsi Theresianumban , a felsőbbeket az akadémiai gimnáziumban végezte . Az téli félévben az Innsbrucki Egyetemen az osztrák történetet hallgatta . Ekkor hadapród , majd hadnagy lett az osztrák hadseregben és részt vett az olasz hadjáratban.ban főhadnaggyá léptették elő és a második olasz hadjáratban is harcolt.ben a magyar testőrség fölállításakor oda helyezték át , ahol apja , és további felmenői is szolgáltak . 1871-ben törzstiszti tanfolyamot végzett ésben saját kérelmére visszahelyezték a Dom Miguel ezredhez.ben százados lett a magyar honvédségnél.ben a tiroli hegyi vadászokhoz került , ahol érem- , címertani és régészeti osztályt rendezett be a brixeni szemináriumi múzeumban és megalapította a szfragisztikai kabinetet a vorarlbergi tartományi múzeumban.ben szolgálaton kívüli császári királyi őrnaggyá nevezték ki és Ungvárra , majdban Budapestre költözött . 1870-ben öt társával alapította a bécsi Adler heraldikai-genealógiai társaságot , melynek választott tagja lett . A bécsi műemléki társulatnak levelező , a vorarlbergi tartományi múzeumnak tiszteletbeli és a magyar heraldikai és genealógiai társaságnak választott tagja volt . Szerkesztette a Siebmacher nevű címerkönyv új , század végi kiadásának Magyarországra vonatkozó köteteit , melymagyar nemes család címerét tartalmazza . Kezdetben Nagy Ivánnal dolgozott együtt , de kettejük elvi nézeteltérése miatt ő hamarosan kilépett a szerkesztésből . A munka pótkötetét Csoma Józseffel együtt szerkesztette . Családtörténeti gyűjteményét a Magyar Nemzeti Múzeumnak ajándékozta . Művei J. Siebmachers grosses allgemeines Wappenbuch . Ungarischer Adel . Nach Original – Quellen bearbeitet . Nürnberg , ( Eddigfüzet . ) A munkának ezen magyar részét , mely hétezernél több czímert fog tartalmazni ( egy füzetbenczímer van ) , előbb Nagy Ivánnal együtt,tól fogva a füzettel maga irja . Neue Siebmacher . Der Ungarische Adel . Nürnberg , Magyar czímereskönyv a XVII. századból . Turul , A sphragistika az országos kiállításon . Turul , Die erloschenen freiherrlichen linien des Hauses Jurišič . Budapest , Heraldikai és sphragisztikai adalékok a „ Harminczhat-pecsétes oklevélből” czimü értekezéshez . Turul , A valódi Buzlay czímer . Turul , Néhány XV. századi czímerlevél . Turul , Magyar sírkövek . Telegdy István sírköve . Turul , Alte Grabdenkmäler aus Ungarn . Bp. ( Csoma Józseffel együtt ) Az Apaffyak , Rhédeyek és Wesselényiek legrégibb ismert czímerei . Turul , A Gutkeled nemzetség czímere . Turul , Források Heraldikai lexikon Magyar heraldikusok 1841-ben született személyek 1895-ben elhunyt személyek