Szenes Erzsi
Szenes Erzsi, született Singer Erzsébet (Rajec, 1902. június 5. – Tel-Aviv, 1981. május) költő, író, újságíró, előadóművész.

Élete 
Singer Mátyás tanító és Feldman Berta lánya. Nagymihályon nevelkedett, 1920-as években újságíróként és költőként ismert a Felvidéken és Magyarországon egyaránt. A Kassai Naplóban indult, a Prágai Magyar Hírlap és Magyar Újság szerkesztője lett. Magyarországon a Nyugat, a Múlt és Jövő, a Testvér, A Szép Szó, a Pesti Napló és a Pesti Hírlap közölte írásait. Tagja volt a Masaryk Akadémiának. 

1939-től 1942-ig, a fasizmus csehszlovákiai előretörésekor Nagymihályon gettóba zárták. Ekkori írásainak egy részét elásta az udvaron, ezek elvesztek, naplójának egy része viszont megmaradt. 1942 decemberében a csehszlovákiai zsidó deportálások kezdetén Magyarországra szökött, itt még a Cserépfalvinál kiadhatta kisregényét (Nyártól nyárig, 1943).

1944. március 21-én letartóztatták, előbb a Zrínyi utcai börtönbe, majd Kistarcsára hurcolták, onnan Adolf Eichmann személyes parancsára Auschwitzba deportálták. (Ezzel a Német Birodalom az akkor érvényben lévő magyar törvényeket is megszegte.) Végül Fallerslebenbe, egy hadiüzembe került kényszermunkára. Az amerikai katonák Salzwedelben szabadították fel.

Túlélve a holokausztot 1945-ben egy rövid ideig egy pozsonyi szlovák lap munkatársa volt, majd 1949-ben Izraelbe emigrált. Haláig újságíróként dolgozott a Tel-Avivban működő Új Keletnek, és előadóművészként költői esteken lépett fel. Tanúvallomást tett az Eichmann-perben (1962. május 25.), a Hunsche-Krumey tárgyaláson is (Frankfurt, 1963).

Pályakép 
Pályája verseskötetekkel indult, első két kötetében fő témája egy fiatal lány szerelmi vágyai. Többnyire kötetlen szabadversek, amelyek a zsidó zsoltárokhoz hasonlítanak. Későbbi versei erősen antifasiszták. Első önéletrajzi kötetét még 1937-ben írta meg Dallos István felszólítására. Magyarországon megjelent könyve a Lélek ellenáll, csonkán is történelmi forrásmunka. 1966-ban Juhász Ferenc meghívására Magyarországra látogatott és a Könyvnap díszvendége volt. 1966–1967-ben több interjút adott, és több cikk jelent meg Lélek ellenáll című könyvéről.

Művei 
 Selyemgombolyag, 1924, Kassa, versek
 Fehér kendő, 1928, Kassa, versek
 Szerelmet és halált énekelek, 1936
 Nyártól nyárig, kisregény, Budapest, 1943
 Van hazám, 1956, emlékezések, Tel-Aviv
 A lélek ellenáll, napló és versek, 1966, Budapest
 Pkaat hamesi, 1969, Tel-Aviv, válogatott versek
 Mitan kaved, 1977, válogatott elbeszélések

Díjai, elismerései 
 Nordau-díj

Jegyzetek

Források 
 Cseh/szlovákiai magyar irodalmi lexikon, Szerk. Fónod Zoltán, Madách-Posonium, Pozsony, 2004, (382-383. o.) 
 Borbándi Gyula: Nyugati magyar irodalmi lexikon, Hitel, Budapest, 1992, 
 Csanda Sándor: Első Nemzedék, Madách Könyv- és Lapkiadó, Pozsony, 1982
 Szenes Erzsi, Kortárs magyar írók 1945-1997

Rajeciak
Zsidó származású magyarok
1902-ben született személyek
1981-ben elhunyt személyek
Szlovákiai magyar költők, írók
Magyar újságírók
A holokauszt túlélői
Izraelbe kivándorolt magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
Szenes Erzsi , született Singer Erzsébet ( Rajec , június – Tel-Aviv , május ) költő , író , újságíró , előadóművész . Élete Singer Mátyás tanító és Feldman Berta lánya . Nagymihályon nevelkedett , as években újságíróként és költőként ismert a Felvidéken és Magyarországon egyaránt . A Kassai Naplóban indult , a Prágai Magyar Hírlap és Magyar Újság szerkesztője lett . Magyarországon a Nyugat , a Múlt és Jövő , a Testvér , A Szép Szó , a Pesti Napló és a Pesti Hírlap közölte írásait . Tagja volt a Masaryk Akadémiának . 1939-tőlig , a fasizmus csehszlovákiai előretörésekor Nagymihályon gettóba zárták . Ekkori írásainak egy részét elásta az udvaron , ezek elvesztek , naplójának egy része viszont megmaradt.december ében a csehszlovákiai zsidó deportálások kezdetén Magyarországra szökött , itt még a Cserépfalvinál kiadhatta kisregényét ( Nyártól nyárig , 1944. márciusén letartóztatták , előbb a Zrínyi utcai börtönbe , majd Kistarcsára hurcolták , onnan Adolf Eichmann személyes parancsára Auschwitzba deportálták . ( Ezzel a Német Birodalom az akkor érvényben lévő magyar törvényeket is megszegte . ) Végül Fallerslebenbe , egy hadiüzembe került kényszermunkára . Az amerikai katonák Salzwedelben szabadították fel . Túlélve a holokausztotben egy rövid ideig egy pozsonyi szlovák lap munkatársa volt , majdben Izraelbe emigrált . Haláig újságíróként dolgozott a Tel-Avivban működő Új Keletnek , és előadóművészként költői esteken lépett fel . Tanúvallomást tett az Eichmann-perben május ) , a Hunsche-Krumey tárgyaláson is ( Frankfurt , Pályakép Pályája verseskötetekkel indult , első két kötetében fő témája egy fiatal lány szerelmi vágyai . Többnyire kötetlen szabadversek , amelyek a zsidó zsoltárokhoz hasonlítanak . Későbbi versei erősen antifasiszták . Első önéletrajzi kötetét mégben írta meg Dallos István felszólítására . Magyarországon megjelent könyve a Lélek ellenáll , csonkán is történelmi forrásmunka.ban Juhász Ferenc meghívására Magyarországra látogatott és a Könyvnap díszvendége volt.1967-ben több interjút adott , és több cikk jelent meg Lélek ellenáll című könyvéről . Művei Selyemgombolyag , Kassa , versek Fehér kendő , Kassa , versek Szerelmet és halált énekelek , Nyártól nyárig , kisregény, Budapest , Van hazám , emlékezések , Tel-Aviv A lélek ellenáll , napló és versek , Budapest Pkaat hamesi , Tel-Aviv , válogatott versek Mitan kaved , válogatott elbeszélések Díjai , elismerései Nordau-díj Jegyzetek Források Cseh/szlovákiai magyar irodalmi lexikon , Szerk . Fónod Zoltán , Madách-Posonium , Pozsony , o . ) Borbándi Gyula : Nyugati magyar irodalmi lexikon , Hitel , Budapest , Csanda Sándor : Első Nemzedék , Madách Könyv- és Lapkiadó , Pozsony , Szenes Erzsi , Kortárs magyar írók Rajeciak Zsidó származású magyarok 1902-ben született személyek 1981-ben elhunyt személyek Szlovákiai magyar költők , írók Magyar újságírók A holokauszt túlélői Izraelbe kivándorolt magyarok Családi nevüket magyarosított személyek