Tűzköves-hegyi-barlang
A Tűzköves-hegyi-barlang 2005 óta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban lévő Bakony hegységben található. Turista útikalauzokban is ismertetve van a barlang.

Leírás 

Szentgál vasútállomástól Ny–ÉNy-ra kb. 630 m-re, a Tűzköves-hegyen, nem működő kőbányában vannak bejáratai. Két bejárata van, mindkettő a sziklafal aljában található. Alsó jura liász tűzköves mészkőben alakult ki. Ráccsal le van zárva. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével tekinthető meg. A denevérek nyugalmi időszakában, október 15-től március 15-ig tilos látogatása.

Egyike a Bakony négy legnépesebb denevérszállásának. 14 védett és fokozottan védett denevérfaj telel itt. Emellett fontos nyári és átmeneti szállás, valamint párzóhely. Régen nagy szülőkolónia élt itt.

Előfordul a barlang az irodalmában Gombás-barlang, Jaskó-féle-barlang, Szentgáli-barlang (Kadić 1939), Szentgáli barlang (Dudich 1932), Szentgáli-cseppkőbarlang (Eszterhás 1984), Szentgáli kőfejtő barlangja, Tüzköves-hegyi-barlang (Bertalan, Schőnviszky 1976), Tüzköves-hegyi barlang (Eszterhás 1984), Tűzköves-hegyi 1934. évi barlang, Tűzköveshegyi-barlang (Jakucs, Kessler 1962) és Tűzköveshegyi barlang (Bertalan 1938) neveken is.

Kutatástörténet 

Az 1927-ben kiadott, Bakony című útikalauzban meg van említve, hogy Szentgál vasútállomásról a nagy mészégetőgyár és a kőfejtő (cseppkőbarlang) mellett elhaladva lehet eljutni Gombáspusztára. Az 1932-ben kiadott, Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben, a Bakony hegység barlangjairól szóló részben szó van arról, hogy a Szentgáli barlang a Szentgál vasútállomása mellett lévő Tűzköves-hegyen helyezkedett el, de a kőfejtés miatt jelenleg csak maradványai figyelhetők meg a barlangnak. Az ismertetés 5 irodalmi mű alapján lett írva. Jaskó Sándor fedezte fel a Tűzköves-hegyi-barlangot 1934-ben a kőbánya egyik üregét megbontva és készítette el a barlang alaprajz térképét.

1937-ben Bertalan Károly és Szokolszky István bontották ki D-i bejáratát a Nagy-teremből. Az 1939. évi Barlangvilágban megjelent és Kadić Ottokár által írt dolgozat szerint a Bükk hegységben lévő Szeleta-barlanghoz, Balla-barlanghoz, Herman Ottó-barlanghoz, Kecske-lyukhoz, Három-kúti-barlanghoz, Istállós-kői-barlanghoz, Büdös-pesthez és Puskaporosi-kőfülkéhez hasonló jelentőségűek a dunántúli barlangok, pl. a Bakony hegységben található Szentgáli-barlang. A Természet 1939. évi évfolyamában szó van arról, hogy leginkább a barlangok vannak kiválasztva kőfejtés céljára, mert a tömör kőzetnél könnyebben fejthető az üregekkel és hasadékokkal átszőtt kőzet. Emiatt pusztult el három barlang (Pál-völgyi-barlang, Jankovich-barlang, Szentgáli-barlang) elülső része.

Az 1942. évi Természettudományi Közlönyben meg van ismételve A Természet 1939. évi évfolyamában publikált tanulmánynak a Tűzköves-hegyi-barlangra vonatkozó része. Az Országjárás 1942. évi évfolyamában meg lett említve, hogy Szentgál szélén, a vasútállomás mellett van egy vörös jura mészkőben lévő óriási kőfejtő, amelyben egy közepes barlang található figyelemre érdemes cseppkőképződményekkel. Az 1955-ben megjelent, Bakony útikalauz című könyvben részletesen le van írva. A Markó László vezette Veszprémi Barlangkutató Csoport tagjai 1957–1959. évi kutatásaik során egy új, 20 m-es részt tártak fel.

A Ferencvárosi Torna Club Barlangkutató Csoportja Horváth János által vezetve 1965-ben felmérte a barlangot, majd a felmérés felhasználásával elkészítették a csoport tagjai a barlang alaprajz térképét, hosszmetszet térképét és keresztmetszet térképeit. A felmérés alapján a barlang 86 m hosszú. Ezeken a térképeken nem szerepel a Markó Lászlóék által 1957–1959-ben feltárt szakasz. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá a 4400-as (Bakony) barlangkataszteri területen lévő, szentgáli Tüzköveshegyi-barlang. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg vannak említve a Bakonyban, az állomás melletti kőfejtőben lévő Szentgáli-barlangok, amelyeknek másik neve Tüzköves-hegyi-barlangok. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 7 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a Szentgáli-barlangokkal. A Bakonyban elhelyezkedő Tüzköves-hegyi-barlang külön van említve. A barlangnévmutatóban meg van említve 2 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a Tüzköves-hegyi-barlanggal.

Az 1976-ban befejezett és Bertalan Károly által írt, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Tűzköveshegyi-barlang másik neve Szentgáli-barlang és a Bakony D-i részén, Szentgálon, Szentgál vasútállomásától Ny–ÉNy-ra kb. 630 m-re, a Tűzköves-hegy mészkőfejtőjében helyezkedik el. A kőfejtő ÉNy-i, felhagyott részében, a felső bányaudvarban lévő sziklafal aljában, 398 m tszf. magasságban van a két bejárata. A nagyméretű rombarlang alsó liász mészkőben jött létre, 86 m hosszú és 15,5 m mély. A kőbányászat elpusztított néhány barlangot. A kézirat barlangra vonatkozó része 8 irodalmi mű alapján lett írva.

1981-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjai mérték fel a barlangot, majd a felmérés felhasználásával meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe, keresztmetszet térképei, izometrikus térképe és tektonikai térképe. Az 1984-ben megjelent, Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Déli-Bakonyban, a 4430-as barlangkataszteri tájegységben, Szentgálon helyezkedik el a Szentgáli-barlang, amelynek további nevei Tüzköves-hegyi barlang és Szentgáli-cseppkőbarlang. A karsztos barlang 130 m hosszú és 15 m magas. Az 1984-ben napvilágot látott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Tűzköves-hegyi-barlang néven Szentgáli-barlang névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony, a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Szentgáli-barlang néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal. 1997-ben le lett zárva a barlang.

1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bakony hegységben található Szentgáli-barlang és Tűzköves-hegyi-barlang az igazgatóság engedélyével látogathatók. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bakony hegységben található Tűzköves-hegyi-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Tűzköves-hegyi-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlanggá nyilvánítását az indokolta, hogy fontos denevérszálláshely. 2006-ban a Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége készítette el a barlang térképét. A barlangot Cseplova Krisztina, Romhányi Balázs és Szalay Jenő mérték fel a térkép elkészítéséhez. A térképet Schäfer István Zsolt szerkesztette és rajzolta. A 2006. évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett, hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Tűzköves-hegyi-barlang fokozottan védett barlang lett.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Tűzköves-hegyi-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Bertalan Károly – Szokolszky István: A Bakony barlangjai. Turisták Lapja, 1935. (47. évf.) 134. old.
 Bertalan Károly: A Bakony-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1938. április. (50. évf. 4. sz.) 208. old. (A különlenyomata javított és bővített.)
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 210., 215., 216. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 13. old.
 Dornyay Béla: Bakony. Budapest, 1927. 268. old.
 Dornyay Béla: Bakony útikalauz. Budapest, Sport, 1955. (1. kiad.) 23. old.
 Dornyay Béla (Darnay-Dornyay Béla): Bakony útikalauz. Budapest, Sport Kiadó, 1957. (Második, bővített kiadás.) 23. old.
 Dudich Endre: Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke. (Függelék: Kisebb barlangjaink áttekintése.) Budapest, 1932. 168. old. (Nem biztos, hogy a jelenlegi Tűzköves-hegyi-barlang van benne említve.)
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 23. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Horváth János: A Szentgáli-barlang felmérése. Karszt és Barlang, 1965. 2. félév. 67–70. old.
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 145., 246–247. old.
 Jaskó Sándor: Adatok a bakonyi karszt ismeretéhez. Turisták Lapja, 1936. (48. évf.) 2. sz. 58–59. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1934. évben. Barlangvilág, 1935. (5. köt.) 1–2. füz. 15. old.
 Kadić Ottokár: A hazai barlangügy törvényes rendezése. Barlangvilág, 1939. (9. évf.) 4. füz. 88. old.
 Kadić Ottokár: Védjük meg természeti emlékeinket. A Természet, 1939. november. (35. évf. 11. sz.) 228. old.
 Kadić Ottokár: A barlangok mint természeti emlékek. Természettudományi Közlöny, 1942. augusztus. (74. köt. 1134. füz.) 232. old.
 Kárpát József: Kutatótábor a Szentgáli-barlangnál. In: Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 28–34., 36. old.
 Kárpát József: Az Alba Regia Csoport októberben háromnapos kutatótábort rendezett a Szentgáli-barlangban (Bakony). MKBT Műsorfüzet, 1982. január–február. 9. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 279., 307. old.
 Markó László: Beszámoló a veszprémi barlangkutató csoport 1954–59. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. június. 324. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Péchy-Horváth Rezső: Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai. Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán? Országjárás, 1942. március 6. (3. [8.] évf. 11. [12.] sz.) 4. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Posewitz Tivadar: A szentgáli cseppkőbarlang. Földtani Közlöny, 1893. április–május. (23. köt. 4–5. füz.) 104–106. old.
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 81. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Jogszabályi változások. MKBT Tájékoztató, 2006. január–február. 18. old.
 –: Társulati ügyek. Földtani Közlöny, 1892. november–december. (22. köt. 11–12. füz.) 382. old.
 –: Apró közlemények. Természettudományi mozgalmak a hazában. Természettudományi Közlöny, 1893. január. (25. köt. 281. füz.) 41. old.

További irodalom 

 Bertalan Károly: Beszámoló a MTE Bakonyi Osztálya Barlangkutató Csoportjának 1936. évi működéséről. Kézirat, Veszprém, 1936.
 Jaskó Sándor: A Szentgáli-barlang. BETE Barlangnapló, 1. köt. 1934. szeptember 16.
 Laczkó Dezső: A szentgáli tűzköveshegyi barlangok. Évi jelentés a Veszprémvármegyei Múzeum... 1927/28. évi fejlődéséről... Veszprém, 1928. 44–47. old.
 Laczkó Dezső kézi jegyzetei és egyéb feljegyzései a Veszprémvármegyei Múzeumban. (1911–1933)
 –: A barlangkutatók nagyszerű munkája. Magyar Turista Élet, 1935. június 15. (3. évf. 11. sz.) 4. old.

További információk 

 Geocaching.hu
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bakonyban
A Tűzköves-hegyi-barlangóta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban lévő Bakony hegységben található . Turista útikalauzokban is ismertetve van a barlang . Leírás Szentgál vasútállomástól Ny–ÉNy-ra kb.m-re , a Tűzköves-hegyen , nem működő kőbányában vannak bejáratai . Két bejárata van , mindkettő a sziklafal aljában található . Alsó jura liász tűzköves mészkőben alakult ki . Ráccsal le van zárva . A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével tekinthető meg . A denevérek nyugalmi időszakában , októbertől márciusig tilos látogatása . Egyike a Bakony négy legnépesebb denevérszállásának.védett és fokozottan védett denevérfaj telel itt . Emellett fontos nyári és átmeneti szállás , valamint párzóhely . Régen nagy szülőkolónia élt itt . Előfordul a barlang az irodalmában Gombás-barlang , Jaskó-féle-barlang , Szentgáli-barlang ( Kadić Szentgáli barlang ( Dudich Szentgáli-cseppkőbarlang ( Eszterhás Szentgáli kőfejtő barlangja , Tüzköves-hegyi-barlang ( Bertalan , Schőnviszky Tüzköves-hegyi barlang ( Eszterhás Tűzköves-hegyi évi barlang , Tűzköveshegyi-barlang ( Jakucs , Kesslerés Tűzköveshegyi barlang ( Bertalanneveken is . Kutatástörténet Azben kiadott , Bakony című útikalauzban meg van említve , hogy Szentgál vasútállomásról a nagy mészégetőgyár és a kőfejtő ( cseppkőbarlang ) mellett elhaladva lehet eljutni Gombáspusztára . Azben kiadott , Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben , a Bakony hegység barlangjairól szóló részben szó van arról , hogy a Szentgáli barlang a Szentgál vasútállomása mellett lévő Tűzköves-hegyen helyezkedett el , de a kőfejtés miatt jelenleg csak maradványai figyelhetők meg a barlangnak . Az ismertetésirodalmi mű alapján lett írva . Jaskó Sándor fedezte fel a Tűzköves-hegyi-barlangotben a kőbánya egyik üregét megbontva és készítette el a barlang alaprajz térképét . 1937-ben Bertalan Károly és Szokolszky István bontották ki D-i bejáratát a Nagy-teremből . Az évi Barlangvilágban megjelent és Kadić Ottokár által írt dolgozat szerint a Bükk hegységben lévő Szeleta-barlanghoz , Balla-barlanghoz , Herman Ottó-barlanghoz , Kecske-lyukhoz , Három-kúti-barlanghoz , Istállós-kői-barlanghoz , Büdös-pesthez és Puskaporosi-kőfülkéhez hasonló jelentőségűek a dunántúli barlangok , pl. a Bakony hegységben található Szentgáli-barlang . A Természet évi évfolyamában szó van arról , hogy leginkább a barlangok vannak kiválasztva kőfejtés céljára , mert a tömör kőzetnél könnyebben fejthető az üregekkel és hasadékokkal átszőtt kőzet . Emiatt pusztult el három barlang ( Pál-völgyi-barlang , Jankovich-barlang , Szentgáli-barlang ) elülső része . Az évi Természettudományi Közlönyben meg van ismételve A Természet évi évfolyamában publikált tanulmánynak a Tűzköves-hegyi-barlangra vonatkozó része . Az Országjárás évi évfolyamában meg lett említve , hogy Szentgál szélén , a vasútállomás mellett van egy vörös jura mészkőben lévő óriási kőfejtő , amelyben egy közepes barlang található figyelemre érdemes cseppkőképződményekkel . Azben megjelent , Bakony útikalauz című könyvben részletesen le van írva . A Markó László vezette Veszprémi Barlangkutató Csoport tagjai1959. évi kutatásaik során egy új,m-es részt tártak fel . A Ferencvárosi Torna Club Barlangkutató Csoportja Horváth János által vezetveben felmérte a barlangot , majd a felmérés felhasználásával elkészítették a csoport tagjai a barlang alaprajz térképét , hosszmetszet térképét és keresztmetszet térképeit . A felmérés alapján a barlangm hosszú . Ezeken a térképeken nem szerepel a Markó Lászlóék által1959-ben feltárt szakasz.ban vált országos jelentőségű barlanggá aas ( Bakony ) barlangkataszteri területen lévő , szentgáli Tüzköveshegyi-barlang . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg vannak említve a Bakonyban , az állomás melletti kőfejtőben lévő Szentgáli-barlangok , amelyeknek másik neve Tüzköves-hegyi-barlangok . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a Szentgáli-barlangokkal . A Bakonyban elhelyezkedő Tüzköves-hegyi-barlang külön van említve . A barlangnévmutatóban meg van említveirodalmi mű , amelyek foglalkoznak a Tüzköves-hegyi-barlanggal . Azban befejezett és Bertalan Károly által írt , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Tűzköveshegyi-barlang másik neve Szentgáli-barlang és a Bakony D-i részén , Szentgálon , Szentgál vasútállomásától Ny–ÉNy-ra kb.m-re , a Tűzköves-hegy mészkőfejtőjében helyezkedik el . A kőfejtő ÉNy-i , felhagyott részében , a felső bányaudvarban lévő sziklafal aljában,m tszf. magasságban van a két bejárata . A nagyméretű rombarlang alsó liász mészkőben jött létre,m hosszú és5 m mély . A kőbányászat elpusztított néhány barlangot . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . 1981-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjai mérték fel a barlangot , majd a felmérés felhasználásával meg lett szerkesztve a barlang alaprajz térképe , keresztmetszet térképei , izometrikus térképe és tektonikai térképe . Azben megjelent , Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Déli-Bakonyban , aas barlangkataszteri tájegységben , Szentgálon helyezkedik el a Szentgáli-barlang , amelynek további nevei Tüzköves-hegyi barlang és Szentgáli-cseppkőbarlang . A karsztos barlangm hosszú ésm magas . Azben napvilágot látott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Tűzköves-hegyi-barlang néven Szentgáli-barlang névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony , a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Szentgáli-barlang néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal.ben le lett zárva a barlang . 1998. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bakony hegységben található Szentgáli-barlang és Tűzköves-hegyi-barlang az igazgatóság engedélyével látogathatók. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bakony hegységben található Tűzköves-hegyi-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Tűzköves-hegyi-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlanggá nyilvánítását az indokolta , hogy fontos denevérszálláshely.ban a Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége készítette el a barlang térképét . A barlangot Cseplova Krisztina , Romhányi Balázs és Szalay Jenő mérték fel a térkép elkészítéséhez . A térképet Schäfer István Zsolt szerkesztette és rajzolta . A évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett , hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Tűzköves-hegyi-barlang fokozottan védett barlang lett . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Tűzköves-hegyi-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang ( Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Tűzköves-hegyi-barlang ( Bakony hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly – Szokolszky István : A Bakony barlangjai . Turisták Lapja , évf. ) old . Bertalan Károly : A Bakony-hegység barlangjai . Turisták Lapja , április. évf. sz . ) old . ( A különlenyomata javított és bővített . ) Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt . , , old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Dornyay Béla: Bakony . Budapest , old . Dornyay Béla: Bakony útikalauz . Budapest , Sport , kiad . ) old . Dornyay Béla ( Darnay-Dornyay Béla ) : Bakony útikalauz . Budapest , Sport Kiadó , ( Második , bővített kiadás . ) old . Dudich Endre : Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke . ( Függelék : Kisebb barlangjaink áttekintése . ) Budapest , old . ( Nem biztos , hogy a jelenlegi Tűzköves-hegyi-barlang van benne említve . ) Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt. ) old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Horváth János : A Szentgáli-barlang felmérése . Karszt és Barlang , félév.70. old . Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest,,247. old . Jaskó Sándor : Adatok a bakonyi karszt ismeretéhez . Turisták Lapja , évf. ) sz.59. old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)2. füz. old . Kadić Ottokár : A hazai barlangügy törvényes rendezése . Barlangvilág , évf . ) füz. old . Kadić Ottokár : Védjük meg természeti emlékeinket . A Természet , november. évf. sz . ) old . Kadić Ottokár : A barlangok mint természeti emlékek . Természettudományi Közlöny , augusztus. köt . füz . ) old . Kárpát József : Kutatótábor a Szentgáli-barlangnál . In : Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló,34. , old . Kárpát József : Az Alba Regia Csoport októberben háromnapos kutatótábort rendezett a Szentgáli-barlangban ( Bakony ) . MKBT Műsorfüzet , január–február. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Markó László : Beszámoló a veszprémi barlangkutató csoport59. évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , június. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Péchy-Horváth Rezső : Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai . Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán ? Országjárás , március [ 8. ] évf . [ 12. ] sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Posewitz Tivadar : A szentgáli cseppkőbarlang . Földtani Közlöny , április–május. köt.5. füz.) 106. old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Takácsné Bolner Katalin : Jogszabályi változások . MKBT Tájékoztató , január–február. old. – : Társulati ügyek . Földtani Közlöny , november–december. köt.12. füz. ) old. – : Apró közlemények . Természettudományi mozgalmak a hazában . Természettudományi Közlöny , január. köt . füz . ) old . További irodalom Bertalan Károly : Beszámoló a MTE Bakonyi Osztálya Barlangkutató Csoportjának évi működéséről . Kézirat , Veszprém , Jaskó Sándor : A Szentgáli-barlang . BETE Barlangnapló , köt. szeptember Laczkó Dezső : A szentgáli tűzköveshegyi barlangok . Évi jelentés a Veszprémvármegyei Múzeum...28. évi fejlődéséről. . . Veszprém,47. old . Laczkó Dezső kézi jegyzetei és egyéb feljegyzései a Veszprémvármegyei Múzeumban.1933 ) – : A barlangkutatók nagyszerű munkája . Magyar Turista Élet , június évf. sz . ) old . További információk Geocaching.hu Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bakonyban