Gyenesdiási Vadlány-lik
A Gyenesdiási Vadlány-lik a Balaton-felvidéki Nemzeti Park területén található egyik dolomitbarlang. A Magyarországon található 4 Vadlán-lik közül az egyik. A másik három a Rezi Vadlán-lik, a Vadlán-lik és a Vállusi Vadlán-lik, amelyek szintén a Balaton környékén helyezkednek el. A barlang turista útikalauzokban is ismertetve van.

Leírás 

Gyenesdiás szélén, a fokozottan védett területen található Tücsök-domb Ny-i peremén, fenyőerdőben van a bejárata. Gyenesdiásról a sárga sáv jelzésű turistaúton közelíthető meg. A jelzett turistaútról táblával jelölt ösvényen lehet eljutni a bejáratához. A barlang földrajzi helyét a Keszthelyi-hegység turistatérképek barlangjellel és a barlang nevének kiírásával jelölik.

Víz által kivájt (abráziós) barlang, amelyet később a defláció, továbbá inszolációs kipattogzás és mállás egyéb fajtái részben módosítottak, majd mesterségesen lett tovább bővítve. Lényegében egyetlen nagyobb teremből áll. Felső triász dolomitban jött létre. A könnyű erdei sétával elérhető barlang szabadon, utcai ruhában látogatható.

Az, hogy kiről (milyen vad leányról) lett elnevezve, nem állapítható meg. Előfordul irodalmában Diási Vadlánylik (Bertalan 1976), Gyenesdiási Vadlán-lik (Mészáros 1983), Gyenesdiási Vadlánlik (Bertalan 1976), gyenesdiási Vadlán-lik (Kordos 1984), Vadlán-lik (Eszterhás 1984), Vadlánlik (Szeghalmy 1937), vadlánlik (Margittay 1942), vadlán-lik (Pápa 1943), Vadlánlik-barlang (Szeghalmy 1937), Vadlány-barlang (Pápa 1943), Vadlány-lik (Eszterhás 1984), Vadlány-lyuk (Hazslinszky 1999), Vadleány-barlang (Cholnoky 1914), Vadleánybarlang (Földváry 1934), Vadleány barlang (Margittay 1942), Vadleány barlangja (Lóczy 1913), Vadleány-lik (Bertalan, Schőnviszky 1973–1974), Vadleány lika (Jankó 1902), Vadleánylika (Dornyay 1939) és Vadleány lyuka (Pesty 1888) neveken is.

Kutatástörténet 

Pesty Frigyes 1888-ban megjelent könyvében meg van említve a Vadleány lyuka, amely egy Gyenes-Diás falu határában található dűlő. Jankó János 1902-ben kiadott művében szerepel a Balaton környékének tovább kutatandó és kétségtelenül legérdekesebb helynevei között a Vadleány lika név. A kiadványban meg van említve a Vadleány lika dűlő, amely Gyenesdiáson helyezkedik el, és az, hogy pontusi homokkőben van a Meszesgyörökön található Vadleány lika. Lóczy Lajos 1913-ban napvilágot látott munkájában látható egy fekete-fehér fénykép, amelyen a Diáson, a diás-vonyarci Szent Helena-kápolna felett, kb. 200 m tszf. magasságban lévő Vadleány barlangja figyelhető meg. A képaláírás szerint dolomitbreccsás pannóniai-pontusi korú parti kavicsban jött létre.

A Balaton 1914. évi évfolyamában publikálva lett az 1913-ban megjelent fénykép. A képaláírás szerint a fényképen a Gyenesdiáson található Vadleány-barlang látható és Lóczy Lajos készítette a fényképet. Az 1928. évi Földrajzi Közlemények szerint a második abráziós terasz határát kb. 200 m tszf. magasságban jelzik a pados, dolomitbreccsás, parti képződmények, mutatva, hogy ilyen magasságban már állóvízbe jutottak az erózió termékei. A meggondolás helyességét a Gyenes feletti dolomitbreccsába vájt pannóniai abráziós barlang (Vadleánybarlang) bizonyítja, amely 200 m tszf. magasságban van. A tanulmányban látható a Lóczy Lajos által készített fénykép. A képaláírás szerint a Vadleány pannóniai abráziósbarlang.

A Turisták Lapja 1932. évi évfolyamában lévő tanulmányból megtudható, hogy a Balaton partján vezető országútról fel lehet menni magas kilátópontokra, pl. a diási Vadleánybarlangra (Vadlászlik). Fel kell keresni a diási Havas Boldogasszony-kápolna felett emelkedő Vadleánybarlangot érdekes geológiai alkotása, flórája és szép kilátása miatt is. A Debreceni Szemle 1934. évi évfolyamában az van írva, hogy a gyenesdiási Vadleánybarlang mészdombján élő jellegzetes növényzetből alig maradt valami. Az 1937. évi Búvárban meg van említve, hogy a gyenesdiási Vadleány-barlang dombján (a keleti pusztai és a nyugati hegyvidéki flóra találkozóhelyén) az eredeti vegetációt az erdősítés pusztította el.

Az 1937-ben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyvben szó van arról, hogy a Balaton DNy-i részén, a Gyenesdiás szélén lévő Tücsök-domb felett sötétlik egy kis barlang szája, a Vadleány-barlang bejárata (itteni tájnyelven Vadlánlik, Vadlánlik-barlang). Bár a barlang dolomitbreccsa feneke eddig semmi nyomát nem mutatta annak, hogy tanyája lett volna akár állatoknak, akár ősembernek, mégis majdnem elképzelhetetlen, hogy ezt a barlangot nem használta az ezen a tájon valószínűleg megfordult, életfeltételeit minden tekintetben megtaláló barlanglakó ősember. Mivel a barlang mindig szem előtt volt és ezen a vidéken ritka, nagyon valószínű, hogy az új korok kincskeresői hordták ki a barlangból a dolomitbreccsán összegyűlt kultúrréteget és ezért nincs jelenleg nyoma a kultúrrétegnek a barlangban.

Az 1938-ban napvilágot látott Uj idők lexikona 11. és 12. kötetében lévő szócikk szerint Gyenesdiás népszerű kirándulóhelye a Vadleány-barlang. A gyenesdiási dombok, különösen a Vadleánydomb, érdekes növényzetükkel tűnnek ki. Az 1939. évi Néprajzi Értesítőben szó van arról, hogy a diási Vadlánlik egy nagyobb sziklaodú, amely pannóniai korú. A diási lakosok nevezik Vadlánliknak. Dornyay Béla azt írta, hogy Jankó János szerint Vadleánylika a neve. Ennek a névnek az értelmét Jankó János nem tudta megmagyarázni. Lóczy Lajos az 1913-ban publikált tanulmányában már irodalmi nyelven Vadleány barlangja néven nevezi a Dornyay Béla szerint helyes, népies Vadlánlik név helyett.

Az 1941. évi Hidrológiai Közlönyben meg van említve, hogy a Gyenesdiáson lévő Vadlánlik alatt van egy kút. Margittay Rikárd 1942-ben kiadott két publikációja szerint a négy ismert vadlánlik közül ez a legismertebb. Az 1943-ban kiadott és Pápa Miklós által írt tanulmányban olvasható, hogy egész különleges helyet foglalnak el a barlangok romantikus történetében a Vadlány-barlangok, vagy ahogy a nép nevezi a vadlán-likak. A Balaton közelében négy is van, Dióson, Válluson, Rezi vára közelében és a Kovácsi-hegyen.

Az 1954. évi Földrajzi Értesítőben megjelent tanulmányban Dornyay Béla megemlítette, hogy a Gyenesdiáson található barlangot alapkonglomerátumból alakította ki (már a tektonikus törések után) az erózió és az É-ról évezredeken át akadálytalanul lezúduló szélviharok és orkánok deflációja. A barlang alatt vannak a Lakatos-hegy dolomitporos murvabányái. Az 1958. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban le van írva a nem karsztos eredetű barlangnak gondolt barlang Vadlánlik néven és a barlanggal foglalkozó 8 irodalmi mű felsorolásával. A leírás szerint Gyenesdiás határában, pliocén abráziós dolomitbreccsában van.

Az 1960. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban lévő publikáció szerint a lepusztító erők által keletkezett üregeken (kivájt üregek) belül vannak az abráziós üregképződés miatt létrejött üregek (fosszilis abráziós üregek). Ezek között van a Vadlánlik (Keszthelyi-hegység). Bulla Béla úgy gondolja, hogy a diási, felső triász dolomitban található üreg a pannon tenger (alsó pliocén) kivájó hatása miatt alakult ki. A Keszthelyi-hegység mezozoós tömege szigetként állt ki a pannon tengerből, amely parti breccsa és abráziós párkány alakjában hagyta hátra munkája nyomát. A Vadlánlik tehát átöröklött neogén (újharmadidőszaki) képződmény. Azóta természetesen a deflációs, valamint az inszolációs kipattogzás és a mállás egyéb fajtái részben módosították.

Az 1962-ben napvilágot látott A barlangok világa című könyvben az van írva, hogy a Keszthelyi-hegységben, Gyenesdiás felett lévő Vadleány-barlangot dolomitbreccsába mélyítette a pannon tenger abráziója. Az 1962. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban meg van említve, hogy a Bakony karsztformáit pl. abráziós barlang (gyenesdiási Vadleánybarlang) képviseli.

Az 1965-ben megjelent és Örvös János által szerkesztett útikalauzban az olvasható, hogy a hegynyeregben ágazik ki a Vadlány-barlanghoz vezető sárga barlang jelzésű út, amelyen a barlanghoz 5 perc alatt lehet eljutni. Feltétlenül meg kell nézni a dolomithegyekben ritkán előforduló barlangot. A népiesen Vadlánliknak nevezett barlang keményebb-lazább dolomitbreccsában alakult ki. Valószínűleg emberi beavatkozással tágították a barlangot az idők során. A barlang fenekét szintén dolomitbreccsa takarja. Nem bizonyítható, hogy ősember is lakott benne. Kedvelt kirándulóhely a feketefenyővel betelepített környéke.

Az 1965. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban publikált és Dornyay Béláról szóló nekrológban szó van arról, hogy a Balaton és környéke című útikönyvben Dornyay Béla bemutatja a diási Vadlánlikat. Az útikönyvben lévő, a barlangot ábrázoló képet Dornyay Béla rajzolta. 1972. december 11-én Bertalan Károly terepjelentést készített a diási Vadlánlikról (Gyenesdiás).

Az 1975. évi Földrajzi Értesítőben arról van szó, hogy a Rezi Vadlán-lik és a közismert gyenesdiási Vadlánylik pannóniai konglomerátumban, valamint breccsában keletkezett, nem tipikusan karsztos üregek. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Keszthelyi-hegységben, Gyenesdiáson lévő barlang Vadleány-lik néven Vadleány-barlang névváltozattal. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 10 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal.

Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Keszthelyi-hegységben és a Bakonyban, Gyenesdiáson elhelyezkedő Gyenesdiási Vadlánlik másik neve Diási Vadlánylik. A tücsök-dombi murvabányák felett, a Tücsök-domb Ny-i peremén, fenyőerdőben, kb. 50 m magasan, kb. 175 m tszf. magasságban van a bejárata. Az abráziós eredetű sziklaeresz pliocén báziskonglomerátumban jött létre, 8 m hosszú és 2 m mély. A kézirat barlangra vonatkozó része 8 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1983-ban megjelent útikalauzban az van írva, hogy a Gyenesdiási Vadlán-lik a gyenesdiási kápolnától 600 m-re É-ra, a Diási-hegy lábánál található. A sárga barlang jelzés vezet hozzá. A dolomitban létrejött egyfülkés barlang 8 m hosszú. Mesterségesen lett bővítve. Az 1984-ben kiadott Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keszthelyi-hegységben, a 4440-es barlangkataszteri tájegységben, Gyenesdiáson helyezkedik el a Vadlán-lik, amelynek további nevei Vadlány-barlang és Vadlány-lik. A karsztos barlang 8 m hosszú és 2 m magas.

Az 1984-ben napvilágot látott Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang gyenesdiási Vadlán-lik néven Diási Vadlánylik névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony, a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Szabó István 1987-ben megjelent tanulmányában közölve lett, hogy a második abráziós terasz szintjét jelöli a gyenesdiási, dolomitbreccsába vájt pannóniai abráziós eredetű Vadlány-lik-barlang.

Hazslinszky Tamás 1999-es kéziratában az van írva, hogy a Vadlán-lik további nevei Vadlány-lyuk és Vadlány-barlang. A Keszthelyi-hegységben 4 ilyen nevű barlang, sziklaodú, sziklaeresz van (Rezi, Vállus, Gyenesdiás, Kovácsi-hegy). 2000-ben Micheller Szilvia mérte fel és szerkesztett alaprajz térképet 3 keresztmetszettel. A 2001. november 12-én készült Magyarország nemkarsztos barlangjainak irodalomjegyzéke című kézirat barlangnévmutatójában szerepel a Vadlán-lik (Gyenesdiás, Bakony) a barlanggal foglalkozó 2 írás megjelölésével és azzal a megjegyzéssel, hogy tévesen van a nemkarsztos barlangok között, karsztkőzetben van.

Irodalom 

 Bertalan Károly: Magyarország nem karsztos eredetű barlangjai. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1958. január–június. 16–17. old.
 Bertalan Károly: 1972-ben beérkezett terepjelentések. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1972. 7. füz. 5. old.
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) (8. köt.) 216. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bohn Péter: Keszthelyi-hegység geomorfológiai felépítéséből adódó környezetvédelmi feladatok. Földrajzi Értesítő, 1975. (24. évf.) 1. füz. 5. old.
 Bulla Béla: A Keszthelyi hegység földrajza. Földrajzi Közlemények, 1928. (56. köt.) 1–4. füz. 6., 7. old.
 Cholnoky Jenő: Lóczy Lajos. Balaton, 1914. (7. évf.), február (1–2. sz.) 12. old.
 Dornyay Béla: Túristaság a tapolcai bazaltvidéken. Turisták Lapja, 1932. (44. évf.) 7–8. sz. 197., 198. old.
 Dornyay Béla: A balatonparti Gyenesdiás régi fapincéi. Néprajzi Értesítő, 1939. (31. évf.) 1. sz. 56. old.
 Dornyay Béla (Darnay /Dornyay/ Béla): A Keszthelyi-hegység hidrotermális jelenségei. Földrajzi Értesítő, 1954. (3. évf.) dec. (4. füz.) 667., 668. old.
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 25. old.
 Földváry Miksa: A hazai természetvédelem napjainkban. Debreceni Szemle, 1934. (8. évf.), október (8. sz.), 337. old.
 Hazslinszky Tamás: Barlangi mondák, regék és hiedelmek. Kézirat, 1999. 33. old.
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 42. old.
 Jankó János: A Balaton-melléki lakosság néprajza. A Balaton Tudományos Tanulmányozásának Eredményei. 3. köt. Budapest, 1902. 89., 174. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 279., 305. old.
 Láng Sándor: A Bakony geomorfológiai vázlata. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1962. 6–7. füz. 90. old.
 Lóczy Lajos: A Balaton környékének geológiai képződményei és ezeknek vidékek szerinti telepedése. A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei, 1913. 1. köt. 1. rész. 366. old.
 Margittay Rikárd: A Balaton vidékének barlangjai. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 3–4. füz. 79. old.
 Margittay Rikárd: A Balaton-vidék barlangjai. Balatoni Kurir, 1942. július 30. 2. old.
 Mészáros Gyula szerk.: Bakony, Balaton-felvidék. Budapest, 1983. 69. old. (A Bakony barlangjai című fejezetet, a 45–71. oldalakat Eszterhás István írta.)
 Ozoray György: Nemkarsztos üregek genetikája magyarországi példák alapján. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1960. január–február. 9. old.
 Örvös János szerk.: Balaton-felvidék. Útikalauz. Budapest, Sport, 1965. 210. old.
 Pápa Miklós: A barlangok romantikája. Barlangvilág, 1943. (13. köt.) 1–2. füz. 15. old.
 Pápa Miklós: Dr. Darnay (Dornyay) Béla (1887–1965). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 3–4. füz. 42. old.
 Pesty Frigyes: Magyarország helynevei történeti, földrajzi és nyelvészeti tekintetben. Budapest, 1888. 1. köt. 407. old.
 Soó Rezső: Pusztuló magyar tájak. Búvár, 1937. január. (3. évf. 1. sz.) 5. old.
 Szabó István: A Keszthelyi-hegység növényvilágának kutatása. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1987. (6. köt.) 79. old.
 Szádeczky-Kardoss Elemér: A Keszthelyi-hegység és a Hévíz hidrológiájáról. Hidrológiai Közlöny, 1941. (21. évf.) 1–6. sz. 16. old.
 Szeghalmy Gyula: Dunántúli vármegyék. Budapest, 1937. 39. old.
 Szenti Tamás – Eszterhás István: Magyarország nemkarsztos barlangjainak irodalomjegyzéke. Kézirat, 2001. november 12. 100. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: Uj idők lexikona. Budapest, 1938. 11. és 12. köt. 2860. old.

További irodalom 

 Bulla Béla: Keszthely földje. Ifjúság és Élet, 1931. (7. évf.) 85., 87., 89. old. (Lóczy Lajos fényképpel.)
 Csiki László: Kirándulások Keszthely környékére. Keszthely (útikalauz). A Veszprém Megyei Tanács Idegenforgalmi Hivatalának kiadványa, Budapest, 1955. 94. old.
 Darnay-Dornyay Béla – Zákonyi Ferenc: Balatonfelvidék útikalauz. Budapest, Sport, 1955. 141., 142. old.
 Darnay-Dornyay Béla – Zákonyi Ferenc: Balaton útikalauz. Budapest, Sport, 1957. 64. oldal után egy fénykép és a 181. oldalon
 Dornyay Béla: A gyenesdiási „Vadlánlik” dombról. Ifjúság és Élet, 1940. (15. évf.), február 1. (10. sz.) 109–110. old.
 Eszterhás István: A Bakony nemkarsztos barlangjainak genotipusai és kataszteri jegyzéke. Kézirat. Budapest, 1986. Szerződéses munka az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatalnak.
 Lipták Gábor – Zákonyi Ferenc – Huba László: Balaton. Budapest, Panoráma, 1958. 305. old. (Fénykép.)
 Szentes Ferenc: Jelentés az 1952. évben Magyarországon a Keszthelyi-hegységben végzett bauxitkutató munkálatokról. Kézirat. Balatonalmádi, 1953. 19., 31., 53. old. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézet Adattárában.)
 –: Balaton. 1:50 000 (Turistatérkép két lapon.) Budapest, 1939. Tervezte a M. kir. Honvéd Térképészeti Intézet. (Jelzi a helyét.)

További információk 

 Gyenesdiási Vadlán-lik
 Országos Barlangnyilvántartás
 Szádeczky-Kardoss Géza: Vadlány barlangok a Keszthelyi-hegységben. 2014.
 Vadlánlik
 Vadlány-barlangok, tündérek és boszorkányok titka túramozgalom

Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon
Magyarországi dolomitbarlangok
Balaton
A Gyenesdiási Vadlány-lik a Balaton-felvidéki Nemzeti Park területén található egyik dolomitbarlang . A Magyarországon találhatóVadlán-lik közül az egyik . A másik három a Rezi Vadlán-lik , a Vadlán-lik és a Vállusi Vadlán-lik , amelyek szintén a Balaton környékén helyezkednek el . A barlang turista útikalauzokban is ismertetve van . Leírás Gyenesdiás szélén , a fokozottan védett területen található Tücsök-domb Ny-i peremén , fenyőerdőben van a bejárata . Gyenesdiásról a sárga sáv jelzésű turistaúton közelíthető meg . A jelzett turistaútról táblával jelölt ösvényen lehet eljutni a bejáratához . A barlang földrajzi helyét a Keszthelyi-hegység turistatérképek barlangjellel és a barlang nevének kiírásával jelölik . Víz által kivájt ( abráziós ) barlang , amelyet később a defláció , továbbá inszolációs kipattogzás és mállás egyéb fajtái részben módosítottak , majd mesterségesen lett tovább bővítve . Lényegében egyetlen nagyobb teremből áll . Felső triász dolomitban jött létre . A könnyű erdei sétával elérhető barlang szabadon , utcai ruhában látogatható . Az , hogy kiről ( milyen vad leányról ) lett elnevezve , nem állapítható meg . Előfordul irodalmában Diási Vadlánylik ( Bertalan Gyenesdiási Vadlán-lik ( Mészáros Gyenesdiási Vadlánlik ( Bertalan gyenesdiási Vadlán-lik ( Kordos Vadlán-lik ( Eszterhás Vadlánlik ( Szeghalmy vadlánlik ( Margittay vadlán-lik ( Pápa Vadlánlik-barlang ( Szeghalmy Vadlány-barlang ( Pápa Vadlány-lik ( Eszterhás Vadlány-lyuk ( Hazslinszky Vadleány-barlang ( Cholnoky Vadleánybarlang ( Földváry Vadleány barlang ( Margittay Vadleány barlangja ( Lóczy Vadleány-lik ( Bertalan , Schőnviszky1974 ) , Vadleány lika ( Jankó Vadleánylika ( Dornyayés Vadleány lyuka ( Pestyneveken is . Kutatástörténet Pesty Frigyesban megjelent könyvében meg van említve a Vadleány lyuka , amely egy Gyenes-Diás falu határában található dűlő . Jankó Jánosben kiadott művében szerepel a Balaton környékének tovább kutatandó és kétségtelenül legérdekesebb helynevei között a Vadleány lika név . A kiadványban meg van említve a Vadleány lika dűlő , amely Gyenesdiáson helyezkedik el , és az , hogy pontusi homokkőben van a Meszesgyörökön található Vadleány lika . Lóczy Lajosban napvilágot látott munkájában látható egy fekete-fehér fénykép , amelyen a Diáson , a diás-vonyarci Szent Helena-kápolna felett , kb.m tszf. magasságban lévő Vadleány barlangja figyelhető meg . A képaláírás szerint dolomitbreccsás pannóniai-pontusi korú parti kavicsban jött létre . A Balaton évi évfolyamában publikálva lett azban megjelent fénykép . A képaláírás szerint a fényképen a Gyenesdiáson található Vadleány-barlang látható és Lóczy Lajos készítette a fényképet . Az évi Földrajzi Közlemények szerint a második abráziós terasz határát kb.m tszf. magasságban jelzik a pados , dolomitbreccsás , parti képződmények , mutatva , hogy ilyen magasságban már állóvízbe jutottak az erózió termékei . A meggondolás helyességét a Gyenes feletti dolomitbreccsába vájt pannóniai abráziós barlang ( Vadleánybarlang ) bizonyítja , amelym tszf. magasságban van . A tanulmányban látható a Lóczy Lajos által készített fénykép . A képaláírás szerint a Vadleány pannóniai abráziósbarlang . A Turisták Lapja évi évfolyamában lévő tanulmányból megtudható , hogy a Balaton partján vezető országútról fel lehet menni magas kilátópontokra , pl. a diási Vadleánybarlangra ( Vadlászlik ) . Fel kell keresni a diási Havas Boldogasszony-kápolna felett emelkedő Vadleánybarlangot érdekes geológiai alkotása , flórája és szép kilátása miatt is . A Debreceni Szemle évi évfolyamában az van írva , hogy a gyenesdiási Vadleánybarlang mészdombján élő jellegzetes növényzetből alig maradt valami . Az évi Búvárban meg van említve , hogy a gyenesdiási Vadleány-barlang dombján ( a keleti pusztai és a nyugati hegyvidéki flóra találkozóhelyén ) az eredeti vegetációt az erdősítés pusztította el . Azben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyvben szó van arról , hogy a Balaton DNy-i részén , a Gyenesdiás szélén lévő Tücsök-domb felett sötétlik egy kis barlang szája , a Vadleány-barlang bejárata ( itteni tájnyelven Vadlánlik , Vadlánlik-barlang ) . Bár a barlang dolomitbreccsa feneke eddig semmi nyomát nem mutatta annak , hogy tanyája lett volna akár állatoknak , akár ősembernek , mégis majdnem elképzelhetetlen , hogy ezt a barlangot nem használta az ezen a tájon valószínűleg megfordult , életfeltételeit minden tekintetben megtaláló barlanglakó ősember . Mivel a barlang mindig szem előtt volt és ezen a vidéken ritka , nagyon valószínű , hogy az új korok kincskeresői hordták ki a barlangból a dolomitbreccsán összegyűlt kultúrréteget és ezért nincs jelenleg nyoma a kultúrrétegnek a barlangban . Azban napvilágot látott Uj idők lexikona és kötetében lévő szócikk szerint Gyenesdiás népszerű kirándulóhelye a Vadleány-barlang . A gyenesdiási dombok , különösen a Vadleánydomb , érdekes növényzetükkel tűnnek ki . Az évi Néprajzi Értesítőben szó van arról , hogy a diási Vadlánlik egy nagyobb sziklaodú , amely pannóniai korú . A diási lakosok nevezik Vadlánliknak . Dornyay Béla azt írta , hogy Jankó János szerint Vadleánylika a neve . Ennek a névnek az értelmét Jankó János nem tudta megmagyarázni . Lóczy Lajos azban publikált tanulmányában már irodalmi nyelven Vadleány barlangja néven nevezi a Dornyay Béla szerint helyes , népies Vadlánlik név helyett . Az évi Hidrológiai Közlönyben meg van említve , hogy a Gyenesdiáson lévő Vadlánlik alatt van egy kút . Margittay Rikárdben kiadott két publikációja szerint a négy ismert vadlánlik közül ez a legismertebb . Azban kiadott és Pápa Miklós által írt tanulmányban olvasható , hogy egész különleges helyet foglalnak el a barlangok romantikus történetében a Vadlány-barlangok , vagy ahogy a nép nevezi a vadlán-likak . A Balaton közelében négy is van , Dióson , Válluson , Rezi vára közelében és a Kovácsi-hegyen . Az évi Földrajzi Értesítőben megjelent tanulmányban Dornyay Béla megemlítette , hogy a Gyenesdiáson található barlangot alapkonglomerátumból alakította ki ( már a tektonikus törések után ) az erózió és az É-ról évezredeken át akadálytalanul lezúduló szélviharok és orkánok deflációja . A barlang alatt vannak a Lakatos-hegy dolomitporos murvabányái . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban le van írva a nem karsztos eredetű barlangnak gondolt barlang Vadlánlik néven és a barlanggal foglalkozóirodalmi mű felsorolásával . A leírás szerint Gyenesdiás határában , pliocén abráziós dolomitbreccsában van . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban lévő publikáció szerint a lepusztító erők által keletkezett üregeken ( kivájt üregek ) belül vannak az abráziós üregképződés miatt létrejött üregek ( fosszilis abráziós üregek ) . Ezek között van a Vadlánlik ( Keszthelyi-hegység ) . Bulla Béla úgy gondolja , hogy a diási , felső triász dolomitban található üreg a pannon tenger ( alsó pliocén ) kivájó hatása miatt alakult ki . A Keszthelyi-hegység mezozoós tömege szigetként állt ki a pannon tengerből , amely parti breccsa és abráziós párkány alakjában hagyta hátra munkája nyomát . A Vadlánlik tehát átöröklött neogén ( újharmadidőszaki ) képződmény . Azóta természetesen a deflációs , valamint az inszolációs kipattogzás és a mállás egyéb fajtái részben módosították . Azben napvilágot látott A barlangok világa című könyvben az van írva , hogy a Keszthelyi-hegységben , Gyenesdiás felett lévő Vadleány-barlangot dolomitbreccsába mélyítette a pannon tenger abráziója . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban meg van említve , hogy a Bakony karsztformáit pl. abráziós barlang ( gyenesdiási Vadleánybarlang ) képviseli . Azben megjelent és Örvös János által szerkesztett útikalauzban az olvasható , hogy a hegynyeregben ágazik ki a Vadlány-barlanghoz vezető sárga barlang jelzésű út , amelyen a barlanghozperc alatt lehet eljutni . Feltétlenül meg kell nézni a dolomithegyekben ritkán előforduló barlangot . A népiesen Vadlánliknak nevezett barlang keményebb-lazább dolomitbreccsában alakult ki . Valószínűleg emberi beavatkozással tágították a barlangot az idők során . A barlang fenekét szintén dolomitbreccsa takarja . Nem bizonyítható , hogy ősember is lakott benne . Kedvelt kirándulóhely a feketefenyővel betelepített környéke . Az évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban publikált és Dornyay Béláról szóló nekrológban szó van arról , hogy a Balaton és környéke című útikönyvben Dornyay Béla bemutatja a diási Vadlánlikat . Az útikönyvben lévő , a barlangot ábrázoló képet Dornyay Béla rajzolta. decemberén Bertalan Károly terepjelentést készített a diási Vadlánlikról ( Gyenesdiás ) . Az évi Földrajzi Értesítőben arról van szó , hogy a Rezi Vadlán-lik és a közismert gyenesdiási Vadlánylik pannóniai konglomerátumban , valamint breccsában keletkezett , nem tipikusan karsztos üregek . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Keszthelyi-hegységben , Gyenesdiáson lévő barlang Vadleány-lik néven Vadleány-barlang névváltozattal . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Keszthelyi-hegységben és a Bakonyban , Gyenesdiáson elhelyezkedő Gyenesdiási Vadlánlik másik neve Diási Vadlánylik . A tücsök-dombi murvabányák felett , a Tücsök-domb Ny-i peremén , fenyőerdőben , kb.m magasan , kb.m tszf. magasságban van a bejárata . Az abráziós eredetű sziklaeresz pliocén báziskonglomerátumban jött létre,m hosszú ésm mély . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azban megjelent útikalauzban az van írva , hogy a Gyenesdiási Vadlán-lik a gyenesdiási kápolnátólm-re É-ra , a Diási-hegy lábánál található . A sárga barlang jelzés vezet hozzá . A dolomitban létrejött egyfülkés barlangm hosszú . Mesterségesen lett bővítve . Azben kiadott Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keszthelyi-hegységben , aes barlangkataszteri tájegységben , Gyenesdiáson helyezkedik el a Vadlán-lik , amelynek további nevei Vadlány-barlang és Vadlány-lik . A karsztos barlangm hosszú ésm magas . Azben napvilágot látott Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang gyenesdiási Vadlán-lik néven Diási Vadlánylik névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható a Déli-Bakony , a Balaton-felvidék és a Keszthelyi-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Szabó Istvánben megjelent tanulmányában közölve lett , hogy a második abráziós terasz szintjét jelöli a gyenesdiási , dolomitbreccsába vájt pannóniai abráziós eredetű Vadlány-lik-barlang . Hazslinszky Tamáses kéziratában az van írva , hogy a Vadlán-lik további nevei Vadlány-lyuk és Vadlány-barlang . A Keszthelyi-hegységbenilyen nevű barlang , sziklaodú , sziklaeresz van ( Rezi , Vállus , Gyenesdiás , Kovácsi-hegy) .ben Micheller Szilvia mérte fel és szerkesztett alaprajz térképetkeresztmetszettel . A novemberén készült Magyarország nemkarsztos barlangjainak irodalomjegyzéke című kézirat barlangnévmutatójában szerepel a Vadlán-lik ( Gyenesdiás, Bakony ) a barlanggal foglalkozóírás megjelölésével és azzal a megjegyzéssel , hogy tévesen van a nemkarsztos barlangok között , karsztkőzetben van . Irodalom Bertalan Károly : Magyarország nem karsztos eredetű barlangjai . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , január–június. 17. old . Bertalan Károly: ben beérkezett terepjelentések . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bohn Péter : Keszthelyi-hegység geomorfológiai felépítéséből adódó környezetvédelmi feladatok . Földrajzi Értesítő , évf . ) füz. old . Bulla Béla : A Keszthelyi hegység földrajza . Földrajzi Közlemények , köt.)4. füz . , old . Cholnoky Jenő : Lóczy Lajos . Balaton , évf. ) , február2. sz . ) old . Dornyay Béla : Túristaság a tapolcai bazaltvidéken . Turisták Lapja , évf.)8. sz . , old . Dornyay Béla : A balatonparti Gyenesdiás régi fapincéi . Néprajzi Értesítő , évf. ) sz. old . Dornyay Béla ( Darnay / Dornyay / Béla ) : A Keszthelyi-hegység hidrotermális jelenségei . Földrajzi Értesítő , évf. ) dec . füz . ) , old . Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt. ) old . Földváry Miksa : A hazai természetvédelem napjainkban . Debreceni Szemle , évf. ) , október sz . ) , old . Hazslinszky Tamás: Barlangi mondák , regék és hiedelmek . Kézirat , old . Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest , old . Jankó János : A Balaton-melléki lakosság néprajza . A Balaton Tudományos Tanulmányozásának Eredményei. köt . Budapest , , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , old . Láng Sándor : A Bakony geomorfológiai vázlata . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,7. füz. old . Lóczy Lajos : A Balaton környékének geológiai képződményei és ezeknek vidékek szerinti telepedése . A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei , köt . rész. old . Margittay Rikárd : A Balaton vidékének barlangjai . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Margittay Rikárd : A Balaton-vidék barlangjai . Balatoni Kurir , július old . Mészáros Gyula szerk . : Bakony, Balaton-felvidék . Budapest , old . ( A Bakony barlangjai című fejezetet , a71. oldalakat Eszterhás István írta . ) Ozoray György : Nemkarsztos üregek genetikája magyarországi példák alapján . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , január–február. old . Örvös János szerk . : Balaton-felvidék . Útikalauz . Budapest , Sport , old . Pápa Miklós : A barlangok romantikája . Barlangvilág , köt.)2. füz. old . Pápa Miklós : Dr . Darnay ( Dornyay ) Béla1965 ) . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,4. füz. old . Pesty Frigyes : Magyarország helynevei történeti , földrajzi és nyelvészeti tekintetben . Budapest , köt. old . Soó Rezső : Pusztuló magyar tájak . Búvár , január. évf. sz . ) old . Szabó István : A Keszthelyi-hegység növényvilágának kutatása . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt. ) old . Szádeczky-Kardoss Elemér : A Keszthelyi-hegység és a Hévíz hidrológiájáról . Hidrológiai Közlöny , évf.)6. sz. old . Szeghalmy Gyula : Dunántúli vármegyék . Budapest , old . Szenti Tamás – Eszterhás István : Magyarország nemkarsztos barlangjainak irodalomjegyzéke . Kézirat , november old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) – : Uj idők lexikona . Budapest , és köt. old . További irodalom Bulla Béla : Keszthely földje . Ifjúság és Élet , évf. ) , , old . ( Lóczy Lajos fényképpel . ) Csiki László : Kirándulások Keszthely környékére . Keszthely ( útikalauz ) . A Veszprém Megyei Tanács Idegenforgalmi Hivatalának kiadványa, Budapest , old . Darnay-Dornyay Béla – Zákonyi Ferenc : Balatonfelvidék útikalauz . Budapest , Sport , , old . Darnay-Dornyay Béla – Zákonyi Ferenc : Balaton útikalauz . Budapest , Sport , oldal után egy fénykép és a oldalon Dornyay Béla : A gyenesdiási „ Vadlánlik” dombról . Ifjúság és Élet , évf. ) , február sz.) 110. old . Eszterhás István : A Bakony nemkarsztos barlangjainak genotipusai és kataszteri jegyzéke . Kézirat . Budapest , Szerződéses munka az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatalnak . Lipták Gábor – Zákonyi Ferenc – Huba László: Balaton . Budapest , Panoráma , old . ( Fénykép . ) Szentes Ferenc : Jelentés az évben Magyarországon a Keszthelyi-hegységben végzett bauxitkutató munkálatokról . Kézirat . Balatonalmádi , , , old . ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézet Adattárában . ) –: Balaton.50( Turistatérkép két lapon . ) Budapest , Tervezte a M. kir . Honvéd Térképészeti Intézet . ( Jelzi a helyét . ) További információk Gyenesdiási Vadlán-lik Országos Barlangnyilvántartás Szádeczky-Kardoss Géza : Vadlány barlangok a Keszthelyi-hegységben . Vadlánlik Vadlány-barlangok , tündérek és boszorkányok titka túramozgalom Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon Magyarországi dolomitbarlangok Balaton