Szóli
Szóli (ógörögül: Σόλοι) ókori királyság és városállam volt Ciprus északnyugati partján.

Elhelyezkedése
A város egy hegy tetején, egy termékeny folyóvölgy felett épült, közel a tengerparthoz, ahol természetes kikötővel rendelkezett.

Története 
Az ókorban, a Kr.e. 3. évezredben a településen már fontos rézbánya működött. A várost vélhetően görög telepesek alapították. Noha egyes források szerint Szólit az athéni bölcs, Szolón alapította, ez nyilvánvalóan legenda, mivel a város már évszázadok óta állt, amikor Szolón a Kr.e. 6. században oda látogatott.

Régészeti feltárások szerint a város a Kr.e. 4-5. században intenzív kereskedelmi kapcsolatban volt Athénnal, ahova rezet és fát exportált, luxuscikkekért – így például szimpozion során használt edényekért – cserébe. Feltételezhető, hogy athéni művészek is éltek a városban, és tevékenységük befolyást gyakorolt a Szóliban készülő alkotások stílusára. A régészeti leletek arra utalnak, hogy a település lakói az Óperzsa Birodalommal is kapcsolatban álltak.

Kr.e. 498-ban a város részt vett a perzsák elleni felkelésben. Amikor Kr. e. 391-ben Euagorasz megkísérelte egyesíteni a ciprusi városállamokat, Szóli – akárcsak Amathusz és Kítion – a perzsák támogatásával szembeszállt vele.

Régészeti feltárás 

A város területén több régészeti feltárás zajlott a XX. században. A kutatást 1927 és 1931 között a Svéd Régészeti Expedíció, 1965 és 1974 között pedig a québec-i Laval Egyetem végezte, továbbá a Ciprusi Régészeti Hivatal is feltárt számos maradványt a térségben. A völgy keleti felén megtalálták Szóli természetes kikötőjének maradványait. A legnagyobb fennmaradt építmény, a város 1929-ben feltárt színháza, ami a kutatás szerint a 2-3. századi eredetű. Az 52 méteres átmérőjű színházat, amelynek nézőtere 17 méter átmérőjű, a hegy északi lejtőén vájták a sziklába.

A svéd expedíció a városfalon kívül egy öt templomból álló épületegyüttes maradványait is feltárta. A templomok – amelyeket Aphrodité, Izisz és Szerápisz tiszteletére szenteltek – Kr.e. 250 és az időszámításunk szerinti 4. század eleje között épültek. A kanadai expedíció a hegy északkeleti részén egy kora keresztény bazilika maradványait is feltárta. Szintén előkerültek a római agora feltételezett maradványai, és a hegy délkeleti részén a város nekropolisza is, ahol számos sírkövet tártak fel.

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
Ciprus történelme

Ciprus egykori települései
Ókori görög települések
Ciprus ókori királyságai
Szóli ( ógörögül : Σόλοι ) ókori királyság és városállam volt Ciprus északnyugati partján . Elhelyezkedése A város egy hegy tetején , egy termékeny folyóvölgy felett épült , közel a tengerparthoz , ahol természetes kikötővel rendelkezett . Története Az ókorban , a Kr.e. évezredben a településen már fontos rézbánya működött . A várost vélhetően görög telepesek alapították . Noha egyes források szerint Szólit az athéni bölcs , Szolón alapította , ez nyilvánvalóan legenda , mivel a város már évszázadok óta állt , amikor Szolón a Kr.e. században oda látogatott . Régészeti feltárások szerint a város a Kr.e. században intenzív kereskedelmi kapcsolatban volt Athénnal , ahova rezet és fát exportált , luxuscikkekért – így például szimpozion során használt edényekért – cserébe . Feltételezhető , hogy athéni művészek is éltek a városban , és tevékenységük befolyást gyakorolt a Szóliban készülő alkotások stílusára . A régészeti leletek arra utalnak , hogy a település lakói az Óperzsa Birodalommal is kapcsolatban álltak . Kr.e.ban a város részt vett a perzsák elleni felkelésben . Amikor Kr. e.ben Euagorasz megkísérelte egyesíteni a ciprusi városállamokat , Szóli – akárcsak Amathusz és Kítion – a perzsák támogatásával szembeszállt vele . Régészeti feltárás A város területén több régészeti feltárás zajlott a XX. században . A kutatástésközött a Svéd Régészeti Expedíció, ésközött pedig a québec-i Laval Egyetem végezte , továbbá a Ciprusi Régészeti Hivatal is feltárt számos maradványt a térségben . A völgy keleti felén megtalálták Szóli természetes kikötőjének maradványait . A legnagyobb fennmaradt építmény , a városben feltárt színháza , ami a kutatás szerint a századi eredetű . Azméteres átmérőjű színházat , amelynek nézőtereméter átmérőjű , a hegy északi lejtőén vájták a sziklába . A svéd expedíció a városfalon kívül egy öt templomból álló épületegyüttes maradványait is feltárta . A templomok – amelyeket Aphrodité , Izisz és Szerápisz tiszteletére szenteltek – Kr.e.és az időszámításunk szerinti század eleje között épültek . A kanadai expedíció a hegy északkeleti részén egy kora keresztény bazilika maradványait is feltárta . Szintén előkerültek a római agora feltételezett maradványai , és a hegy délkeleti részén a város nekropolisza is , ahol számos sírkövet tártak fel . Jegyzetek Források További információk Kapcsolódó szócikkek Ciprus történelme Ciprus egykori települései Ókori görög települések Ciprus ókori királyságai