Salgótarjáni sortűz
A salgótarjáni sortűz az 1956-os forradalom és szabadságharc leverése utáni leszámolások legvéresebb sortüze volt. 1956. december 8-án adták le, amikor mintegy 4000-en összegyűltek a megyei tanács épülete előtt, két munkástanácsi vezető (Gál Lajos és Viczián Tamás)  szabadon bocsátását követelve. Az áldozatok teljes száma máig nem ismert.

Előzmények 

Az MSZMP Intézőbizottsága 1956. november 21-én határozatot adott ki, miszerint „egyes gócokat erőteljesebben kell karhatalommal védeni. Itt a szervezést gyorsítani kell: Miskolc, Pécs, Salgótarján”.

December 8-án Steigerwald Ottó, a tanács elnökhelyettese néhány társával együtt Budapestre ment a munkások küldötteinek országos gyűlésére, valamint Kádár Jánossal tárgyalni akart a munkások követeléseiről. Marosán György kijelentette: „Mától kezdve lövünk”.

Gál Lajost és Viczián Tamást letartóztatta az ÁVH, bizonyára ennek hatására bányászok, ipari dolgozók és néhány útközben csatlakozó ember a megyei tanács épülete elé vonult a kiszabadításuk érdekében.

Tizenegy óra körül már mintegy négyezren tüntettek, követelték a letartóztatottak szabadon engedését, a szovjet csapatkivonást. Eközben figyelmeztetőlövések dördültek.

A sortűz 
A figyelmeztetőlövések után a tömeghez tartozó Ferencz István egy ártalmatlan hanggránátot robbantott föl, amelyre tüzelni kezdtek a karhatalmisták, rendőrök, sőt a szovjet katonák és a helyszínen lévő tankok géppuskásai is. Az emberek nagyobb része pánikba esett, néhányan visszalőttek. Legtöbben menekülés közben, a hátukon sebesültek meg.

A mindenfelé irányuló lövések a tüntetőkön kívül más embereket is megöltek. Egy közlemény azt állította, hogy az „ellenforradalmár provokátorok” gránáttal támadták meg a szovjeteket és a karhatalmistákat. Az ORFK helyszíni megfigyelése ellentmondott ennek, ám az ehhez kötődő jegyzőkönyveket titkosították.

Egy kormányhivatalnok 10 körülire, majd 56-ra becsülte a halottak számát. Jakab Sándor párttag 80 körülire becsülte az elhunytakat. Egy másik hivatalnok 131-et feltételezett. Név szerint 46 halottat ismerünk. Az ismert áldozatok közül 33 férfi, 11 nő és 2 gyerek volt egy kutatás szerint. A sebesültek száma a 150-et is meghaladhatta.

A lövöldözés befejeztével a salgótarjáni kórház rádión keresztül önkénteseket toborzott a sebesültek ellátására.

Név szerint ismert áldozatok

Következmények 

Közvetlenül a sortűz után Salupin városparancsnok  a lakosságot a fegyverek leadására utasította. Kijárási tilalmat rendeltek el, feloszlatták a Nógrád Megyei Munkástanácsot, és a sortűzért is a szervezetet tették felelőssé.

A sortűz után 21 ember ellen indítottak pert, Ferencz István, a hanggránát-robbantó 12 év börtönbüntetést kapott, 1963-ban szabadult. A további húsz vádlotton az ítéletet nem tudták végrehajtani, emigráltak.

Ítéletek 
1999-ben a karhatalmisták közül Orosz Lajost 5 év, Lévárdi Nándort és Szoboszlai Ferencet 2-2 év börtönbüntetésre ítélték „egy rendbeli emberiség elleni bűntett” miatt.

2012-ben Biszku Béla kommunista politikust az 56-os sortüzekkel kapcsolatban több ember ellen elkövetett emberölésre való felbujtás háborús bűntettével gyanúsította meg a Fővárosi Főügyészség. Az ügyészség állítása szerint a sortüzek – köztük a salgótarjáni is – részben a politikus döntésein alapultak. 2014-ben első fokon elítélték, de a jogerős ítélet kimondása előtt, 2016-ban meghalt.

Emlékezete 
A sortűz helyszíne a December 8-a tér nevet viseli a sortűz dátuma után.

1956 – a salgótarjáni sortűz címmel dokumentumfilmet forgattak Vékás Péter rendezésével 2006-ban.

Jegyzetek

További információk 

 Páles Lajos: Két tűz között. Emlékezés az 1956. december 8-ai, tragikus salgótarjáni eseményekre. Adalékok a történeti rekonstrukcióhoz; átdolg., szerk. Baráthi Ottó; Fátra Tours Szolgáltató Kft.–Páles Lajos, Salgótarján, 2016

1956-os sortüzek
Salgótarján
Nógrád megye történelme
A salgótarjáni sortűz azos forradalom és szabadságharc leverése utáni leszámolások legvéresebb sortüze volt. decemberán adták le , amikor mintegyen összegyűltek a megyei tanács épülete előtt , két munkástanácsi vezető ( Gál Lajos és Viczián Tamás ) szabadon bocsátását követelve . Az áldozatok teljes száma máig nem ismert . Előzmények Az MSZMP Intézőbizottsága novemberén határozatot adott ki , miszerint „ egyes gócokat erőteljesebben kell karhatalommal védeni . Itt a szervezést gyorsítani kell : Miskolc , Pécs , Salgótarján” . Decemberán Steigerwald Ottó , a tanács elnökhelyettese néhány társával együtt Budapestre ment a munkások küldötteinek országos gyűlésére , valamint Kádár Jánossal tárgyalni akart a munkások követeléseiről . Marosán György kijelentette : „ Mától kezdve lövünk” . Gál Lajost és Viczián Tamást letartóztatta az ÁVH , bizonyára ennek hatására bányászok , ipari dolgozók és néhány útközben csatlakozó ember a megyei tanács épülete elé vonult a kiszabadításuk érdekében . Tizenegy óra körül már mintegy négyezren tüntettek , követelték a letartóztatottak szabadon engedését , a szovjet csapatkivonást . Eközben figyelmeztetőlövések dördültek . A sortűz A figyelmeztetőlövések után a tömeghez tartozó Ferencz István egy ártalmatlan hanggránátot robbantott föl , amelyre tüzelni kezdtek a karhatalmisták , rendőrök , sőt a szovjet katonák és a helyszínen lévő tankok géppuskásai is . Az emberek nagyobb része pánikba esett , néhányan visszalőttek . Legtöbben menekülés közben , a hátukon sebesültek meg . A mindenfelé irányuló lövések a tüntetőkön kívül más embereket is megöltek . Egy közlemény azt állította , hogy az „ ellenforradalmár provokátorok” gránáttal támadták meg a szovjeteket és a karhatalmistákat . Az ORFK helyszíni megfigyelése ellentmondott ennek , ám az ehhez kötődő jegyzőkönyveket titkosították . Egy kormányhivatalnokkörülire , majdra becsülte a halottak számát . Jakab Sándor párttagkörülire becsülte az elhunytakat . Egy másik hivatalnoket feltételezett . Név szerinthalottat ismerünk . Az ismert áldozatok közülférfi,nő ésgyerek volt egy kutatás szerint . A sebesültek száma aet is meghaladhatta . A lövöldözés befejeztével a salgótarjáni kórház rádión keresztül önkénteseket toborzott a sebesültek ellátására . Név szerint ismert áldozatok Következmények Közvetlenül a sortűz után Salupin városparancsnok a lakosságot a fegyverek leadására utasította . Kijárási tilalmat rendeltek el , feloszlatták a Nógrád Megyei Munkástanácsot , és a sortűzért is a szervezetet tették felelőssé . A sortűz utánember ellen indítottak pert , Ferencz István , a hanggránát-robbantóév börtönbüntetést kapott, ban szabadult . A további húsz vádlotton az ítéletet nem tudták végrehajtani , emigráltak . Ítéletek 1999-ben a karhatalmisták közül Orosz Lajostév , Lévárdi Nándort és Szoboszlai Ferencetév börtönbüntetésre ítélték „ egy rendbeli emberiség elleni bűntett” miatt . 2012-ben Biszku Béla kommunista politikust azos sortüzekkel kapcsolatban több ember ellen elkövetett emberölésre való felbujtás háborús bűntettével gyanúsította meg a Fővárosi Főügyészség . Az ügyészség állítása szerint a sortüzek – köztük a salgótarjáni is – részben a politikus döntésein alapultak.ben első fokon elítélték , de a jogerős ítélet kimondása előtt, ban meghalt . Emlékezete A sortűz helyszíne a Decembera tér nevet viseli a sortűz dátuma után . 1956 – a salgótarjáni sortűz címmel dokumentumfilmet forgattak Vékás Péter rendezésévelban . Jegyzetek További információk Páles Lajos : Két tűz között . Emlékezés az decemberai , tragikus salgótarjáni eseményekre . Adalékok a történeti rekonstrukcióhoz ; átdolg . , szerk . Baráthi Ottó ; Fátra Tours Szolgáltató Kft.–Páles Lajos , Salgótarján , 1956-os sortüzek Salgótarján Nógrád megye történelme