Proklosz
Proklosz (, ), (Konstantinápoly, 412. február 8. – Athén, 485. április 17.) késő ókori görög újplatonista filozófus.

Proklosz a Diadokhosz ('az utód') melléknéven volt ismert, mert mesterét, Szürianoszt követte filozófia-tanításában. Arra vállalkozott, hogy a görög filozófiai hagyományokat összegezze, és formailag tökéletesnek látszó új rendszert alkosson. Nézeteire nagy mértékben hatott Plótinosz, akitől azonban abban tér el, hogy az ősvalóból nem a núszt származtatja, hanem egységeket (henadesz): ezek a legfőbb istenek, utánuk következik a núsz, majd szintén hármas fejlődésben az intelligibilis, az intellektuális-intelligibilis és az intellektuális = lét, élet és gondolkodás. Belőlük származik a lélek: isteni, démonikus és emberi lelkek formájában. Az anyag Proklosz szerint se nem jó, se nem rossz. Egyéb nézeteiben nem igazán tér el Plótinosztól és Iamblikhosztól, bár a szimbolisztikus és allegorikus magyarázatoknak nagyobb teret adott. Proklosz adta meg az újplatonizmus végleges alakját.

Fennmaradt egy Eukleidész első könyvéhez írott magyarázata, illetve két más könyve: egy a mozgásról, egy pedig a gömbről; az első Arisztotelész, a második Geminosz műveire épült. Csillagászati adatai sem önálló kutatások eredményei, hanem Klaudiosz Ptolemaiosz művein alapulnak. Proklosz művei először 1534-ben jelentek meg kinyomtatva Bázelban, mint Platón műveinek függeléke.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikk
 Újplatonizmus
 Ókori görög irodalom

Ókori görög filozófusok
Újplatonikusok
A 410-es években született személyek
A 480-as években elhunyt személyek
Proklosz ( , ) , ( Konstantinápoly , február – Athén , április ) késő ókori görög újplatonista filozófus . Proklosz a Diadokhosz ( 'az utód' ) melléknéven volt ismert , mert mesterét , Szürianoszt követte filozófia-tanításában . Arra vállalkozott , hogy a görög filozófiai hagyományokat összegezze , és formailag tökéletesnek látszó új rendszert alkosson . Nézeteire nagy mértékben hatott Plótinosz , akitől azonban abban tér el , hogy az ősvalóból nem a núszt származtatja , hanem egységeket ( henadesz ) : ezek a legfőbb istenek , utánuk következik a núsz , majd szintén hármas fejlődésben az intelligibilis , az intellektuális-intelligibilis és az intellektuális = lét , élet és gondolkodás . Belőlük származik a lélek : isteni , démonikus és emberi lelkek formájában . Az anyag Proklosz szerint se nem jó , se nem rossz . Egyéb nézeteiben nem igazán tér el Plótinosztól és Iamblikhosztól , bár a szimbolisztikus és allegorikus magyarázatoknak nagyobb teret adott . Proklosz adta meg az újplatonizmus végleges alakját . Fennmaradt egy Eukleidész első könyvéhez írott magyarázata , illetve két más könyve : egy a mozgásról , egy pedig a gömbről ; az első Arisztotelész , a második Geminosz műveire épült . Csillagászati adatai sem önálló kutatások eredményei , hanem Klaudiosz Ptolemaiosz művein alapulnak . Proklosz művei előszörben jelentek meg kinyomtatva Bázelban , mint Platón műveinek függeléke . Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikk Újplatonizmus Ókori görög irodalom Ókori görög filozófusok Újplatonikusok Aes években született személyek Aas években elhunyt személyek