Anger
Anger osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában. 2018 januárjában 4098 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Anger a Grazi-hegyvidék és a Joglland hegysége között fekszik a Feistritz folyó mentén, kb. 40 km-re északkeletre Graztól. Területének nyugati fele az Almenland natúrpark része. Az önkormányzat 8 települést egyesít: Anger (854 lakos 2018-ban), Oberfeistritz (740), Viertelfeistritz (317), Baierdorf-Dorf (239), Baierdorf-Umgebung (903), Fresen (452), Naintsch (487) és Offenegg (106).

A környező önkormányzatok: délkeletre Floing, délre Puch bei Weiz, délnyugatra Thannhausen, északnyugatra Sankt Kathrein am Offenegg, északra Birkfeld, északkeletre Pöllau.

Története
Anger helye már a római korban, a 2-3. században is lakott volt. A 6. század második felében szlávok települtek be a réigóba, sok helynév, mint pl. a Feistritz folyó szláv eredetű. 

Waxenegg várát (ma már csak rom) először 1217-ben említik, míg Anger mint település először 1364-ben bukkan fel az írott forrásokban. Szt. Andrásnak szentelt temploma 1379-ben plébániatemplomi státuszt kapott, 1389-ben pedig már a települést mezővárosként említik. Második temploma, amelyet a tizennégy segítőszentről neveztek el, még a reformáció előtt megépült. 

1650-ben 18 különböző foglalkozás űzőjét számlálták össze Angerben a cserzővargától a kovácsig. 1663-ban a waxeneggi uradalmat a Webersberg család (később grófok) vásárolták meg és egy évszázadig uralták a környéket. Kihalásuk után Johann Khevenhüller-Metsch vette meg Waxenegget, de a birtokot Thannhausenből igazgatta. 1799-ben Karl August von Brentzenheim herceg, 1806-ban pedig Ferdinand von Gudenus báró szerezte meg a waxeneggi uradalmat. 1848-ban felszámolták a feudális birtokrenszert és megalakult a település önkormányzata. A 19. század végén Anger nyári üdülőhelyként is hírnevet szerzett, sok vendég látogatott ide, különösen Magyarországról. Az egyik üdülő vendége Bartók Béla magyar zeneszerző volt, aki 1921-ben Angerben töltötte a nyarat. 

A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során Baierdorf bei Anger, Feistritz bei Anger és Naintsch községeket Angerhez csatolták.

Lakosság
Az angeri önkormányzat területén 2018 januárjában 4098 fő élt. A lakosságszám 2001 óta (akkor 4421 fő) csökkenő tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 96,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,5% a régi (2004 előtti), 1,4% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 95,8%-a római katolikusnak, 1% mohamedánnak, 1,7% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát.

Látnivalók

Külml kastélya. A helyén álló udvarházat 1650-ben a pöllaui apátság szerezte meg, amely 1700-ra kastéllyá bővítette és az apátok nyári rezidenciájaként szolgált. 1811-től a Gudenus-családé volt, 1954-től a stájerországi gyermekmentőszolgálaté.  
a Szt. András plébániatemplom
a Tizennégy segítőszent temploma
a 16. századi Stainpeißhaus
az 1675-ben emelt Mária-oszlop a főtéren
a helytörténeti múzeum
Naintsch Szűz Mária-temploma

Források 
 A település honlapja
 61756 – Anger. Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Stájerország települései
Anger osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Anger a Grazi-hegyvidék és a Joglland hegysége között fekszik a Feistritz folyó mentén , kb.km -re északkeletre Graztól . Területének nyugati fele az Almenland natúrpark része . Az önkormányzattelepülést egyesít : Angerlakosban ) , Oberfeistritz Viertelfeistritz Baierdorf-Dorf Baierdorf-Umgebung Fresen Naintschés Offenegg A környező önkormányzatok : délkeletre Floing , délre Puch bei Weiz , délnyugatra Thannhausen , északnyugatra Sankt Kathrein am Offenegg , északra Birkfeld , északkeletre Pöllau . Története Anger helye már a római korban , a században is lakott volt . A század második felében szlávok települtek be a réigóba , sok helynév , mint pl. a Feistritz folyó szláv eredetű . Waxenegg várát ( ma már csak rom ) előszörben említik , míg Anger mint település előszörben bukkan fel az írott forrásokban . Szt . Andrásnak szentelt templomaben plébániatemplomi státuszt kapott,ben pedig már a települést mezővárosként említik . Második temploma , amelyet a tizennégy segítőszentről neveztek el , még a reformáció előtt megépült . 1650-benkülönböző foglalkozás űzőjét számlálták össze Angerben a cserzővargától a kovácsig.ban a waxeneggi uradalmat a Webersberg család ( később grófok ) vásárolták meg és egy évszázadig uralták a környéket . Kihalásuk után Johann Khevenhüller-Metsch vette meg Waxenegget , de a birtokot Thannhausenből igazgatta.ben Karl August von Brentzenheim herceg, ban pedig Ferdinand von Gudenus báró szerezte meg a waxeneggi uradalmat.ban felszámolták a feudális birtokrenszert és megalakult a település önkormányzata . A század végén Anger nyári üdülőhelyként is hírnevet szerzett , sok vendég látogatott ide , különösen Magyarországról . Az egyik üdülő vendége Bartók Béla magyar zeneszerző volt , akiben Angerben töltötte a nyarat . Aös stájerországi közigazgatási reform során Baierdorf bei Anger , Feistritz bei Anger és Naintsch községeket Angerhez csatolták . Lakosság Az angeri önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta ( akkorfő ) csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek9%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül5 % a régielőtti ) ,4 % az új EU-tagállamokból érkezett.ben a lakosok8%-a római katolikusnak , mohamedánnak,7 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Látnivalók Külml kastélya . A helyén álló udvarházatben a pöllaui apátság szerezte meg , amelyra kastéllyá bővítette és az apátok nyári rezidenciájaként szolgált.től a Gudenus-családé volt,től a stájerországi gyermekmentőszolgálaté. a Szt . András plébániatemplom a Tizennégy segítőszent temploma a századi Stainpeißhaus azben emelt Mária-oszlop a főtéren a helytörténeti múzeum Naintsch Szűz Mária-temploma Források A település honlapja – Anger . Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Stájerország települései