Normál nyomtávolság
A normál nyomtávolság (ismert még mint Stephenson nyomtávolság George Stephenson angol vasúti mérnök neve után, nemzetközi nyomtávolság, UIC nyomtávolság vagy európai nyomtávolság) egy vasúti nyomtávolság, melynél a két sínszél távolsága 1435 mm-re (4 láb, 8 és fél hüvelyk vagy 56,5 hüvelyk) található egymástól.

Ez a világon a legnagyobb hosszúságban alkalmazott nyomtávolság, a világ vasútjainak több mint 50%-a 1435 mm-es nyomtávolságú. Továbbá ez a nyomtávolság a leggyakrabban alkalmazott nagysebességű vasúti nyomtávolság is, a világ nagysebességű vasútjával rendelkező 22 ország közül csak Oroszország, Finnország, Portugália, Üzbegisztán és részben Spanyolország alkalmaz ettől szélesebb nyomtávolságot.

Ezt a nyomtávolságot nemcsak a nemzeti vasúttársaságok, hanem számos metró-, és villamos vonal, továbbá több siklóvasút is alkalmazza. Bár ezek legtöbbször szigetüzemként működnek, mégis érdemes a legjobban elterjedt nyomtávolságot választani a későbbi járműbeszerzések megkönnyítése érdekében.

Története 
A vasúti közlekedés Angliából indult világhódító útjára. Már az első angliai vasútvonalak is ezzel a nyomtávolsággal épültek, majd miután az angliai mozdonygyárak külföldre is értékesítettek mozdonyokat, a frissen megalakuló vasúttársaságok is ezt a nyomtávolságot alkalmazták. miután azonban több ország is saját mozdonygyártásba kezdett, létrejöttek az ettől keskenyebb és szélesebb nyomtávolságok is.

Magyarország 

Magyarországon is az első vasútvonal Pest és Vác között normál nyomtávolsággal épült ki, majd az ezt követő vasútépítések is ezt a nyomtávolságot alkalmazták. A magyarországi villamos- és metróvonalak, továbbá a budavári sikló is normál nyomtávolsággal épült ki. Az országban az 1435 mm-es nyomtávolságon kívül a gazdasági kisvasutak keskeny nyomtávolsággal, továbbá Záhony környékén Ukrajna közelsége miatt széles vagy fonódott nyomtávolságú vasútvonalak épültek.

Japán 

Japán vasúthálózata 1067 mm-es nyomtávolsággal épült ki, ám mikor a Sinkanszen megépítésébe fogtak, a japánok is a számukra szélesebb, normál nyomtávolságot választották. Az 1435 mm-es nyomtávolság lehetővé tette, hogy szélesebb, ezáltal nagyobb befogadóképességű szerelvényeket állítsanak üzembe, továbbá a sebességet is megemelhették először 200 km/h-ra, majd később egészen 300 km/h sebességre.

Spanyolország 

Spanyolország a Franciaországgal való ellenséges viszonya miatt szélesebb, 1668 mm-es nyomtávolságot alkalmazott az országos vasúthálózat kiépítésénél. Ám miután felvették az Európai Unióba és megkezdték az országos nagysebességű vasúthálózat (AVE) kiépítését, a spanyolok is a normál európai nyomtávolságot alkalmazták. Ez a meglévő vasúthálózatukkal azonban nem volt kompatibilis, így a Talgo kifejlesztette a nyomtávváltásra is alkalmas vonatokat.

Jegyzetek

Források

További információk 

, a discussion of gauge in Australia circa 1892
, a discussion of the Roman gauge origin theory.
A normál nyomtávolság ( ismert még mint Stephenson nyomtávolság George Stephenson angol vasúti mérnök neve után , nemzetközi nyomtávolság , UIC nyomtávolság vagy európai nyomtávolság ) egy vasúti nyomtávolság , melynél a két sínszél távolságamm-reláb,és fél hüvelyk vagy5 hüvelyk ) található egymástól . Ez a világon a legnagyobb hosszúságban alkalmazott nyomtávolság , a világ vasútjainak több mint-amm-es nyomtávolságú . Továbbá ez a nyomtávolság a leggyakrabban alkalmazott nagysebességű vasúti nyomtávolság is , a világ nagysebességű vasútjával rendelkezőország közül csak Oroszország , Finnország , Portugália , Üzbegisztán és részben Spanyolország alkalmaz ettől szélesebb nyomtávolságot . Ezt a nyomtávolságot nemcsak a nemzeti vasúttársaságok , hanem számos metró- , és villamos vonal , továbbá több siklóvasút is alkalmazza . Bár ezek legtöbbször szigetüzemként működnek , mégis érdemes a legjobban elterjedt nyomtávolságot választani a későbbi járműbeszerzések megkönnyítése érdekében . Története A vasúti közlekedés Angliából indult világhódító útjára . Már az első angliai vasútvonalak is ezzel a nyomtávolsággal épültek , majd miután az angliai mozdonygyárak külföldre is értékesítettek mozdonyokat , a frissen megalakuló vasúttársaságok is ezt a nyomtávolságot alkalmazták. miután azonban több ország is saját mozdonygyártásba kezdett , létrejöttek az ettől keskenyebb és szélesebb nyomtávolságok is . Magyarország Magyarországon is az első vasútvonal Pest és Vác között normál nyomtávolsággal épült ki , majd az ezt követő vasútépítések is ezt a nyomtávolságot alkalmazták . A magyarországi villamos- és metróvonalak , továbbá a budavári sikló is normál nyomtávolsággal épült ki . Az országban azmm-es nyomtávolságon kívül a gazdasági kisvasutak keskeny nyomtávolsággal , továbbá Záhony környékén Ukrajna közelsége miatt széles vagy fonódott nyomtávolságú vasútvonalak épültek . Japán Japán vasúthálózatamm-es nyomtávolsággal épült ki , ám mikor a Sinkanszen megépítésébe fogtak , a japánok is a számukra szélesebb , normál nyomtávolságot választották . Azmm-es nyomtávolság lehetővé tette , hogy szélesebb , ezáltal nagyobb befogadóképességű szerelvényeket állítsanak üzembe , továbbá a sebességet is megemelhették előszörkm / h-ra , majd később egészenkm/h sebességre . Spanyolország Spanyolország a Franciaországgal való ellenséges viszonya miatt szélesebb,mm-es nyomtávolságot alkalmazott az országos vasúthálózat kiépítésénél . Ám miután felvették az Európai Unióba és megkezdték az országos nagysebességű vasúthálózat ( AVE ) kiépítését , a spanyolok is a normál európai nyomtávolságot alkalmazták . Ez a meglévő vasúthálózatukkal azonban nem volt kompatibilis , így a Talgo kifejlesztette a nyomtávváltásra is alkalmas vonatokat . Jegyzetek Források További információk a discussion of gauge in Australia circa a discussion of the Roman gauge origin theory .