Hiroszaki
japán város Aomori prefektúra délnyugati részén. 2015. szeptember 1-jei becslések szerint a város népessége 176 500 fő, népsűrűsége 337 fő/km². Hiroszaki teljes területe 524,20 km².

Hiroszaki kastélyvárosként épület a 100 000 kokus Hiroszaki birtokon a Cugaru család uralama alatt az Edo-korban. A város regionális kereskedelmi központtá és az ország első számú almatermesztőjévé nőtte ki magát. A helyi önkormányzat a „Hiroszaki, az almaszínű város” és a „kastély-, cseresznyevirág- és almaváros” jelmondatokkal népszerűsíti a várost. A város a Meidzsi-korban épült nagyszámú nyugati stílusú házáról is ismert.

Földrajz 
Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati, a Cugaru-félsziget nyugati részén található Cugaru-síkságon helyezkedik el, az Ivaki-hegytől nyugatra, Akita prefektúra szomszédságában.

Környező települések 
 Cugaru, Hirakava
 Nakacugaru körzet – Nisimeja
 Minamicugaru körzet – Óvani, Fudzsiszaki, Inakadate
 Kitacugaru körzet – Itajanagi, Curuta
 Nisicugaru körzet – Adzsigaszava
 Ódate

Népesség
A település népességének változása:

Jelkép 
Hiroszaki hivatalos jelképe egy szvasztika (japánul mandzsi), amit a Cugaru család, a Hiroszaki birtok Edo-kori uralkodóinak zászlójelképéből ered.

Történet 
A Hiroszaki körüli területet a Heian-kori Észak-Fudzsivara család birtokainak részeként alapították. Minamoto Joritomo a Nambu családnak ajándékozta azt az Észak-Fudzsivara család bukása után a Kamakura-kor elején. A Szengoku-kor alatt a Nambuk helyi tartományi tisztségviselője, Óura Tamenobu 1571-ben kikiáltotta a függetlenségét és elfolglalta a helyi kastélyokat. Tojotomi Hidejosi oldalán harcolt Odavara 1590-es ostroma során, 45 000 kokuval erősítette tovább a gazdagságát. Később Cugarura váltotta a családnevét. Miután Tokugava Iejaszu oldalára állt a szekigaharai csatában további 47 000 kokuval növelte a gazdagságát, majd elrendelte egy kastély építését Takaokában (a modern kori Hiroszakiban). A kastélyt utódja, Cugaru Nobuhira vezetése alatt fejezték be 1611-ben, azonban 1627-ben villámkárokban odaveszett a hatalmas ötemeletes dondzsonja. A birtok bevétele 1628-ban 100 000 kokura emelkedett.

1808-ban Takaokát átnevezték Hiroszakira. A Cugaru család a Meidzsi-korban a Szatcsó szövetség oldalára állt a bosin-háború alatt, majd az újonnan alapított kormány további 10 000 kokut ajándékozott nekik. A hanrendszer 1971. augusztus 29-i felszámolása miatt azonban a Hiroszaki birtokot is felszámolták, helyére Hiroszaki prefektúra állt. A prefektúrát még ezen év októberében átnevezték Aomori prefektúrára, ezzel egy időben székhelye is a területileg központibb fekvésű Aomoriba tették át.

1873. október 1-jén megalpították a Csójó Általános Iskolát. 1877-ben almakertészetet indítottak Hiroszakiban, majd 1878 márciusában megalapították az 59. Nemzeti Bankot, az Aomori Bank elődjét. 1889. április 1-jén városnak nevezték ki Hiroszakit, így az ország 30 első városa közé tartozott. 1894. december 1-jén megnyitották a Hiroszakit Aomorival összekötő Óu fővonalat.

Hiroszaki 1898 októberében a Japán Császári Hadsereg 8. hadtestének székhelye lett. A hadtest elsősorban az orosz–japán háború során volt aktív.

1901-ben megalapították a Hiroszaki Városi Kórházat, majd 1906-ban a városi könyvtárat. A város első telefonszolgáltatását 1909-ben adták át. 1918-ban megtartották az első cseresznyevirág-fesztivált. A Konan Railway Company 1927-ben átadta a Hiroszakit Onoével összekötő vonalát. 1949-ben megalapították a Hiroszaki Egyetemet.

1955. március 1-jén Hiroszakit tovább bővítették a környező Simizu, Vattoku, Tojoda, Horikosi, Csitosze, Fudzsisiro, Niina, Funazava, Takaszugi, Szuszuno és Higasimeja falvak bekebelezésével. Nisimeja enklávé lett. A város 1957. szeptember 1-jén még tovább bővült a szomszédos Isikava falujának beolvasztásával.

1964-ben megtartották az első Krizantém és juharfa-fesztivált, illetve 1979-ben az első Hiroszaki várkastély hólámpás-fesztivált. 1979-ben összekötötték a várost a Tóhoku autópályával az „almaút” nevű leágazással.

2006. november 15-én a Ivaki és Szóma faluját (Nakacugaru körzet) beolvasztották Hiroszakiba.

Éghajlat 
Hiroszakinak párás kontinentális éghajlata van, melyre a rövid, meleg és gyakran párás nyarak, illetve hideg, erős havazásokkal tarkított telek jellemzőek.

Gazdaság 
Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati részének regionális kereskedelmi központja. A fő mezőgazdasági termények közé tartozik az alma és a rizs; Hiroszaki adja Japán almatermesztésének 20%-át.

Oktatás

Felsőoktatás 
 Hiroszaki Egyetem
 Tóhoku Női Egyetem
 Hiroszaki Gakuin Egyetem
 Hirosaki Egészségügyi és Népjóléti Egyetem

Másodlagos oktatás 
Hiroszakiban 35 általános, 15 városi, egy nemzeti és egy magánközépiskola, egy egyesített általános/középiskola, hat prefekturális és négy magánfőiskola található.

Közlekedés

Vasút 
 East Japan Railway Company - Óu fővonal
 Isikava, Hiroszaki, Naidzsósi
 Konan Railway Company - Kónan-vonal
 Hiroszaki, Hiroszaki–Higasikómae, Undókóenmae, Niszato
 Konan Railway Company - Óvani-vonal
 Csúó-Hiroszaki, Hirokósita, Hiroszaki Gakuindai-mae, Szeiaicsúkó-mae, Csitosze, Kogurijama, Macukitai, Cugaru–Ószava, Gidzsukukókómae, Isikava, Isikavapúrumae

Autópályák 
 Tóhoku autópálya
 7-es főút
 102-es főút

Források

További információk 

 Hiroszaki weboldala 

Japán települései
Aomori prefektúra
japán város Aomori prefektúra délnyugati részén. szeptemberjei becslések szerint a város népessége500 fő , népsűrűségefő/km² . Hiroszaki teljes területe20 km². Hiroszaki kastélyvárosként épület a000 kokus Hiroszaki birtokon a Cugaru család uralama alatt az Edo-korban . A város regionális kereskedelmi központtá és az ország első számú almatermesztőjévé nőtte ki magát . A helyi önkormányzat a „ Hiroszaki , az almaszínű város” és a „ kastély- , cseresznyevirág- és almaváros” jelmondatokkal népszerűsíti a várost . A város a Meidzsi-korban épült nagyszámú nyugati stílusú házáról is ismert . Földrajz Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati , a Cugaru-félsziget nyugati részén található Cugaru-síkságon helyezkedik el , az Ivaki-hegytől nyugatra , Akita prefektúra szomszédságában . Környező települések Cugaru , Hirakava Nakacugaru körzet – Nisimeja Minamicugaru körzet – Óvani , Fudzsiszaki , Inakadate Kitacugaru körzet – Itajanagi , Curuta Nisicugaru körzet – Adzsigaszava Ódate Népesség A település népességének változása : Jelkép Hiroszaki hivatalos jelképe egy szvasztika ( japánul mandzsi ) , amit a Cugaru család , a Hiroszaki birtok Edo-kori uralkodóinak zászlójelképéből ered . Történet A Hiroszaki körüli területet a Heian-kori Észak-Fudzsivara család birtokainak részeként alapították . Minamoto Joritomo a Nambu családnak ajándékozta azt az Észak-Fudzsivara család bukása után a Kamakura-kor elején . A Szengoku-kor alatt a Nambuk helyi tartományi tisztségviselője , Óura Tamenobuben kikiáltotta a függetlenségét és elfolglalta a helyi kastélyokat . Tojotomi Hidejosi oldalán harcolt Odavaraes ostroma során,000 kokuval erősítette tovább a gazdagságát . Később Cugarura váltotta a családnevét . Miután Tokugava Iejaszu oldalára állt a szekigaharai csatában további000 kokuval növelte a gazdagságát , majd elrendelte egy kastély építését Takaokában ( a modern kori Hiroszakiban ) . A kastélyt utódja , Cugaru Nobuhira vezetése alatt fejezték beben , azonbanben villámkárokban odaveszett a hatalmas ötemeletes dondzsonja . A birtok bevételeban000 kokura emelkedett . 1808-ban Takaokát átnevezték Hiroszakira . A Cugaru család a Meidzsi-korban a Szatcsó szövetség oldalára állt a bosin-háború alatt , majd az újonnan alapított kormány további000 kokut ajándékozott nekik . A hanrendszer augusztusi felszámolása miatt azonban a Hiroszaki birtokot is felszámolták , helyére Hiroszaki prefektúra állt . A prefektúrát még ezen év októberében átnevezték Aomori prefektúrára , ezzel egy időben székhelye is a területileg központibb fekvésű Aomoriba tették át . 1873. októberjén megalpították a Csójó Általános Iskolát.ben almakertészetet indítottak Hiroszakiban , majdmárciusában megalapították az Nemzeti Bankot , az Aomori Bank elődjét. áprilisjén városnak nevezték ki Hiroszakit , így az országelső városa közé tartozott. decemberjén megnyitották a Hiroszakit Aomorival összekötő Óu fővonalat . Hiroszakioktóberében a Japán Császári Hadsereg hadtestének székhelye lett . A hadtest elsősorban az orosz–japán háború során volt aktív . 1901-ben megalapították a Hiroszaki Városi Kórházat , majdban a városi könyvtárat . A város első telefonszolgáltatásátben adták át.ban megtartották az első cseresznyevirág-fesztivált . A Konan Railway Companyben átadta a Hiroszakit Onoével összekötő vonalát.ben megalapították a Hiroszaki Egyetemet . 1955. márciusjén Hiroszakit tovább bővítették a környező Simizu , Vattoku , Tojoda , Horikosi , Csitosze , Fudzsisiro , Niina , Funazava , Takaszugi , Szuszuno és Higasimeja falvak bekebelezésével . Nisimeja enklávé lett . A város szeptemberjén még tovább bővült a szomszédos Isikava falujának beolvasztásával . 1964-ben megtartották az első Krizantém és juharfa-fesztivált , illetveben az első Hiroszaki várkastély hólámpás-fesztivált.ben összekötötték a várost a Tóhoku autópályával az „ almaút” nevű leágazással . 2006. novemberén a Ivaki és Szóma faluját ( Nakacugaru körzet ) beolvasztották Hiroszakiba . Éghajlat Hiroszakinak párás kontinentális éghajlata van , melyre a rövid , meleg és gyakran párás nyarak , illetve hideg , erős havazásokkal tarkított telek jellemzőek . Gazdaság Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati részének regionális kereskedelmi központja . A fő mezőgazdasági termények közé tartozik az alma és a rizs ; Hiroszaki adja Japán almatermesztésének-át . Oktatás Felsőoktatás Hiroszaki Egyetem Tóhoku Női Egyetem Hiroszaki Gakuin Egyetem Hirosaki Egészségügyi és Népjóléti Egyetem Másodlagos oktatás Hiroszakibanáltalános, városi , egy nemzeti és egy magánközépiskola , egy egyesített általános/ középiskola , hat prefekturális és négy magánfőiskola található . Közlekedés Vasút East Japan Railway Company - Óu fővonal Isikava , Hiroszaki , Naidzsósi Konan Railway Company - Kónan-vonal Hiroszaki , Hiroszaki–Higasikómae , Undókóenmae , Niszato Konan Railway Company - Óvani-vonal Csúó-Hiroszaki , Hirokósita , Hiroszaki Gakuindai-mae , Szeiaicsúkó-mae , Csitosze , Kogurijama , Macukitai , Cugaru–Ószava , Gidzsukukókómae , Isikava , Isikavapúrumae Autópályák Tóhoku autópálya es főút es főút Források További információk Hiroszaki weboldala Japán települései Aomori prefektúra