Rosenberg-palota
A Rosenberg-palota (más néven: Nemes Asszonyok Intézete ) a prágai várban, a Szent György tér () déli oldalán a Mindenszentek kápolnája mellett, a Szent György utca sarkán áll; az utca túloldalán (ami már a tér keleti oldala) a Szent György-bazilika () emelkedik.

Története 
A jelenlegi telek egy részét, amelyen több ház is állt, 1513-ban vásárolta meg a Rosenberg család (). Az épületek az 1541-es nagy tűzvészben porrá égtek. Az így megtisztított térre a család Hans Vlach 1545-ös tervei alapján reneszánsz palotát építtetett. A téglalap alaprajzú, belső udvart körülzáró palotát Ulrich Avostalis építette fel 1573–1574-ben. Kapuja a Szent György utcára nyílt; két rövid oldalát árkádosan alakították ki.

1600-ban II. Rudolf egy másik ingatlanért cserébe megszerezte az épületet, és az abban a korban rendkívül modern, pillérekre fektetett fa gyaloghíddal kapcsolta a királyi palotához. Az 1720-as években Thomas Haffenecker tervei alapján második emeletet építettek rá, belső tereit pedig falakkal tagolták — egyebek közt a belső udvart is kettéosztva.

Nemes Asszonyok Intézetévé Mária Terézia építtette át a vár teljes rekonstrukciójának részeként. Ennek megfelelően az átépítést Niccolò Pacassi tervezte, a kivitelező pedig Anselmo Lurago volt. Az építkezést 1753. szeptember 16-án kezdték el, és bár csak 1756. december 7-én fejezték be, az intézmény már 1755-ben megnyitotta kapuit. Pacassí nem elégedett meg az addigi két belső udvarral, hanem a nyugati oldalon kialakíttatott egy harmadikat is. A földszinten árkádosra építette át a bejáratot, magát az épületet pedig úgy nagyobbította meg, hogy egybeépítette az egykori Švamberk-palota keleti szárnyával és még néhány kisebb házzal.

A harminc férőhelyes intézményben elszegényedett nemes családok 24 évesnél idősebb leányai kaphattak származásukhoz méltó képzést — az árvák már 18 évesen beléphettek. Első vezetője Mária Terézia lánya, Mária Anna Jozefa főhercegnő volt, és visszavonulása után is mindig a Habsburg–Lotaringiai-ház valamely hajadon főhercegnője vezette. Az Intézet címere ovális arany medalionban fehér zománccal kihúzva Szűz Mária szeplőtelen fogantatását ábrázolta. A nemes hölgyek szobái az első és a második emeleten voltak, a földszintet a főnöknő lakosztálya és az intézmény saját kápolnája mellett közösségi helyiségek foglalták el.

A Nemes Asszonyok Intézetét 1919. május 1-én bezárták; az épületet a csehszlovák belügyminisztérium kapta meg. A minisztérium megelégedett néhány kisebb belső átalakítással, és a második világháború után a levéltárát költöztette ide. A cseh–szlovák szétválás után, 1996–2007 között teljesen felújították, törekedve egyrészt a Nemes Asszonyok Intézetére jellemző beosztás, másrészt a Rosenbergek idejére jellemző reneszánsz külső helyreállítására. Utoljára, 2008 januárjában az udvarokkal készültek el. Az épület 2010 áprilisa óta látogatható, a hivatalos (vezetett) vártúra egyik állomása.

Az épület 

A palota mai külseje csak néhány apró részletben tér el a Pacassí által tervezettől. A térről nyíló bejárat portikuszát Josef Klein plasztikái díszítik. A kápolna freskóit Petr Molitor festette.

Kiállítás 
A megfogható korona – a cseh fizetőeszköz története kiállítás mutatja be Csehország legendás pénzét, az annak idején „örök életű érmének” nevezett prágai groschent. Ezt 1300 táján kezdték verni, miután fölfedezték a Kutná Hora-környéki ezüstlelőhelyeket. Minőségének, művészi és műszaki színvonalának biztosításához pénzügyi reformot vezettek be. Aprólékosan megismerhetjük IV. Károly császár pénzverdéjét, a színvonal hanyatlását a császár, de kiváltképp IV. Vencel halála után és a korábbi színvonal helyreállítását Podjebrád György, valamint II. Ulászló alatt. A prágai groschen verését I. Ferdinánd állította le 1547-ben.

A kiállítás első részében a cseh arany- és ezüstbányászat történetét ismerhetjük meg; ezt ércminták és a középkori bányászokat ábrázoló szobrok segítik. A második részben mutatják be a legnagyobb groschen-leleteket, amelyek Hodonínból, Týn nad Vltavou-ból, illetve a Plzeňtől északra fekvő Žichlicéből kerültek elő. Megtudhatjuk, mennyibe kerültek az egyes árucikkek a középkorban és azt is, hogyan dolgoztak a pénzhamisítók. A harmadik részben láthatjuk az ötvösök munkáját és annak eredményeit: a monstranciákat, az ékkövekkel kirakott kereszteket és más gótikus műtárgyakat.

2016-ban, IV. Károly császár (I. Károly néven cseh király) születésének 700. évfordulója alkalmából, külön e kiállításra elkészítették az uralkodó cseh királyi pecsétjének másolatát.

Jegyzetek

Források 

 Szombathy Viktor: Prága. Panoráma Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest, 1971.
 Prague.eu: Rožmberk Palace–Institute of Noblewomen (Rožmberský palác – Ústav šlechtičen) 
 Prague Castle for Visitors: Rosenberg Palace

Prága palotái
Prága múzeumai
Habsburg-ház, osztrák ág
A Rosenberg-palota ( más néven : Nemes Asszonyok Intézete ) a prágai várban , a Szent György tér ( ) déli oldalán a Mindenszentek kápolnája mellett , a Szent György utca sarkán áll ; az utca túloldalán ( ami már a tér keleti oldala ) a Szent György-bazilika ( ) emelkedik . Története A jelenlegi telek egy részét , amelyen több ház is állt, ban vásárolta meg a Rosenberg család ( ) . Az épületek azes nagy tűzvészben porrá égtek . Az így megtisztított térre a család Hans Vlachös tervei alapján reneszánsz palotát építtetett . A téglalap alaprajzú , belső udvart körülzáró palotát Ulrich Avostalis építette fel1574-ben . Kapuja a Szent György utcára nyílt ; két rövid oldalát árkádosan alakították ki . 1600-ban II. Rudolf egy másik ingatlanért cserébe megszerezte az épületet , és az abban a korban rendkívül modern , pillérekre fektetett fa gyaloghíddal kapcsolta a királyi palotához . Azas években Thomas Haffenecker tervei alapján második emeletet építettek rá , belső tereit pedig falakkal tagolták — egyebek közt a belső udvart is kettéosztva . Nemes Asszonyok Intézetévé Mária Terézia építtette át a vár teljes rekonstrukciójának részeként . Ennek megfelelően az átépítést Niccolò Pacassi tervezte , a kivitelező pedig Anselmo Lurago volt . Az építkezést szeptemberán kezdték el , és bár csak decemberén fejezték be , az intézmény márben megnyitotta kapuit . Pacassí nem elégedett meg az addigi két belső udvarral , hanem a nyugati oldalon kialakíttatott egy harmadikat is . A földszinten árkádosra építette át a bejáratot , magát az épületet pedig úgy nagyobbította meg , hogy egybeépítette az egykori Švamberk-palota keleti szárnyával és még néhány kisebb házzal . A harminc férőhelyes intézményben elszegényedett nemes családokévesnél idősebb leányai kaphattak származásukhoz méltó képzést — az árvák márévesen beléphettek . Első vezetője Mária Terézia lánya , Mária Anna Jozefa főhercegnő volt , és visszavonulása után is mindig a Habsburg–Lotaringiai-ház valamely hajadon főhercegnője vezette . Az Intézet címere ovális arany medalionban fehér zománccal kihúzva Szűz Mária szeplőtelen fogantatását ábrázolta . A nemes hölgyek szobái az első és a második emeleten voltak , a földszintet a főnöknő lakosztálya és az intézmény saját kápolnája mellett közösségi helyiségek foglalták el . A Nemes Asszonyok Intézetét májusén bezárták ; az épületet a csehszlovák belügyminisztérium kapta meg . A minisztérium megelégedett néhány kisebb belső átalakítással , és a második világháború után a levéltárát költöztette ide . A cseh–szlovák szétválás után,2007 között teljesen felújították , törekedve egyrészt a Nemes Asszonyok Intézetére jellemző beosztás , másrészt a Rosenbergek idejére jellemző reneszánsz külső helyreállítására . Utoljára,januárjában az udvarokkal készültek el . Az épületáprilisa óta látogatható , a hivatalos ( vezetett ) vártúra egyik állomása . Az épület A palota mai külseje csak néhány apró részletben tér el a Pacassí által tervezettől . A térről nyíló bejárat portikuszát Josef Klein plasztikái díszítik . A kápolna freskóit Petr Molitor festette . Kiállítás A megfogható korona – a cseh fizetőeszköz története kiállítás mutatja be Csehország legendás pénzét , az annak idején „ örök életű érmének” nevezett prágai groschent . Ezttáján kezdték verni , miután fölfedezték a Kutná Hora-környéki ezüstlelőhelyeket . Minőségének , művészi és műszaki színvonalának biztosításához pénzügyi reformot vezettek be . Aprólékosan megismerhetjük IV . Károly császár pénzverdéjét , a színvonal hanyatlását a császár , de kiváltképp IV . Vencel halála után és a korábbi színvonal helyreállítását Podjebrád György , valamint II. Ulászló alatt . A prágai groschen verését I. Ferdinánd állította leben . A kiállítás első részében a cseh arany- és ezüstbányászat történetét ismerhetjük meg ; ezt ércminták és a középkori bányászokat ábrázoló szobrok segítik . A második részben mutatják be a legnagyobb groschen-leleteket , amelyek Hodonínból , Týn nad Vltavou-ból , illetve a Plzeňtől északra fekvő Žichlicéből kerültek elő . Megtudhatjuk , mennyibe kerültek az egyes árucikkek a középkorban és azt is , hogyan dolgoztak a pénzhamisítók . A harmadik részben láthatjuk az ötvösök munkáját és annak eredményeit : a monstranciákat , az ékkövekkel kirakott kereszteket és más gótikus műtárgyakat . 2016-ban , IV . Károly császár ( I. Károly néven cseh király ) születésének évfordulója alkalmából , külön e kiállításra elkészítették az uralkodó cseh királyi pecsétjének másolatát . Jegyzetek Források Szombathy Viktor : Prága . Panoráma Külföldi városkalauz , Franklin Nyomda, Budapest , Prague.eu: Rožmberk Palace–Institute of Noblewomen ( Rožmberský palác – Ústav šlechtičen ) Prague Castle for Visitors : Rosenberg Palace Prága palotái Prága múzeumai Habsburg-ház , osztrák ág