Johann Gustav Droysen
Johann Gustav Droysen (Trzebiatów, 1808. július 6. – Berlin, 1884. június 19.) német történész, a hellenizmus szó megalkotója. Nagy Sándorról készített monográfiát.

Életrajza

Miután a berlini egyetemen nyelvészetet, régészetet és történetet tanult, 1829-ben gimnáziumi tanár lett Berlinben, 1833-ban egyetemi magántanár, 1835-ben pedig rendkívül tanár. 1840-ben kinevezték a történelem rendes tanárának Kielbe, ahol Schleswig-Holstein érdekében szóval és tettel működött Dánia ellen. (Staats- und Erbrecht des Herzogtums Schleswig. Kiel, 1846. és: Aktenmässige Politik d. dänischen Politik. 2-ik kiadás, Hamburg, 1850). Az ideiglenes schleswig-holsteini kormány ezután a frankfurti Bundestagba küldötte, később pedig Schleswigben követnek választották a frankfurti parlamentbe, ahol Gagern zászlaja alatt az alkotmány kidolgozásában tevékeny részt vett. 1849 májusában azonban ott hagyta a gyűlést, 1851-ben még Jenában fogadott el tanári állást az egyetemen, ahol egyúttal a történelmi szeminárium megalapítása által a történelmi tanulmányoknak új lendületet adott. 1859-ben, legnagyobb, Poroszországról szóló műve első köteteinek megjelenése után Berlinbe hívták a történelem tanárának, ahol haláláig mind a tanszéken, mind a szemináriumban áldádosan működött.

Munkássága

Először Aiszkhülosz fordításával tette nevét ismeretessé (Berlin, 1832. 2. köt. 4. kiad. 1884); ezt Arisztophanész fordítása követte. (1836-38. 3. köt. 3. kiad. 1881. 2. köt.), 1833-ban jelent meg első történeti, lelkesedéssel írt műve: Gesch. Alexander des Grossen. (4. kiad. 1882), melyből a tudományos apparatus elhagyásával készült kiadás is megjelent.) Ennek folytatása a Geschichte des Hellenismus című úttörő munka (Hamburg, 1836-43. 2 kötet, 2. kiad. Gotha, 1877). Az egyetemen a szabadságharcokról tartott kollegiumával aratta nagy sikereiet; ezeket 1846-ban adta ki először: Vorlesungen über die Geschichte der Freiheitskirege. (Kiel, 2 kötet). Követte ezt a: Leben des Feldmarschalls Grafen York von Wartenburg (I. kiad. 1851. VIII. kiad. 1877). Főmunkája azonban a: Geschichte der preussischen Politik c. 5 kötetnyi (14. részben), egyébiránt befejezetlen műve, mely Nagy Frigyes idejéig (1756) ér. Nagyrészt oklevéltári alapon nyugvó munka, melyben Droysen, áthatva a porosz királyság iránti lelkesedéstől, a Hohenzollern család gondviselésszerű misszióját hirdeti minden lapon. Nagyszámú kisebb dolgozatai összegyűjtve jelentek meg: Abhandlungen zur neueren Geschichte (Lipcse, 1876). Említendő még a Grundzüge der Historik (uo. 1868, 3. kiad. 1883), apró füzet, mellyel Droysen csak rövid vezérfonalat nyújtott hallgatóinak, felolvasásainak könnyebb megértésére (túlságosan tömött és szófukar irálya dacára franciára is lefordították). 1893-ban jelent meg: Kleine Schriften zur alten Geschichte (I. kötet).

Jegyzetek

Források 
 

1808-ban született személyek
1884-ben elhunyt személyek
Német történészek
Szakírók
Német egyetemi, főiskolai oktatók
Johann Gustav Droysen ( Trzebiatów , július – Berlin , június ) német történész , a hellenizmus szó megalkotója . Nagy Sándorról készített monográfiát . Életrajza Miután a berlini egyetemen nyelvészetet , régészetet és történetet tanult, ben gimnáziumi tanár lett Berlinben, ban egyetemi magántanár, ben pedig rendkívül tanár.ben kinevezték a történelem rendes tanárának Kielbe , ahol Schleswig-Holstein érdekében szóval és tettel működött Dánia ellen . ( Staats- und Erbrecht des Herzogtums Schleswig . Kiel , és : Aktenmässige Politik d. dänischen Politik.ik kiadás , Hamburg , Az ideiglenes schleswig-holsteini kormány ezután a frankfurti Bundestagba küldötte , később pedig Schleswigben követnek választották a frankfurti parlamentbe , ahol Gagern zászlaja alatt az alkotmány kidolgozásában tevékeny részt vett.májusában azonban ott hagyta a gyűlést, ben még Jenában fogadott el tanári állást az egyetemen , ahol egyúttal a történelmi szeminárium megalapítása által a történelmi tanulmányoknak új lendületet adott.ben , legnagyobb , Poroszországról szóló műve első köteteinek megjelenése után Berlinbe hívták a történelem tanárának , ahol haláláig mind a tanszéken , mind a szemináriumban áldádosan működött . Munkássága Először Aiszkhülosz fordításával tette nevét ismeretessé ( Berlin , köt. kiad. ezt Arisztophanész fordítása követte. köt. kiad. köt. ) ,ban jelent meg első történeti , lelkesedéssel írt műve : Gesch . Alexander des Grossen. kiad. melyből a tudományos apparatus elhagyásával készült kiadás is megjelent . ) Ennek folytatása a Geschichte des Hellenismus című úttörő munka ( Hamburg,kötet , kiad . Gotha , Az egyetemen a szabadságharcokról tartott kollegiumával aratta nagy sikereiet ; ezeketban adta ki először : Vorlesungen über die Geschichte der Freiheitskirege . ( Kiel,kötet ) . Követte ezt a : Leben des Feldmarschalls Grafen York von Wartenburg ( I. kiad . VIII. kiad . Főmunkája azonban a : Geschichte der preussischen Politik c.kötetnyi részben ) , egyébiránt befejezetlen műve , mely Nagy Frigyes idejéigér . Nagyrészt oklevéltári alapon nyugvó munka , melyben Droysen , áthatva a porosz királyság iránti lelkesedéstől , a Hohenzollern család gondviselésszerű misszióját hirdeti minden lapon . Nagyszámú kisebb dolgozatai összegyűjtve jelentek meg : Abhandlungen zur neueren Geschichte ( Lipcse , Említendő még a Grundzüge der Historik ( uo. kiad. apró füzet , mellyel Droysen csak rövid vezérfonalat nyújtott hallgatóinak , felolvasásainak könnyebb megértésére ( túlságosan tömött és szófukar irálya dacára franciára is lefordították) .ban jelent meg : Kleine Schriften zur alten Geschichte ( I. kötet ) . Jegyzetek Források 1808-ban született személyek 1884-ben elhunyt személyek Német történészek Szakírók Német egyetemi , főiskolai oktatók