Réthei Prikkel Marián Lajos
Réthei Prikkel Marian Lajos (Csém, 1871. augusztus 19. – Balatonfüred, 1925. november 19.) filológus, etnográfus, néptánckutató, bencés szerzetes, pap, tanár.

Életrajza
Réthei Prikkel Marian Lajos 1871. augusztus 19-én született a Komárom megyei Csémen. 1890-ben lépett a rendbe, 1896-ban szentelték pappá. Utána a rend gimnáziumaiban: Sopronban, Pápán, Kőszegen és Esztergomban tanított. Közíróként több vidéki lap belső munkatársa volt, 1916-tól az Esztergom és Vidéke című lapot szerkesztette.

Munkássága
Érdeklődési körének középpontjában már a századforduló táján a magyar néptánckutatás állt. Minden alkalmat és lehetőséget megragadott a magyar néptáncok gyűjtésére és számos kutatóutat szervezett, melybe tanítványait is bevonta.

Munkája Bartók Béla és Kodály Zoltán népzenei kutatásaival párhuzamosan, de attól függetlenül folyt. Széles körű és alapvető fontosságú gyűjtőmunkáján alapszik mai néptánckutatásunk is.

Tánckutatásai mellett szakavatott kutatója volt a régi magyar nyelvnek is; különböző folyóiratokban számos nyelvészeti és etnográfiai vonatkozású cikke, értekezése jelent meg.

1916-tól szerkesztette az Esztergom és Vidéke című lapot is.

Főbb művei
 A Pray-kódex (Budapest, 1903)
 A nyelvészet; Főiskolai Ny., Pápa, 1904
 A magyar táncnyelv. Nyelvészeti és néprajzi tanulmány; Magyar Nyelvtudományi Társaság, Bp., 1906 (A Magyar Nyelvtudományi Társaság kiadványai)
 Sándor István nyelvtudománya (Budapest, 1909)
 Csuzy Zsigmond szavai. Szótörténeti tanulmány; Athenaeum, Bp., 1909 (Nyelvészeti füzetek)
 A magyarság táncai; Studium, Bp., 1924 (A Magyar Néprajzi Társaság könyvtára)

Jegyzetek

Források
  
 Pápai pedagógus lexikon

Magyar pedagógusok
Magyar néprajzkutatók
Magyar filológusok
Magyar katolikus papok
Magyar bencés szerzetesek
1871-ben született személyek
1925-ben elhunyt személyek
Réthei Prikkel Marian Lajos ( Csém , augusztus – Balatonfüred , november ) filológus , etnográfus , néptánckutató , bencés szerzetes , pap , tanár . Életrajza Réthei Prikkel Marian Lajos augusztusén született a Komárom megyei Csémen.ben lépett a rendbe, ban szentelték pappá . Utána a rend gimnáziumaiban : Sopronban , Pápán , Kőszegen és Esztergomban tanított . Közíróként több vidéki lap belső munkatársa volt,tól az Esztergom és Vidéke című lapot szerkesztette . Munkássága Érdeklődési körének középpontjában már a századforduló táján a magyar néptánckutatás állt . Minden alkalmat és lehetőséget megragadott a magyar néptáncok gyűjtésére és számos kutatóutat szervezett , melybe tanítványait is bevonta . Munkája Bartók Béla és Kodály Zoltán népzenei kutatásaival párhuzamosan , de attól függetlenül folyt . Széles körű és alapvető fontosságú gyűjtőmunkáján alapszik mai néptánckutatásunk is . Tánckutatásai mellett szakavatott kutatója volt a régi magyar nyelvnek is ; különböző folyóiratokban számos nyelvészeti és etnográfiai vonatkozású cikke , értekezése jelent meg . 1916-tól szerkesztette az Esztergom és Vidéke című lapot is . Főbb művei A Pray-kódex ( Budapest , A nyelvészet ; Főiskolai Ny. , Pápa , A magyar táncnyelv . Nyelvészeti és néprajzi tanulmány ; Magyar Nyelvtudományi Társaság, Bp. , ( A Magyar Nyelvtudományi Társaság kiadványai ) Sándor István nyelvtudománya ( Budapest , Csuzy Zsigmond szavai . Szótörténeti tanulmány ; Athenaeum , Bp.,( Nyelvészeti füzetek ) A magyarság táncai ; Studium , Bp. , ( A Magyar Néprajzi Társaság könyvtára ) Jegyzetek Források Pápai pedagógus lexikon Magyar pedagógusok Magyar néprajzkutatók Magyar filológusok Magyar katolikus papok Magyar bencés szerzetesek 1871-ben született személyek 1925-ben elhunyt személyek