Promajna
Promajna falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Baška Vodához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 47, közúton 60 km-re délkeletre, Makarskától 8 km-re északnyugatra, községközpontjától 3 km-re délkeletre, Közép-Dalmáciában, a Biokovo-hegység lábánál, az Adria-parti főút alatt a tengerparton található.

Története 
A régészeti leletek (cseréptöredékek, amforák, pénzérmék) tanúsága szerint itt már az i. e. 2. században is éltek emberek. Az első ismert itt élt nép az illírek egyik törzse a dalmaták voltak, akik a magaslatokon épített, jól védhető erődített településeikben laktak. A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az 1. században hódították meg ezt a vidéket. Az illírek elleni 9-ben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek. A mai horvátok ősei a 7. században az avar hódítás után érkeztek ide. Ebből az időszakból származik a makarskai riviéra egyik legjelentősebb régészeti lelete egy gazdag mellékletekkel rendelkező sír, melynek leletei között aranyékszerek, gyöngyökkel díszített nyaklánc, karkötő és gyűrű került elő. Az itt talált, bevésett kereszttel díszített 6. – 7. századi cippus (határkő) egyike a legrégibb keresztény szimbólumoknak ebben a térségben.

A mai település első említése csak 1674-ben történt. Nevét a feltételezések szerint az innen mindig látványos napfelkeltéről (promaljanje Sunca) kapta. Lakói egykor főként a halászatból éltek. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1880-ban 47, 1910-ben 101 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Baška Voda község 1993-ban alakult meg, addig Promajna is Makarska községhez tartozott. 2011-ben a településnek 357 lakosa volt, akik a turizmusból élnek.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben és 1921-ben lakosságát Baška Vodához számították.)

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus temploma 2000-ben épült. A bejárat bal oldalán a belső oldalon emléktábla található, mely szerint az Úr megtestesülésének nagy jubileumán a patrónusok nagylelkű támogatásával építették Ante Kuzmanić építész tervei szerint Milan és Niko Čale mesterek. A horvát államiság ünnepén május 30-án szentelte fel Ante Jurić érsek, Stjepan Poljak segédpüspök és Berislav Nikić plébános. A templom az apszissal együtt 30 méter hosszú és 15 méter széles. A 29 méter magas harangtorony a homlokzat jobb oldalán áll. A hajó két oldalán különleges talapzaton állnak Szent Antal és Szent József szobrai. A keresztút Marica Vuković belovári festőművésznő munkája. Az oltár menzája kőből készült és kettős talapzaton áll.
A promajnai hívek 1976-ban vásárolták azt a házat, melyet kápolnává alakítottak át, miután a bast-baška vodai plébánián belül Promajna, Bratuš és Krvavica önálló káplánság lett. Az új templom megépítése után ennek a kápolnának a szerepét vette át.

Gazdaság 
A lakosság megélhetését kezdetben a halászat adta. A turizmus kezdetei a közeli gyermekszanatórium felépítéséhez kapcsolódnak, ahol légzőszervi betegségben szenvedőket gyógyítottak. A következő évtizedekben egyre több magánház épült a településen jó minőségű szobákkal, apartmanokkal és a településen ma már magas színvonalú szállodai elhelyezésre is van lehetőség. A turistaforgalmat turisztikai iroda, postahivatal, üzletek, pénzváltóhelyek szolgálják. A helyi vendéglátó egységek a dalmáciai és a nemzetközi konyha különlegességeivel szolgálnak. A 21. század elején Promajna megkapta a legrendezettebb üdülőhelyeknek kijáró „Kék virág” kitüntetést.

Galéria

Jegyzetek

Források 
Baška Voda község weboldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Útikalauz 
Turistainformációk 
Turistainformációk 

Split-Dalmácia megye települései
Promajna falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Baška Vodához tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re délkeletre , Makarskátólkm-re északnyugatra , községközpontjátólkm-re délkeletre , Közép-Dalmáciában , a Biokovo-hegység lábánál , az Adria-parti főút alatt a tengerparton található . Története A régészeti leletek ( cseréptöredékek , amforák , pénzérmék ) tanúsága szerint itt már az i . e. században is éltek emberek . Az első ismert itt élt nép az illírek egyik törzse a dalmaták voltak , akik a magaslatokon épített , jól védhető erődített településeikben laktak . A rómaiak hosszú ideig tartó harcok után csak az században hódították meg ezt a vidéket . Az illírek elleniben aratott végső győzelem után békésebb idők következtek . A mai horvátok ősei a században az avar hódítás után érkeztek ide . Ebből az időszakból származik a makarskai riviéra egyik legjelentősebb régészeti lelete egy gazdag mellékletekkel rendelkező sír , melynek leletei között aranyékszerek , gyöngyökkel díszített nyaklánc , karkötő és gyűrű került elő . Az itt talált , bevésett kereszttel díszített – századi cippus ( határkő ) egyike a legrégibb keresztény szimbólumoknak ebben a térségben . A mai település első említése csakben történt . Nevét a feltételezések szerint az innen mindig látványos napfelkeltéről ( promaljanje Sunca ) kapta . Lakói egykor főként a halászatból éltek . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.banbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A település a háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . Baška Voda községban alakult meg , addig Promajna is Makarska községhez tartozott.ben a településneklakosa volt , akik a turizmusból élnek . Lakosság ( 1857-ben,ben ésben lakosságát Baška Vodához számították . ) Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus templomaben épült . A bejárat bal oldalán a belső oldalon emléktábla található , mely szerint az Úr megtestesülésének nagy jubileumán a patrónusok nagylelkű támogatásával építették Ante Kuzmanić építész tervei szerint Milan és Niko Čale mesterek . A horvát államiság ünnepén májusán szentelte fel Ante Jurić érsek , Stjepan Poljak segédpüspök és Berislav Nikić plébános . A templom az apszissal együttméter hosszú ésméter széles . Améter magas harangtorony a homlokzat jobb oldalán áll . A hajó két oldalán különleges talapzaton állnak Szent Antal és Szent József szobrai . A keresztút Marica Vuković belovári festőművésznő munkája . Az oltár menzája kőből készült és kettős talapzaton áll . A promajnai hívekban vásárolták azt a házat , melyet kápolnává alakítottak át , miután a bast-baška vodai plébánián belül Promajna, Bratuš és Krvavica önálló káplánság lett . Az új templom megépítése után ennek a kápolnának a szerepét vette át . Gazdaság A lakosság megélhetését kezdetben a halászat adta . A turizmus kezdetei a közeli gyermekszanatórium felépítéséhez kapcsolódnak , ahol légzőszervi betegségben szenvedőket gyógyítottak . A következő évtizedekben egyre több magánház épült a településen jó minőségű szobákkal , apartmanokkal és a településen ma már magas színvonalú szállodai elhelyezésre is van lehetőség . A turistaforgalmat turisztikai iroda , postahivatal , üzletek , pénzváltóhelyek szolgálják . A helyi vendéglátó egységek a dalmáciai és a nemzetközi konyha különlegességeivel szolgálnak . A század elején Promajna megkapta a legrendezettebb üdülőhelyeknek kijáró „ Kék virág” kitüntetést . Galéria Jegyzetek Források Baška Voda község weboldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk Útikalauz Turistainformációk Turistainformációk Split-Dalmácia megye települései