Nógrádi Pap Gyula
Nógrádi, révkomáromi Pap Gyula vagy Nógrádi Pap Gyula (Felsőpálfalva, 1843. május 20. – Salgótarján, 1931. augusztus 5.) költő, etnográfus, ügyvéd és birtokos.

Élete

Pap Károly földbirtokos és Okolicsányi Rozália földbirtokos nemes szülők fia. A családi nemesi előneve révkomáromi. Losoncon kezdte iskoláit, Selmecbányán folytatta és Sárospatakon végezte, ahol Erdélyi János nagy hatással volt fejlődésére és irodalmi tanulmányaiban külön is vezette. Kiváló kedvvel foglalkozott a népköltészettel, sok mesét és népdalt gyűjtött és a népköltés műformáit saját költeményeiben is alkalmazta. A Nógrádi előnevet megkülönböztetésül egy hasonnevű írótól használta. Az ügyvédi vizsgálatot 1868. novemberben letette és azután Füleken élt. A Petőfi Társaság 1903. december 28-án tagjai sorába választotta.

Az irodalomban Arany János Koszorújában lépett fel először egy fordított verssel, majd Szép piros Örzsébet című népballadával; a Hölgyfutárban (1863-1864. Börne Lajos, Petrarka a szerelmi dalnak, Camoens, Calderon, Boccaccio János, Racine, D'Arc Johanna, Egy angol zeneművész, beszély, Leánykérés a lapoknál, Egy velenczei éj története, Egy német költő, Kleist Henrik élete és halála, és költemények Heine után és eredetiek); a Sárospataki Füzetekben (1864. A mandák vagy jánuskövetők felekezete, 1865. Még egyszer az államvizsgáról); költeményeket írt még a Vasárnapi Ujságba, Magyarország és a Nagyvilágba, Nefelejtsbe, Fővárosi Lapokba, a Hétbe, Uj Időkbe; Szent Péter című költeménye Arany László Elfridája mellett dicséretet nyert a Kisfaludy Társaságnál. Dolgozótársa volt Abafi Figyelőjének és a Magyar Nyelvőrnek. Irodalmi érdekű cikkeket is írt a lapokba többnyire névtelenül; nagyobb tanulmánya: Erdélyi János irodalmi hatása a Helfitől szerkesztett Magyar Ujságban.

Munkái

 Palócz népköltemények. Sárospatak, 1865. (Jeles tanulmánynyal a palócz nép szokásairól és etnographiai sajátságairól; a mesék a tanulmánynyal együtt angolul is megjelentek: The Folk Tales of the Magyars collected by Kriza, Erdélyi, Pap and others cz. London).
 Költemények. Budapest, 1894. (Ism. Ország-Világ 27. sz., Vasárnapi Ujság 28., Fővárosi Lapok 251., M. Salon XXI. 887. l., Külföld 4., 5. sz., Hazánk 235. sz.) 
 Költemények. Budapest, 1911.
 Cserkész fiúk könyve. Budapest, 1925.

Jegyzetek

Források

További információk

 , Nógrád vármegye. Szerk. Borovszky Samu. Budapest, Országos Monografia Társaság, [1911]. 
 Praznovszky Mihály: Nógrádi Mikszáth-lexikon. 1. rész, Személyek. 2. rész, Helyszínek. Salgótarján, Mikszáth Kiadó, 1991. 
 A Petőfi-Társaság ötven esztendeje 1876–1926. Fel. szerk. Sas Ede. Szerk. biz. Császár Elemér, Lampérth Géza, Petri Mór. Bp., Petőfi-Társaság, 1926. 
 
 
 

Magyar néprajzkutatók
Magyar költők
Magyar jogászok
Nevet változtatott magyar személyek
1843-ban született személyek
1931-ben elhunyt személyek
Nógrádi , révkomáromi Pap Gyula vagy Nógrádi Pap Gyula ( Felsőpálfalva , május – Salgótarján , augusztus ) költő , etnográfus , ügyvéd és birtokos . Élete Pap Károly földbirtokos és Okolicsányi Rozália földbirtokos nemes szülők fia . A családi nemesi előneve révkomáromi . Losoncon kezdte iskoláit , Selmecbányán folytatta és Sárospatakon végezte , ahol Erdélyi János nagy hatással volt fejlődésére és irodalmi tanulmányaiban külön is vezette . Kiváló kedvvel foglalkozott a népköltészettel , sok mesét és népdalt gyűjtött és a népköltés műformáit saját költeményeiben is alkalmazta . A Nógrádi előnevet megkülönböztetésül egy hasonnevű írótól használta . Az ügyvédi vizsgálatot novemberben letette és azután Füleken élt . A Petőfi Társaság decemberán tagjai sorába választotta . Az irodalomban Arany János Koszorújában lépett fel először egy fordított verssel , majd Szép piros Örzsébet című népballadával ; a Hölgyfutárban Börne Lajos , Petrarka a szerelmi dalnak , Camoens , Calderon , Boccaccio János , Racine , D'Arc Johanna , Egy angol zeneművész , beszély , Leánykérés a lapoknál , Egy velenczei éj története , Egy német költő , Kleist Henrik élete és halála , és költemények Heine után és eredetiek ) ; a Sárospataki Füzetekben A mandák vagy jánuskövetők felekezete , Még egyszer az államvizsgáról ) ; költeményeket írt még a Vasárnapi Ujságba , Magyarország és a Nagyvilágba , Nefelejtsbe , Fővárosi Lapokba , a Hétbe , Uj Időkbe ; Szent Péter című költeménye Arany László Elfridája mellett dicséretet nyert a Kisfaludy Társaságnál . Dolgozótársa volt Abafi Figyelőjének és a Magyar Nyelvőrnek . Irodalmi érdekű cikkeket is írt a lapokba többnyire névtelenül ; nagyobb tanulmánya : Erdélyi János irodalmi hatása a Helfitől szerkesztett Magyar Ujságban . Munkái Palócz népköltemények . Sárospatak , ( Jeles tanulmánynyal a palócz nép szokásairól és etnographiai sajátságairól ; a mesék a tanulmánynyal együtt angolul is megjelentek : The Folk Tales of the Magyars collected by Kriza , Erdélyi , Pap and others cz . London ) . Költemények . Budapest , ( Ism . Ország-Világ sz . , Vasárnapi Ujság , Fővárosi Lapok , M. Salon XXI. l. , Külföld , sz . , Hazánk sz . ) Költemények . Budapest , Cserkész fiúk könyve . Budapest , Jegyzetek Források További információk , Nógrád vármegye . Szerk . Borovszky Samu . Budapest , Országos Monografia Társaság , [ 1911 ] . Praznovszky Mihály : Nógrádi Mikszáth-lexikon . rész , Személyek . rész , Helyszínek . Salgótarján , Mikszáth Kiadó , A Petőfi-Társaság ötven esztendeje1926 . Fel. szerk . Sas Ede . Szerk. biz . Császár Elemér , Lampérth Géza , Petri Mór . Bp. , Petőfi-Társaság , Magyar néprajzkutatók Magyar költők Magyar jogászok Nevet változtatott magyar személyek 1843-ban született személyek 1931-ben elhunyt személyek