Bécsi-erdő
A Bécsi-erdő (németül: Wienerwald, latinul: Cetius mons) egy gyűrődéses középhegység Alsó-Ausztriában, mely az Alpok északkeleti határvidékét képezi. A 45 km hosszú és 20-30 km széles, sűrű erdővel borított terület Bécs környékének egyik kedvelt turisztikai központja.

Elhelyezkedése, földrajza 

A Bécsi-erdőt a Triesting, a Gölsen, a Traisen és a Duna folyók határolják. Keletről Bécs közigazgatási területére is benyúlik.

A Bécsi-erdő vonulata átmenetet képez az Alpok és a Kárpátok hegylánca között, melyeket a Duna választ el egymástól a régióban. Alkotóelemei szempontjából az északi rész főként homokkőből, míg a déli része mészkőből épül fel. Ennek megfelelő a flórája is: míg az északi vonulaton főként lombhullató fák (tölgy, bükk, gyertyán) nőnek, addig a déli zónákban a fenyőerdők a dominánsak. Legmagasabb csúcsa a 893 m magas Schöpfl. 

A Bécsi-erdő fontosabb települései Klosterneuburg, Purkersdorf, Baden bei Wien, Gumpoldskirchen és Mödling.

Története 

A régészeti leletek tanúsága szerint a Bécsi-erdő legalább a 8. század óta lakott. A népvándorlás idején valószínűleg szláv lakosság telepedett itt le, egyes nyelvészek szerint egykori jelenlétük kimutatható a szláv eredetű Döbling, Liesing és Gablitz helynevekből is. A 16. századig főként hercegi (majd császári) vadászterület volt, majd megkezdődött a fakitermelés a régióban. 1840-től Bécs város - az iparosodás eredményeként - fokozatos terjeszkedésbe kezdett az erdőség rovására, sőt 1870-ben felmerült az erdők nagyrészének tervszerű kiirtása is - ennek megvalósítását a bécsiek részéről kibontakozó általános felháborodás akadályozta meg.   

1987-ben Bécs és Alsó-Ausztria kormányzói aláírták az ún. Bécsi-erdő Megállapodást, mely a Bécsi-erdő területét védett területté nyilvánította.

Közlekedés
Alatt húzódik az új Westbahn, mely a hegységet a Wienerwald-alagúttal szeli át.

Források 
Austria-Forum

Alpok
Ausztria hegyei, hegységei
A Bécsi-erdő ( németül : Wienerwald , latinul : Cetius mons ) egy gyűrődéses középhegység Alsó-Ausztriában , mely az Alpok északkeleti határvidékét képezi . Akm hosszú éskm széles , sűrű erdővel borított terület Bécs környékének egyik kedvelt turisztikai központja . Elhelyezkedése , földrajza A Bécsi-erdőt a Triesting , a Gölsen , a Traisen és a Duna folyók határolják . Keletről Bécs közigazgatási területére is benyúlik . A Bécsi-erdő vonulata átmenetet képez az Alpok és a Kárpátok hegylánca között , melyeket a Duna választ el egymástól a régióban . Alkotóelemei szempontjából az északi rész főként homokkőből , míg a déli része mészkőből épül fel . Ennek megfelelő a flórája is : míg az északi vonulaton főként lombhullató fák ( tölgy , bükk , gyertyán ) nőnek , addig a déli zónákban a fenyőerdők a dominánsak . Legmagasabb csúcsa am magas Schöpfl . A Bécsi-erdő fontosabb települései Klosterneuburg , Purkersdorf, Baden bei Wien , Gumpoldskirchen és Mödling . Története A régészeti leletek tanúsága szerint a Bécsi-erdő legalább a század óta lakott . A népvándorlás idején valószínűleg szláv lakosság telepedett itt le , egyes nyelvészek szerint egykori jelenlétük kimutatható a szláv eredetű Döbling , Liesing és Gablitz helynevekből is . A századig főként hercegi ( majd császári ) vadászterület volt , majd megkezdődött a fakitermelés a régióban.től Bécs város - az iparosodás eredményeként - fokozatos terjeszkedésbe kezdett az erdőség rovására , sőtben felmerült az erdők nagyrészének tervszerű kiirtása is - ennek megvalósítását a bécsiek részéről kibontakozó általános felháborodás akadályozta meg . 1987-ben Bécs és Alsó-Ausztria kormányzói aláírták az ún . Bécsi-erdő Megállapodást , mely a Bécsi-erdő területét védett területté nyilvánította . Közlekedés Alatt húzódik az új Westbahn , mely a hegységet a Wienerwald-alagúttal szeli át . Források Austria-Forum Alpok Ausztria hegyei , hegységei