Gymnogyps varonai
A Gymnogyps varonai a madarak (Aves) osztályának újvilági keselyűalakúak (Cathartiformes) rendjébe, ezen belül az újvilági keselyűfélék (Cathartidae) családjába tartozó fosszilis faj.

Tudnivalók 
Ezt a fosszilis madarat először, azaz 1971-ben a kubai Oscar Arredondo negyedidőszakra specializálódott őslénykutató írta le és nevezte meg. Arredondo először az Antillovultur varonai nevet adta ennek a kondornak. 1978-ban, Storrs L. Olson amerikai biológus és ornitológus Gymnogyps-fajnak javasolta. 2003-ban William Suárez és Steven Emslie, akik újra és most pontosabban leírták a madarat, átnevezték a mai nevére Gymnogyps varonaira. Az Antillovultur pedig a Gymnogyps szinonimája lett. Ezt a újvilági keselyűfajt legalább 6 töredékes maradványnak köszönhetően ismerünk; valamennyit Kubában találtak meg és a pleisztocén - holocén határán éltek. A maradványok főleg a koponyát, a csőrt és a szárnyakat alkotó csontokból állnak.

A kutatások alapján a legközelebbi rokonai a kaliforniai kondor (Gymnogyps californianus) és a Gymnogyps kofordi lehettek, továbbá meglehet, hogy ezekből egyiknek az utóda. A szóban forgó madár valamivel robusztusabb és nagyobb volt, mint a két másik kondorfaj. A MPSG21 példány koponyájának szélessége 43,2 milliméteres, míg magassága 38,8 milliméteres és a combcsont (femur) hossza 141 milliméteres. A koponya alakja erős izomzatra utal, ebből pedig nagyobb csigolyák képzelhetők el. A csőrt erősítő kiemelkedés előrébb helyezkedik el e kondor esetében, mint nemének más fajainál. Kuba megafaunáját néhány kétujjú lajhárféle (Megalonychidae), mint például a Megalocnus, Acratocnus és Parocnus, valamint nagytestű teknősök és rágcsálók alkották. E csontlemezes és páncélos állatokkal való táplálkozáshoz erősebb testfelépítés és robusztusabb csőr volt szűkséges. Ezeket az állatokat valószínűleg nem a kondor ölte meg, hanem csak az elpusztult tetemeikkel táplálkozhatott.

Jegyzetek

Fordítás 

Újvilági keselyűfélék
Madárfajok
Fosszilis madarak
Pleisztocén
Kihalt ragadozó madarak
A Gymnogyps varonai a madarak ( Aves ) osztályának újvilági keselyűalakúak ( Cathartiformes ) rendjébe , ezen belül az újvilági keselyűfélék ( Cathartidae ) családjába tartozó fosszilis faj. Tudnivalók Ezt a fosszilis madarat először , azazben a kubai Oscar Arredondo negyedidőszakra specializálódott őslénykutató írta le és nevezte meg . Arredondo először az Antillovultur varonai nevet adta ennek a kondornak.ban , Storrs L. Olson amerikai biológus és ornitológus Gymnogyps-fajnak javasolta.ban William Suárez és Steven Emslie , akik újra és most pontosabban leírták a madarat , átnevezték a mai nevére Gymnogyps varonaira . Az Antillovultur pedig a Gymnogyps szinonimája lett . Ezt a újvilági keselyűfajt legalábbtöredékes maradványnak köszönhetően ismerünk ; valamennyit Kubában találtak meg és a pleisztocén - holocén határán éltek . A maradványok főleg a koponyát , a csőrt és a szárnyakat alkotó csontokból állnak . A kutatások alapján a legközelebbi rokonai a kaliforniai kondor ( Gymnogyps californianus ) és a Gymnogyps kofordi lehettek , továbbá meglehet , hogy ezekből egyiknek az utóda . A szóban forgó madár valamivel robusztusabb és nagyobb volt , mint a két másik kondorfaj. A MPSG21 példány koponyájának szélessége2 milliméteres , míg magassága8 milliméteres és a combcsont ( femur ) hosszamilliméteres . A koponya alakja erős izomzatra utal , ebből pedig nagyobb csigolyák képzelhetők el . A csőrt erősítő kiemelkedés előrébb helyezkedik el e kondor esetében , mint nemének más fajainál . Kuba megafaunáját néhány kétujjú lajhárféle ( Megalonychidae ) , mint például a Megalocnus , Acratocnus és Parocnus , valamint nagytestű teknősök és rágcsálók alkották . E csontlemezes és páncélos állatokkal való táplálkozáshoz erősebb testfelépítés és robusztusabb csőr volt szűkséges . Ezeket az állatokat valószínűleg nem a kondor ölte meg , hanem csak az elpusztult tetemeikkel táplálkozhatott . Jegyzetek Fordítás Újvilági keselyűfélék Madárfajok Fosszilis madarak Pleisztocén Kihalt ragadozó madarak