Norvég-áramlat
A Norvég-áramlat egy az Északi-tengerből a Norvég- és a Barents-tengerbe tartó tengeráramlat. A Golf-áramlat által kiváltott és az Észak-atlanti-áramlat által továbbvitt vízáramlás rendszerének utolsó része. A Norvég-áramlat viszonylag meleg, sóban gazdag vizet szállít az arktikus régiókba.

A Skagerrakból indul ki a Balti-tenger és az Északi-tenger Jütland-áramlat által ideszállított vizétől táplálva. A Norvég-árok és Norvégia keleti partjai mentén északi irányba haladva a norvég folyókból édesvíz, az Észak-atlanti-áramlat révén pedig az Északi-tengerből meleg, sóban gazdag víz kerül bele. Nyugatról az Atlanti-óceánból érkező ellentétes irányú áramlat határolja. A két áramlat találkozásánál örvények jönnek létre, melyek jóval nagyobbak a legtöbb part-menti áramlás keltette örvényeknél.

Az áramlat többnyire 50–100 méteres mélységben halad erősen váltakozó sebességgel. A mérések szerint ez lehet , de akár  is. Az oceanográfusok szerint az áramlat átlagos sebessége 0,3–0,5 m/s. Az Északi-tenger környező vizeihez képest hideg és sóban szegény, de az arktikus vizekhez képest meleg és sóban gazdag. A hőmérséklete télen 2–5 °C, a sótartalma alacsonyabb 34,8‰-nél. Az Északi-tengerbe kerülő Atlanti-óceán vize ezzel szemben 6 °C meleg és sótartalma 35‰ felett van. 
Azokban az években, mikor télen erős az északi irányú áramlása, a Norvég-áramlat erősen csökkenti a jégképződést a Barents-tengeren.

Ellenáramlat 

A meleg felszíni áramlatnak az Atlanti-óceán mélyén van egy ellenáramlata. Egyes oceanográfusok ezt az észak-európai régiók számára "hőszivattyúként" funkcionáló rendszert törékenynek tartják, mivel a Golf-áramlat klimatikus viszonyaitól valamint a sótartalom révén a víz eltérő sűrűségétől függ. A rendszerben bekövetkezett változás először a Norvég-áramlatnál lenne észlelhető. Az oceanográfusok számítógépen igyekeznek modellezni a rendszer egészét, de eddig ellentmondó eredményeket kaptak. Az azonban világos, ha az áramlatok rendszere összeomlik, akkor egész Európában jelentősen hűvösebb lenne az időjárás.

Fordítás

További információ 

Joanna Gyory, Arthur J. Mariano, Edward H. Ryan: The Norwegian & North Cape Currents. Ocean Surface Currents.
Jack Cook: Illustration des Norwegischen Stroms , (Oceanus magazine - Woods Hole-i Oceanográfiai Intézet)

Tengeráramlatok
A Norvég-áramlat egy az Északi-tengerből a Norvég- és a Barents-tengerbe tartó tengeráramlat . A Golf-áramlat által kiváltott és az Észak-atlanti-áramlat által továbbvitt vízáramlás rendszerének utolsó része . A Norvég-áramlat viszonylag meleg , sóban gazdag vizet szállít az arktikus régiókba . A Skagerrakból indul ki a Balti-tenger és az Északi-tenger Jütland-áramlat által ideszállított vizétől táplálva . A Norvég-árok és Norvégia keleti partjai mentén északi irányba haladva a norvég folyókból édesvíz , az Észak-atlanti-áramlat révén pedig az Északi-tengerből meleg , sóban gazdag víz kerül bele . Nyugatról az Atlanti-óceánból érkező ellentétes irányú áramlat határolja . A két áramlat találkozásánál örvények jönnek létre , melyek jóval nagyobbak a legtöbb part-menti áramlás keltette örvényeknél . Az áramlat többnyire100 méteres mélységben halad erősen váltakozó sebességgel . A mérések szerint ez lehet , de akár is . Az oceanográfusok szerint az áramlat átlagos sebessége3–0,5 m/s . Az Északi-tenger környező vizeihez képest hideg és sóban szegény , de az arktikus vizekhez képest meleg és sóban gazdag . A hőmérséklete télen5 °C , a sótartalma alacsonyabb8‰-nél . Az Északi-tengerbe kerülő Atlanti-óceán vize ezzel szemben°C meleg és sótartalma felett van . Azokban az években , mikor télen erős az északi irányú áramlása , a Norvég-áramlat erősen csökkenti a jégképződést a Barents-tengeren . Ellenáramlat A meleg felszíni áramlatnak az Atlanti-óceán mélyén van egy ellenáramlata . Egyes oceanográfusok ezt az észak-európai régiók számára " hőszivattyúként " funkcionáló rendszert törékenynek tartják , mivel a Golf-áramlat klimatikus viszonyaitól valamint a sótartalom révén a víz eltérő sűrűségétől függ . A rendszerben bekövetkezett változás először a Norvég-áramlatnál lenne észlelhető . Az oceanográfusok számítógépen igyekeznek modellezni a rendszer egészét , de eddig ellentmondó eredményeket kaptak . Az azonban világos , ha az áramlatok rendszere összeomlik , akkor egész Európában jelentősen hűvösebb lenne az időjárás . Fordítás További információ Joanna Gyory , Arthur J. Mariano , Edward H. Ryan : The Norwegian & North Cape Currents . Ocean Surface Currents . Jack Cook : Illustration des Norwegischen Stroms , ( Oceanus magazine - Woods Hole-i Oceanográfiai Intézet ) Tengeráramlatok