Lázár József (katona)
Szárhegyi gróf Lázár József (Szászerked, 1782. március 19. – Marosvásárhely, 1865. március 13.) császári és királyi katona, költő, császári és királyi kamarás, huszárkapitány, nemesi testőr. huszárezredes.

Élete

Lázár József császári és királyi kamarás, az erdélyi magyar nemes insurgenseknél főstrázsamester és Bornemissza Rozália fia. Medgyesfalván nevelkedett, az iskolákat Marosvásárhelyt kezdte járni és a kolozsvári líceumban végezte. Ezután kevés ideig mint felesküdt írnok a királyi táblánál volt, de már 1802-ben a katonai pályára lépett és a császár nevét viselő vasas ezredben kezdte szolgálatát; utóbb a nádorhuszárokhoz ment és végül a császár-huszár ezrednél mint kapitány végezte katonai pályáját. Ez idő alatt az 1805. és 1809. évi csatákban részt vett; az austerlitzi ütközetben mint galopin volt alkalmazva gróf Kolowrat Vince altábornagy mellett. 1812-ben nőül vette Pécsy Esztert és 1815-ben bucsút vett a katonai pályától. Szárhegyre vonult vissza, ahová atyja száműzte, mivel tetszése ellenére megnősült. Atyja halála után medgyesfalvi jószágára költözött. Marosszéken megtelepedése után az ellenzéki politikai párthoz csatlakozott és e párt mellett nyilatkozott az 1834. évi országgyűlésen ismint királyi hivatalos. Több országgyűlésre nem is volt meghíva. Az 1848. évi mozgalmak alatt az agyagfalvi székely gyűlésen is szót emelt. Két hónappal ezután Marosvásárhelyt a város őt mint egyik kezest Gedeon császári és királyi tábornoknak kézbesítette, aki november 12-én Szebenbe vitette fogságra, amelyből miután Bem bevette Szebent, 1849. március 11-én szabadult ki. Ekkor Magyarországba menekült és itt tartózkodott minaddig, amíg 1850-ben Szatmár megyében tévedésből ismét elfogták és Nagyváradon, majd Kolozsvárt rövid ideig történt letartózatás után július 7-én szabadon bocsátották.

Munkái

 Gyalog és huszár verbung dalok. Marosvásárhely, 1839.
 Versezet. Uo. 1842.
 Katonadal. Uo. 1848.
 Népdal. Uo. 1848.
 Bucsúvétele a városi őrsereg parancsnokságától. Uo. 1848.
 Pár szó a székely ügyben. Uo. 1848.
 Felszólítása szabad kir. Marosvásárhely vitéz polgáraihoz, szeretett bajnok társaihoz. Uo. 1848. (Mind ezen nyomtatványok 1-1/4 ív terjedelműek.)

Életét leírta versben; Mi voltam? c., melyet Lázár Miklós gr. adott ki a L. családról írt munkájában.

Források

További információk

 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

1782-ben született személyek
1865-ben elhunyt személyek
Szárhegyi gróf Lázár József ( Szászerked , március – Marosvásárhely , március ) császári és királyi katona , költő , császári és királyi kamarás , huszárkapitány , nemesi testőr . huszárezredes . Élete Lázár József császári és királyi kamarás , az erdélyi magyar nemes insurgenseknél főstrázsamester és Bornemissza Rozália fia . Medgyesfalván nevelkedett , az iskolákat Marosvásárhelyt kezdte járni és a kolozsvári líceumban végezte . Ezután kevés ideig mint felesküdt írnok a királyi táblánál volt , de márben a katonai pályára lépett és a császár nevét viselő vasas ezredben kezdte szolgálatát ; utóbb a nádorhuszárokhoz ment és végül a császár-huszár ezrednél mint kapitány végezte katonai pályáját . Ez idő alatt az és évi csatákban részt vett ; az austerlitzi ütközetben mint galopin volt alkalmazva gróf Kolowrat Vince altábornagy mellett.ben nőül vette Pécsy Esztert ésben bucsút vett a katonai pályától . Szárhegyre vonult vissza , ahová atyja száműzte , mivel tetszése ellenére megnősült . Atyja halála után medgyesfalvi jószágára költözött . Marosszéken megtelepedése után az ellenzéki politikai párthoz csatlakozott és e párt mellett nyilatkozott az évi országgyűlésen ismint királyi hivatalos . Több országgyűlésre nem is volt meghíva . Az évi mozgalmak alatt az agyagfalvi székely gyűlésen is szót emelt . Két hónappal ezután Marosvásárhelyt a város őt mint egyik kezest Gedeon császári és királyi tábornoknak kézbesítette , aki novemberén Szebenbe vitette fogságra , amelyből miután Bem bevette Szebent , márciusén szabadult ki . Ekkor Magyarországba menekült és itt tartózkodott minaddig , amígben Szatmár megyében tévedésből ismét elfogták és Nagyváradon , majd Kolozsvárt rövid ideig történt letartózatás után júliusén szabadon bocsátották . Munkái Gyalog és huszár verbung dalok . Marosvásárhely , Versezet . Uo . Katonadal . Uo . Népdal . Uo . Bucsúvétele a városi őrsereg parancsnokságától . Uo . Pár szó a székely ügyben . Uo . Felszólítása szabad kir . Marosvásárhely vitéz polgáraihoz , szeretett bajnok társaihoz . Uo . ( Mind ezen nyomtatványok4 ív terjedelműek . ) Életét leírta versben ; Mi voltam ? c. , melyet Lázár Miklós gr. adott ki a L. családról írt munkájában . Források További információk Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , 1782-ben született személyek 1865-ben elhunyt személyek