Breuer Imre
Breuer Imre (Veszprém, 1892. szeptember 29. – Budapest, 1962. január 11.) építőmérnök, építész, építkezési vállalkozó. A 20. század első felében, a Bauhaus magyarországi időszakában számos lakóépület építője.


Életpályája 
Korán elárvult, nagynénjénél nevelkedett, a veszprémi Piarista Gimnáziumba járt. Egyetemi tanulmányait a budapesti Királyi József Műegyetemen (a későbbi Budapesti Műszaki Egyetem) végezte. Egy rövid ideig a Berlin-Charlottenburg-i műegyetemen is hallgatott előadásokat. Mérnöki oklevelét 1914-ben szerezte a budapesti egyetemen.

Az oklevél megszerzése után a MÁV-nál helyezkedett el, majd az I. világháborúban elkerülhetetlen katonai frontszolgálat után vasúti mérnökként dolgozott a szegedi igazgatóságon. 1921-ben megalapította építőmérnöki vállalkozását. Klebelsberg Kuno kultuszminisztersége alatt részt vett az oktatás területén zajló nagy építkezési programok megvalósításában. Legnagyobb munkái, amelyeket Erdélyi és Fia céggel társas vállalkozásban végzett, az újonnan épített szegedi egyetemi klinikák épületeinek kivitelezése: Bel-, Bőr- és Nőgyógyászai Egyetemi Klinikák, a Dóm téri Egyetemi Fizikai Intézet, szegedi Építőipari Főiskola.

 
1934-től mérnöki irodáját és vállalkozását Budapestre helyezte át. A Bauhaus irányzat képviselőjeként nagy számú épületet épített, főként lakóházakat az akkor intenzíven beépülő Újlipótvárosban. A többséget kivitelezőként, de maga is többet tervezett. Legjelentősebb épületei: V. Markó utca 1/a. lakóház, Melinda üdülőház (XII. Melinda út 30/32.).
  
1944/45-ben vállalkozása és irodája működtetését korlátoznia, illetve „felfüggesztenie” kellett. 1945-ben újra indította tervező irodáját és vállalkozását. Részt vett az újjáépítésben, legjelentősebb munkája a felrobbantott Margit híd vasbeton pályaszerkezetének újjáépítése volt több vállalkozóval munkaközösségben. 1949-ben irodáját az államosítások következtében kénytelen volt megszüntetni. A BUVÁTI-nál helyezkedett el, majd osztályvezetőként innen ment nyugdíjba. 1962-ben hunyt el, haláláról beszámolt a Népszabadság.

Családja 
Veszprémben született 1892-ben Breuer Gyula (1847–1902) írnok, magánzó és Landberger Mária (1858–1906) varrónő fiaként. Apai nagyszülei Breuer Éliás veszprémi gabonakereskedő és Sonnenberg Júlia, anyai nagyszülei Landberger Gábor kapolcsi vegyeskereskedő és Goldstein Háni (1829–1903) voltak. Felesége Gonda Mária volt, akivel 1919-ben Dettán házasodott össze. Fiaik: György (1920) általános mérnök, Miklós (1927) vegyészmérnök.

Nagyobb munkái, épített vagy tervezett épületei 

1920-as évek:

 Szeged, SzTE Belgyógyászati Klinika
 Szeged, SzTE Bőrgyógyászati Klinika
 Szeged, SzTE Nőgyógyászai Klinika
 Szeged, Egyetemi Fizikai Intézet (Dóm tér)
 Szeged, Építőipari Főiskola

1934-től:

 Budapest, XIII. Radnóti Miklós (egykor Sziget) u. 39. lakóház (1934)
 Budapest, XIII. Tátra u. 32. lakóház (1934)
 Budapest, XIII. Tátra u. 29/b. lakóház (1935)
 Budapest, XIII. Hollán Ernő u. 43. lakóház (1935)
 Budapest, V. Markó u. 1/a. lakóház (1937)
 Budapest, XIII. Pozsonyi út 22. lakóház (1937)
 Budapest, XIII. Pozsonyi út 39. lakóház (1937)
 Budapest, XIII. Szt. István park 22. lakóház (1937)
 Budapest, XIII. Kresz Géza u. 41. lakóház (1939)
 Budapest, XIII. Kresz Géza u. 53/b. lakóház (1940)
 Budapest, XIII. Hollán Ernő u. 52. lakóház (1941)
 Budapest, XIII. Kresz Géza u. 8. lakóház (1941)
 Budapest, XII. Melinda út 30/32. üdülőház (1941)
 Budapest, II. Mandula u. 25. társasház (1943)
 Budapest, XI. Lágymányosi u. 28. lakóház
 Budapest, XIII. Victor Hugo (egykor Wahrmann) u. 32. lakóház
 Nyirbogdányi olajfinomító: épületek

Jegyzetek

Források 
 Ferkai András: Buda építészete a két világháború között. Budapest, 1995
 Ferkai András [és mások]: Pest építészete a két világháború között. Budapest, 2001
 
 http://www.omikk.bme.hu/mee/web/fajlok/1918-383-383.pdf
 http://epmuv.omikk.bme.hu/index.php?page=article&id=14420
 Szeged esszenciája a Szentháromság utca. delmagyar.hu (A hozzáférés ideje: 2017. január 30.)
 Szeged. In: Csongrád megye építészeti emlékei. Szerk. Tóth Ferenc. Szeged, 2000
 Szeged. In: Csongrád megye építészeti emlékei. Szerk. Tóth Ferenc. Szeged, 2000
 Szeged. In: Csongrád megye építészeti emlékei. Szerk. Tóth Ferenc. Szeged, 2000
 http://www.comp-press-data.hu/Portal/Archives/Hegy/2003/07/he07.pdf
 Összesítés Belváros-Lipótváros egyedi védelem alatt álló épületeiről. https://web.archive.org/web/20180214211618/http://www.belvaros-lipotvaros.hu/ (A hozzáférés ideje: 2017. január 30.)

További információk 
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937].

1892-ben született személyek
1962-ben elhunyt személyek
Magyar építőmérnökök
Magyar építészek
Piarista diákok
Veszprémiek
Breuer Imre ( Veszprém , szeptember – Budapest , január ) építőmérnök , építész , építkezési vállalkozó . A század első felében , a Bauhaus magyarországi időszakában számos lakóépület építője . Életpályája Korán elárvult , nagynénjénél nevelkedett , a veszprémi Piarista Gimnáziumba járt . Egyetemi tanulmányait a budapesti Királyi József Műegyetemen ( a későbbi Budapesti Műszaki Egyetem ) végezte . Egy rövid ideig a Berlin-Charlottenburg-i műegyetemen is hallgatott előadásokat . Mérnöki oklevelétben szerezte a budapesti egyetemen . Az oklevél megszerzése után a MÁV-nál helyezkedett el , majd az I. világháborúban elkerülhetetlen katonai frontszolgálat után vasúti mérnökként dolgozott a szegedi igazgatóságon.ben megalapította építőmérnöki vállalkozását . Klebelsberg Kuno kultuszminisztersége alatt részt vett az oktatás területén zajló nagy építkezési programok megvalósításában . Legnagyobb munkái , amelyeket Erdélyi és Fia céggel társas vállalkozásban végzett , az újonnan épített szegedi egyetemi klinikák épületeinek kivitelezése : Bel-, Bőr- és Nőgyógyászai Egyetemi Klinikák , a Dóm téri Egyetemi Fizikai Intézet , szegedi Építőipari Főiskola . 1934-től mérnöki irodáját és vállalkozását Budapestre helyezte át . A Bauhaus irányzat képviselőjeként nagy számú épületet épített , főként lakóházakat az akkor intenzíven beépülő Újlipótvárosban . A többséget kivitelezőként , de maga is többet tervezett . Legjelentősebb épületei : V . Markó utcaa. lakóház , Melinda üdülőház ( XII. Melinda út32. ) . 1944/45-ben vállalkozása és irodája működtetését korlátoznia , illetve „ felfüggesztenie” kellett.ben újra indította tervező irodáját és vállalkozását . Részt vett az újjáépítésben , legjelentősebb munkája a felrobbantott Margit híd vasbeton pályaszerkezetének újjáépítése volt több vállalkozóval munkaközösségben.ben irodáját az államosítások következtében kénytelen volt megszüntetni . A BUVÁTI-nál helyezkedett el , majd osztályvezetőként innen ment nyugdíjba.ben hunyt el , haláláról beszámolt a Népszabadság . Családja Veszprémben születettben Breuer Gyula1902 ) írnok , magánzó és Landberger Mária1906 ) varrónő fiaként . Apai nagyszülei Breuer Éliás veszprémi gabonakereskedő és Sonnenberg Júlia , anyai nagyszülei Landberger Gábor kapolcsi vegyeskereskedő és Goldstein Háni1903 ) voltak . Felesége Gonda Mária volt , akivelben Dettán házasodott össze . Fiaik : Györgyáltalános mérnök , Miklósvegyészmérnök . Nagyobb munkái , épített vagy tervezett épületei 1920-as évek : Szeged , SzTE Belgyógyászati Klinika Szeged , SzTE Bőrgyógyászati Klinika Szeged , SzTE Nőgyógyászai Klinika Szeged , Egyetemi Fizikai Intézet ( Dóm tér ) Szeged , Építőipari Főiskola 1934-től : Budapest , XIII. Radnóti Miklós ( egykor Sziget ) u. lakóház Budapest , XIII. Tátra u. lakóház Budapest , XIII. Tátra u.b. lakóház Budapest , XIII. Hollán Ernő u. lakóház Budapest , V . Markó u.a. lakóház Budapest , XIII. Pozsonyi út lakóház Budapest , XIII. Pozsonyi út lakóház Budapest , XIII. Szt . István park lakóház Budapest , XIII. Kresz Géza u. lakóház Budapest , XIII. Kresz Géza u.b. lakóház Budapest , XIII. Hollán Ernő u. lakóház Budapest , XIII. Kresz Géza u. lakóház Budapest , XII. Melinda út32. üdülőház Budapest , II. Mandula u. társasház Budapest , XI. Lágymányosi u. lakóház Budapest , XIII. Victor Hugo ( egykor Wahrmann ) u. lakóház Nyirbogdányi olajfinomító : épületek Jegyzetek Források Ferkai András : Buda építészete a két világháború között . Budapest , Ferkai András [ és mások ] : Pest építészete a két világháború között . Budapest , http://www.omikk.bme.hu/mee/web/fajlok/1918-383-383.pdf http://epmuv.omikk.bme.hu/index.php?page=article&id=14420 Szeged esszenciája a Szentháromság utca. delmagyar.hu ( A hozzáférés ideje : január ) Szeged . In : Csongrád megye építészeti emlékei . Szerk . Tóth Ferenc . Szeged , Szeged . In : Csongrád megye építészeti emlékei . Szerk . Tóth Ferenc . Szeged , Szeged . In : Csongrád megye építészeti emlékei . Szerk . Tóth Ferenc . Szeged , http://www.comp-press-data.hu/Portal/Archives/Hegy/2003/07/he07.pdf Összesítés Belváros-Lipótváros egyedi védelem alatt álló épületeiről . https://web.archive.org/web/20180214211618/http://www.belvaros-lipotvaros.hu/ ( A hozzáférés ideje : január ) További információk Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] . 1892-ben született személyek 1962-ben elhunyt személyek Magyar építőmérnökök Magyar építészek Piarista diákok Veszprémiek