Szeverényi Erzsébet
Juhász Ferencné Szeverényi Erzsébet (Medgyesegyháza, Békés vármegye, 1928. augusztus 12. – Budapest, 1972. december 14.) magyar irodalomtörténész, az irodalomtudományok kandidátusa (1967).

Családja

Szeverényi Mihály gépkocsivezető és Matuska Erzsébet leánya. Szülei gazdálkodók voltak Medgyesegyházán, öccse a Beloiannisz Gyárban dolgozott mint elektrotechnikus. Férje 1948 és 1972 között Juhász Ferenc költő volt, gyermekük Juhász Katalin (1951–).

Tanulmányai

1946-ban tett érettségi vizsgát a békéscsabai Lorántffy Zsuzsanna Leánygimnáziumban, majd a budapesti Pázmány Péter Tudományegyetemen magyar–történelem szakon tanult 1946 és 1948 között, mint a Dózsa György, valamint a József Attila Népi Kollégium tagja. 1949 és 1951 között a Pedagógiai Főiskola hallgatója volt, itt szerzett magyar szakos általános iskolai tanári oklevelet. 1954-ben az ELTE Nyelv- és Irodalomtudományi Karán nyert magyar szakos középiskolai tanári oklevelet, majd 1967-ben megszerezte az irodalomtudományok kandidátusa fokozatot. Tagja volt a Magyar Kommunista Pártnak, az MDP-nek, majd az MSZMP-nek.

Pályafutása

1951 és 1954 között tanította a budapesti Mauthner Sándor utcai Általános Leányiskolában, majd 1954-55-ben a budapesti Marczibányi téri Általános Fiúiskolán. 1955-60-ban az Eötvös Kollégium Könyvtárának könyvtárosa volt, 1960 és 1963 között az MTA–TMB-n Szabolcsi Miklós aspiránsaként működött. 1963-tól 1967-ig tudományos munkatársa volt az MTA Irodalomtudományi Intézet XX. századi Osztályának, ugyanitt 1967-től haláláig mint tudományos főmunkatárs dolgozott.

Kutatási területe a századforduló és a századelő szecessziós irodalma, főként Bródy Sándor munkássága, regényei és kisprózája volt. Életének önkezével vetett véget. 1972. december 21-én helyezték örök nyugalomra Budapesten.

Főbb művei

 A szecesszió egy Bródy-regényben. Bródy Sándor: Az ezüst kecske. 1898. (Irodalomtörténeti Közlemények, 1967)
 Az irodalomelmélet változásáról a századfordulón. A Hét. 1890–1905. (Irodalomtörténeti Közlemények, 1969)
 Bródy Sándor hőskora. Élete és munkássága 1905-ig, öngyilkosságáig. Monográfia és kand. értek. (Bp., 1966)
 Két író a századfordulón. Bródy Sándor és Justh Zsigmond. (Irodalomtörténet, 1970)
 Kosztolányi Dezső bátorsága. (Kritika, 1970. 5.)
 Bródy Sándor. Monográfia. 8 táblával. (Irodalomtörténeti Könyvtár. 26. Bp., 1971)
 szerk.: Bródy Sándor: Színészvér. – A ezüst kecske. – A nap lovagja. Kisregények. Sajtó alá rend. és a kísérő tanulmányt írta. Ill. Szántó Piroska. (Magyar elbeszélők. Bp., 1969)
 Bródy Sándor: Rembrandt. Egy arckép fényben és árnyban. Regény. Sajtó alá rend., az utószót írta. (Olcsó Könyvtár. Bp., 1970).

Források

 Névpont
 Magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1981.

További információk

 Kortárs magyar írók 1945-1997. Bibliográfia és fotótár. Szerk. F. Almási Éva. Bp., Enciklopédia Kiadó, 1997, 2000. 
 Irodalmi kalendárium 1998. = Polisz 1997. dec. 34. sz. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994. 

Magyar irodalomtörténészek
1928-ban született személyek
1972-ben elhunyt személyek
Öngyilkos személyek
Medgyesegyházaiak
Juhász Ferencné Szeverényi Erzsébet ( Medgyesegyháza , Békés vármegye , augusztus – Budapest , december ) magyar irodalomtörténész , az irodalomtudományok kandidátusa Családja Szeverényi Mihály gépkocsivezető és Matuska Erzsébet leánya . Szülei gazdálkodók voltak Medgyesegyházán , öccse a Beloiannisz Gyárban dolgozott mint elektrotechnikus . Férjeésközött Juhász Ferenc költő volt , gyermekük Juhász Katalin ) . Tanulmányai 1946-ban tett érettségi vizsgát a békéscsabai Lorántffy Zsuzsanna Leánygimnáziumban , majd a budapesti Pázmány Péter Tudományegyetemen magyar–történelem szakon tanultésközött , mint a Dózsa György , valamint a József Attila Népi Kollégium tagja.ésközött a Pedagógiai Főiskola hallgatója volt , itt szerzett magyar szakos általános iskolai tanári oklevelet.ben az ELTE Nyelv- és Irodalomtudományi Karán nyert magyar szakos középiskolai tanári oklevelet , majdben megszerezte az irodalomtudományok kandidátusa fokozatot . Tagja volt a Magyar Kommunista Pártnak , az MDP-nek , majd az MSZMP-nek . Pályafutása 1951 ésközött tanította a budapesti Mauthner Sándor utcai Általános Leányiskolában , majdben a budapesti Marczibányi téri Általános Fiúiskolán.ban az Eötvös Kollégium Könyvtárának könyvtárosa volt,ésközött az MTA–TMB-n Szabolcsi Miklós aspiránsaként működött.tólig tudományos munkatársa volt az MTA Irodalomtudományi Intézet XX. századi Osztályának , ugyanitttől haláláig mint tudományos főmunkatárs dolgozott . Kutatási területe a századforduló és a századelő szecessziós irodalma , főként Bródy Sándor munkássága , regényei és kisprózája volt . Életének önkezével vetett véget. decemberén helyezték örök nyugalomra Budapesten . Főbb művei A szecesszió egy Bródy-regényben . Bródy Sándor : Az ezüst kecske . ( Irodalomtörténeti Közlemények , Az irodalomelmélet változásáról a századfordulón . A Hét. 1905. ( Irodalomtörténeti Közlemények , Bródy Sándor hőskora . Élete és munkásságaig , öngyilkosságáig . Monográfia és kand. értek . ( Bp. , Két író a századfordulón . Bródy Sándor és Justh Zsigmond . ( Irodalomtörténet , Kosztolányi Dezső bátorsága . ( Kritika ,) Bródy Sándor . Monográfia.táblával . ( Irodalomtörténeti Könyvtár . Bp. , szerk . : Bródy Sándor : Színészvér. – A ezüst kecske. – A nap lovagja . Kisregények . Sajtó alá rend. és a kísérő tanulmányt írta . Ill . Szántó Piroska . ( Magyar elbeszélők . Bp. , Bródy Sándor : Rembrandt . Egy arckép fényben és árnyban . Regény . Sajtó alá rend . , az utószót írta . ( Olcsó Könyvtár . Bp. , Források Névpont Magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk Kortárs magyar írók Bibliográfia és fotótár . Szerk . F. Almási Éva . Bp. , Enciklopédia Kiadó , Irodalmi kalendárium = Polisz dec. sz . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar irodalomtörténészek 1928-ban született személyek 1972-ben elhunyt személyek Öngyilkos személyek Medgyesegyházaiak