Cyrano de Bergerac (író)
Cyrano de Bergerac (Hercule Savinien Cyrano de Bergerac, Párizs, 1619. március 6. – Sannois, 1655. július 28.) francia író, akinek nevét Edmond Rostand 1894-ben írt drámája tette világhírűvé. Verseket, szatirikus leveleket, színdarabokat és regényeket írt: a barokk próza mestere.

Élete 
1619. március 6-án született Párizsban, szárd származású, jómódú polgári családban. Szülei Abel Cyrano de Mauvières és Espérance Bellanger voltak. Iskolái elvégzése után a hadseregben szolgált, kalandvágyó, híres verekedő volt. Nagyszájú, kötekedő embernek tartották, több mint ezer párbaja volt. Többnyire hatalmas méretű orra miatt gúnyolták. Bátorságáról, vakmerőségéről, tetteiről legendák születtek. A gascogne-i testőrcsapatban szolgált, előbb a champagne-i határvidéken a németek, majd pedig Arras ostrománál a spanyolok ellen harcolt. Mindkétszer megsebesült, de Arrasnál szerezte a legsúlyosabb sérülést, így megvált a katonaságtól.

Párizsban Pierre Gassendi materialista filozófus előadásait hallgatta.

Irodalmi tevékenységét versekkel kezdte. A költeményei nyíltak, őszinték, csattanókra, fordulatokra épülnek. További munkái is frissek, elevenek, vakmerők, fantasztikusak és szellemesek.

Leghíresebb művei: a Nap államai és birodalmai és a Holdbéli utazás. A két regény képzeletbeli utazás; a fennálló társadalom kíméletlen szatírája, de egy eszményi társadalom álomképe is egyben.

Színműveiben bőven előfordulnak a bolondos ötletek, vaskos tréfák és groteszk jelenetek, a levelei tele vannak merész és eredeti metaforákkal.

Politikai szerzőként is jelentős. Egyszer egy epés költeményében támadta Mazarin bíboros-miniszterelnököt. Máskor meg heves pamfletet írt a Fronde felkelés résztvevői ellen, Mazarin védelmében. Ebben a művében a politikai realizmust hirdette.

Számos íróval, köztük Molière-rel is barátkozott. Egyesek úgy értékelik, hogy Molière ellopott volna egy egész sort Cyranótól, benne a költő nagy szellemiségével, ám sokkal valószínűbb, hogy a kettejük közti baráti viszonyból adódó kölcsönzés volt, amit Cyrano nem nehezményezett. Könnyelmű életet élt, sokszor nyomorgott. 1654-ben titokzatos körülmények között egy gerenda zuhant a fejére. Egyházi személyek által feltüzelt fanatikusok merényletéről beszéltek. Maga Cyrano Egy gyilkos és rágalmazó jezsuitához írt levelet. Nem sokkal később, 1655. július 27-én Párizsban halt meg.

Művei 
 Lettres (szatirikus levelek)
 L’Histoire comique des États et empires de la Lune - Holdbéli utazás (1657)
 L’Histoire comique des États et Empires du Soleil - Nap államai és birodalmai (1662)
 La Mort d'Agrippine - Agrippina halála (tragédia, 1654)
 Le pédant joué - A pórul járt tudálékos (vígjáték, 1654)
 Összes munkáit Oeuvres címmel többször kiadták, 3 kötetben 1858-ban és 1875-ben

Magyarul 

Holdbéli utazás. Regény; ford., utószó, jegyz. Szávai Nándor, ill. Csernus Tibor; Magyar Helikon, Bp., 1962
Holdbéli utazás; ford., tan., jegyz. Szávai Nándor; LAZI, Szeged, 2002

Jegyzetek

Források 
 
 Ki volt Savinien Cyrano de Bergerac?

További információk 
 Edmond Rostand: Cyrano de Bergerac Magyar Elektronikus Könyvtár
 Cyrano de Bergerac: Holdbéli utazás (részletek)
 Gyulai Líviusz: Holdbéli utazás (grafika)
 Alkotói adatlapja a Moly oldalán

Kapcsolódó szócikkek 
 Cyrano de Bergerac (film, 1950)

Francia írók
1619-ben született személyek
1655-ben elhunyt személyek
Cyrano de Bergerac ( Hercule Savinien Cyrano de Bergerac , Párizs , március – Sannois , július ) francia író , akinek nevét Edmond Rostandben írt drámája tette világhírűvé . Verseket , szatirikus leveleket , színdarabokat és regényeket írt : a barokk próza mestere . Élete 1619. márciusán született Párizsban , szárd származású , jómódú polgári családban . Szülei Abel Cyrano de Mauvières és Espérance Bellanger voltak . Iskolái elvégzése után a hadseregben szolgált , kalandvágyó , híres verekedő volt . Nagyszájú , kötekedő embernek tartották , több mint ezer párbaja volt . Többnyire hatalmas méretű orra miatt gúnyolták . Bátorságáról , vakmerőségéről , tetteiről legendák születtek . A gascogne-i testőrcsapatban szolgált , előbb a champagne-i határvidéken a németek , majd pedig Arras ostrománál a spanyolok ellen harcolt . Mindkétszer megsebesült , de Arrasnál szerezte a legsúlyosabb sérülést , így megvált a katonaságtól . Párizsban Pierre Gassendi materialista filozófus előadásait hallgatta . Irodalmi tevékenységét versekkel kezdte . A költeményei nyíltak , őszinték , csattanókra , fordulatokra épülnek . További munkái is frissek , elevenek , vakmerők , fantasztikusak és szellemesek . Leghíresebb művei : a Nap államai és birodalmai és a Holdbéli utazás . A két regény képzeletbeli utazás ; a fennálló társadalom kíméletlen szatírája , de egy eszményi társadalom álomképe is egyben . Színműveiben bőven előfordulnak a bolondos ötletek , vaskos tréfák és groteszk jelenetek , a levelei tele vannak merész és eredeti metaforákkal . Politikai szerzőként is jelentős . Egyszer egy epés költeményében támadta Mazarin bíboros-miniszterelnököt . Máskor meg heves pamfletet írt a Fronde felkelés résztvevői ellen , Mazarin védelmében . Ebben a művében a politikai realizmust hirdette . Számos íróval , köztük Molière-rel is barátkozott . Egyesek úgy értékelik , hogy Molière ellopott volna egy egész sort Cyranótól , benne a költő nagy szellemiségével , ám sokkal valószínűbb , hogy a kettejük közti baráti viszonyból adódó kölcsönzés volt , amit Cyrano nem nehezményezett . Könnyelmű életet élt , sokszor nyomorgott.ben titokzatos körülmények között egy gerenda zuhant a fejére . Egyházi személyek által feltüzelt fanatikusok merényletéről beszéltek . Maga Cyrano Egy gyilkos és rágalmazó jezsuitához írt levelet . Nem sokkal később , júliusén Párizsban halt meg . Művei Lettres ( szatirikus levelek ) L’Histoire comique des États et empires de la Lune - Holdbéli utazás L’Histoire comique des États et Empires du Soleil - Nap államai és birodalmai La Mort d'Agrippine - Agrippina halála ( tragédia , Le pédant joué - A pórul járt tudálékos ( vígjáték , Összes munkáit Oeuvres címmel többször kiadták,kötetbenban ésben Magyarul Holdbéli utazás . Regény ; ford . , utószó , jegyz . Szávai Nándor , ill . Csernus Tibor ; Magyar Helikon , Bp. , Holdbéli utazás ; ford . , tan . , jegyz . Szávai Nándor ; LAZI , Szeged , Jegyzetek Források Ki volt Savinien Cyrano de Bergerac ? További információk Edmond Rostand : Cyrano de Bergerac Magyar Elektronikus Könyvtár Cyrano de Bergerac : Holdbéli utazás ( részletek ) Gyulai Líviusz : Holdbéli utazás ( grafika ) Alkotói adatlapja a Moly oldalán Kapcsolódó szócikkek Cyrano de Bergerac ( film , Francia írók 1619-ben született személyek 1655-ben elhunyt személyek