Arábiai-lemez
Az Arábiai-lemez egy kisebb szárazföldi tektonikus lemez az északi és keleti féltekén. Területe mintegy 5 000 000 km², jelenleg Afrikához képest északi irányban mozog, évi 20-25 mm/év sebességgel. 

Ez az egyike annak a három kontinentális lemeznek (Afrikai-, Arábiai-, Indiai-lemez), amelyek észak felé haladtak a geológiai történelem során, majd összeütköztek az Eurázsiai-lemezzel. A lemezdarabok összeütközése során gyűrődött fel az Eurázsiai-hegységrendszer. Ezek nyugaton a Pireneusokban kezdődnek, keresztülfutnak Iránon, amely az Alborz, Zagrosz, majd folytatódnak a Himalájában, egészen Délkelet-Ázsiáig.

Határok 

Az Arábiai-lemez főként az Arab-félszigetet hordja magán, de kiterjed szomszédos tengeri területekre is. Északra a Levantei térségig nyújtózkodik. Ezen a lemezen fekszik Irak, Szíria és Jordánia nagy része. Keleten a Perzsa-öböl, míg délen kismértékben az Afrikai kontinensen az Afar-medence tartozik hozzá.

A lemezhatárok:
 keleten: Indiai-lemez, az Owen Törési Zóna
 délen: az Afrikai-lemez, valamint az attól részlegesen elváló Szomáliai-lemez, valamint az Indiai-lemez.
 nyugaton: az Afrikai-lemez, az úgynevezett Holt-Tenger árka, valamint az ahhoz kapcsolódó Vörös-tengeri-árok, amely a Vörös-tenger teljes hosszában fut.
 északon: összetett konvergens határ az Anatóliai-lemez és Eurázsiai-lemez felé

Földtörténet 
Az Arábiai-lemez része volt az Afrikai-lemeznek szinte végig a Fanerozoikum eonban, egészen az oligocén korig. A terület alapját az Arab-pajzs alkotja, amely az Afrikai-pajzs szerves folytatása, de a Vörös-tenger kialakulása miatt leválasztódott. A földtörténet folyamán többször érték jelentős tengerelöntések, így vastag üledéktakaró fedte be az ősi pajzsot, melyet a lemez északnyugati irányban történő lebillenése is elősegített. A lemez északi területeit a Szír-Arab-tábla óidei üledékei foglalják el, míg a Arab-félszigeten közép- és újidei üledékei fedik. A Vörös-tenger kialakulása az eocénben kezdődött, de az elválás Afrika és Arábia közt mintegy 25 millió évvel ezelőtt, az oligocénben történt, azóta pedig az Arábiai-lemez lassan halad az Eurázsiai-lemez felé. Az újidő folyamán így felgyűrte az Eurázsiai-hegységrendszer több tagját, mint például a Zagroszt. A Perzsa-öböl is e folyamat során jött létre süllyedéssel. A megnyíló Vörös-tenger hasadéka kiterjedt vulkáni tevékenységhez vezetett. Nagy vulkanikus területek alakultak ki: az Older Harrats (Harrat Khaybar, Harrat Rakhat), ezek befedték az Arábiai-lemez nyugati részét. Az aktivitás napjainkban is folytatódik, különösen Medina térségében, ahol 1256-ban jegyeztek fel utoljára kitörést, és rendszeresek kitörések a Vörös-tenger alatt. Legutóbb a Bab el-Mandeb egyik kis szigetén történtek kitörések.

Az Arábiai-lemez ütközése az Eurázsiaival felfelé nyomja a Zagrosz-hegységet Iránban, valamint az Örmény-felföldet. Mivel az Arábiai-lemez és az Eurázsiai-lemez ütköznek, sok város van veszélyben, mint például azok, amelyek délkelet-Törökországban és Iránban találhatóak. Potenciális veszélyek a következők: földrengések, cunamik és a vulkánok.

Országok 
Országok, amelyek a lemezen fekszenek: Libanon, Szíria, Dzsibuti, Jemen, Omán, Katar, Bahrein, Kuvait, Irak, Szaúd-Arábia, Jordánia  és az Egyesült Arab Emírségek. 

Régiók, amelyek részei a lemeznek: Déli Denkalya Alrégió, a Délkelet-anatóliai régió, Awdal a Huzesztán tartomány.

Jegyzetek

Források 
 Gábris Gyula (szerk.): Általános Természetföldrajz II. Bp., ELTE Eötvös Kiadó, 2013
 Horváth Gergely, Probáld Ferenc, Szabó Pál (szerk.): Ázsia regionális földrajza. Bp., ELTE Eötvös Kiadó, 2008

Fordítás 

Lemeztektonika
Az Arábiai-lemez egy kisebb szárazföldi tektonikus lemez az északi és keleti féltekén . Területe mintegy000 000 km² , jelenleg Afrikához képest északi irányban mozog , évimm/ év sebességgel . Ez az egyike annak a három kontinentális lemeznek ( Afrikai- , Arábiai- , Indiai-lemez ) , amelyek észak felé haladtak a geológiai történelem során , majd összeütköztek az Eurázsiai-lemezzel . A lemezdarabok összeütközése során gyűrődött fel az Eurázsiai-hegységrendszer . Ezek nyugaton a Pireneusokban kezdődnek , keresztülfutnak Iránon , amely az Alborz , Zagrosz , majd folytatódnak a Himalájában , egészen Délkelet-Ázsiáig . Határok Az Arábiai-lemez főként az Arab-félszigetet hordja magán , de kiterjed szomszédos tengeri területekre is . Északra a Levantei térségig nyújtózkodik . Ezen a lemezen fekszik Irak , Szíria és Jordánia nagy része . Keleten a Perzsa-öböl , míg délen kismértékben az Afrikai kontinensen az Afar-medence tartozik hozzá . A lemezhatárok : keleten : Indiai-lemez , az Owen Törési Zóna délen : az Afrikai-lemez , valamint az attól részlegesen elváló Szomáliai-lemez , valamint az Indiai-lemez. nyugaton : az Afrikai-lemez , az úgynevezett Holt-Tenger árka , valamint az ahhoz kapcsolódó Vörös-tengeri-árok , amely a Vörös-tenger teljes hosszában fut. északon : összetett konvergens határ az Anatóliai-lemez és Eurázsiai-lemez felé Földtörténet Az Arábiai-lemez része volt az Afrikai-lemeznek szinte végig a Fanerozoikum eonban , egészen az oligocén korig . A terület alapját az Arab-pajzs alkotja , amely az Afrikai-pajzs szerves folytatása , de a Vörös-tenger kialakulása miatt leválasztódott . A földtörténet folyamán többször érték jelentős tengerelöntések , így vastag üledéktakaró fedte be az ősi pajzsot , melyet a lemez északnyugati irányban történő lebillenése is elősegített . A lemez északi területeit a Szír-Arab-tábla óidei üledékei foglalják el , míg a Arab-félszigeten közép- és újidei üledékei fedik . A Vörös-tenger kialakulása az eocénben kezdődött , de az elválás Afrika és Arábia közt mintegymillió évvel ezelőtt , az oligocénben történt , azóta pedig az Arábiai-lemez lassan halad az Eurázsiai-lemez felé . Az újidő folyamán így felgyűrte az Eurázsiai-hegységrendszer több tagját , mint például a Zagroszt . A Perzsa-öböl is e folyamat során jött létre süllyedéssel . A megnyíló Vörös-tenger hasadéka kiterjedt vulkáni tevékenységhez vezetett . Nagy vulkanikus területek alakultak ki : az Older Harrats ( Harrat Khaybar , Harrat Rakhat ) , ezek befedték az Arábiai-lemez nyugati részét . Az aktivitás napjainkban is folytatódik , különösen Medina térségében , aholban jegyeztek fel utoljára kitörést , és rendszeresek kitörések a Vörös-tenger alatt . Legutóbb a Bab el-Mandeb egyik kis szigetén történtek kitörések . Az Arábiai-lemez ütközése az Eurázsiaival felfelé nyomja a Zagrosz-hegységet Iránban , valamint az Örmény-felföldet . Mivel az Arábiai-lemez és az Eurázsiai-lemez ütköznek , sok város van veszélyben , mint például azok , amelyek délkelet-Törökországban és Iránban találhatóak . Potenciális veszélyek a következők : földrengések , cunamik és a vulkánok . Országok Országok , amelyek a lemezen fekszenek : Libanon , Szíria , Dzsibuti , Jemen , Omán , Katar, Bahrein , Kuvait , Irak , Szaúd-Arábia , Jordánia és az Egyesült Arab Emírségek . Régiók , amelyek részei a lemeznek : Déli Denkalya Alrégió , a Délkelet-anatóliai régió , Awdal a Huzesztán tartomány . Jegyzetek Források Gábris Gyula ( szerk . ) : Általános Természetföldrajz II. Bp. , ELTE Eötvös Kiadó , Horváth Gergely , Probáld Ferenc , Szabó Pál ( szerk . ) : Ázsia regionális földrajza . Bp. , ELTE Eötvös Kiadó , Fordítás Lemeztektonika