MH Bornemissza Gergely 2. Felderítőezred
A Magyar Honvédség Bornemissza Gergely 2. Felderítőezred a Magyar Honvédség egyetlen felderítő alakulata, amely a MH Szárazföldi Parancsnokság közvetlen irányítása alá tartozik.

Története

Kezdetek 
Az ezred jogelődje 1949. április 1-én alakult meg a 2. önálló lövészzászlóalj átszervezésével felállított 1. páncélos felderítő zászlóalj néven. Ugyanazon év őszén újabb szervezeti változtatásokat hajtottak végre és a zászlóalj a 83. felderítő zászlóalj elnevezést kapta. Az 1. páncélos hadosztály alárendeltségéből a 7. gépkocsizó lövészhadosztály alárendeltségébe került.

Békehelyőrségei az említett időszakban: megalakulásakor Esztergomtábor, illetve Piliscsaba, majd Pétervásár, 1950-51-ben a miskolci Bocskai István Laktanya, 1951-55-ben az esztergomi laktanya (ezen belül a kanonoki épület, az esztergomtábori öreg laktanya, majd a Damjanich János Laktanya), 1956-60 között a gyöngyösi Táncsics Mihály Laktanya, majd 1961. szeptembertől a Hatvan-Nagygombosi laktanya.

A 83. felderítő zászlóalj 1950-ben és 1952-ben tiszti és tiszthelyettesi állományának részleges átadásával vett részt a 12. valamint a 2. felderítő zászlóaljak felállításában.

1956. októberében a felderítő zászlóalj Gyöngyös helyőrségben tartózkodott.

Az első felderítő képzés 1950. november 1–én kezdődött. A kiképzési év nyári (május 1.- október 15.) és téli kiképzési időszakokból állt. 1955-ig a nyári kiképzés tábori körülmények között történt, majd ezt követően felállították a 2-4 hetes kihelyezéseket.

Az 1960-as évek elején megkezdődött a zászlóalj technikai eszközeinek felváltása korszerűbb eszközökkel, melynek eredményeként a felderítő századok fő technikai eszköze a BRDM lett. Megjelentek az R-20 és R-30-as vezetékes híradó eszközök, megkezdődött a szovjet gyártmányú kézifegyverek lecserélésének előkészítése.
1962-ben került felállításra a mélységi felderítő szakasz, melyet a következő évben századdá fejlesztettek; ekkor kezdődött meg a mélységi képességek kialakítása.

Eger (1963-2007) 
A nagy változást 1962. ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át 1962. november 1-től. A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel. S ez után kapta a Magyar Néphadsereg 24. Felderítő Zászlóalj elnevezést. Szintén abban az évben helyőrségváltást hajtott végre. A békeállomáshelye az egri Dobó István Laktanya lett.

Az új helyőrségben megkezdődött a MN 24. Felderítő Zászlóalj újjászervezése, amely nem csak állománytáblája alapján, hanem anyagi–technikai téren is minőségi fejlődést jelentett az alakulat számára.

Rendszeresítésre kerültek az AK-63 és AMD-65 gépkarabélyok, RPG-7-es kézi páncéltörő fegyverek, PA–63 pisztolyok valamint különböző éjszakai irányzékok (NSZP-2, PPN-2). Az egyik felderítő század PT-76-os úszó harckocsikra lett átfegyverezve (korábban BRDM-ek voltak rendszerben); a logisztikai támogatás hatékonyabbá tétele érdekében pedig rendszeresítésre kerültek a Csepel-344, Csepel-346 és GAZ-69-es teherautók.

Az 1960-as években a sorállomány kiképzésének folytatása mellett megkezdődött a 2 éves tartalékos felderítő tisztképzés, majd annak 1971-es megszűnése után létrehozták a felderítő rajparancsnoki képzést, amely az MN szintjén biztosította a hivatásos felderítő tiszthelyettesek képzését. Ezen kívül Egerben folyt a felderítő katonák át- és továbbképzése is.
1968-ban, a csehszlovákiai bevonulás idején a felderítő zászlóalj és a MN 4. Gépkocsizó Lövészhadosztály közvetlen géppisztolyos zászlóalj állományából felállításra került a „ZÚGÓMADÁR” nevű harccsoport, melynek feladata a bevonulásban részt vevő magyar erők Budapestről induló logisztikai oszlopainak harcbiztosítása volt.

1974. tavaszán a zászlóalj katonái részt vettek a Sajó és a Tarna menti, majd 1979-ben a Szolnok környéki árvízvédelmi munkákban.

1983-ban rendszeresítésre került 3 darab BMP-1-es valamint 1 darab BRM-1K harcjármű. A technikai eszközök jelentős része azonban egyre rosszabb állapotban került, mivel a fedett tároló helyek és a technikai kiszolgáló állomások egyre rosszabb állapota kerültek.

1987-ben a RUBIN-feladat keretében megszüntetésre került a hadsereg/hadosztály/ezred szervezet. Helyébe a hadsereg/hadtest/zászlóalj szervezet lépett. Ennek megfelelően a gyöngyösi MN 4. Gépesített Lövészhadosztály felszámolásra került és a 24. Felderítő Zászlóalj a 3. Gépesített Hadtest közvetlen alárendeltségébe került. A MN 15. Gépesített Lövészhadosztály alá tartozó MN 67. Felderítő Zászlóalj beolvasztásra került a 24. Felderítő Zászlóaljba. Problémaként jelentkezett, hogy a nyíregyházáról átvezényelt hivatásos állomány lakáshelyzete nem oldódott meg.
Az átszervezések során a 24. Felderítő Zászlóalj anyagi technikai eszközök terén is fejlődésen ment keresztül. Más alakulatoktól átvett 40 db PSZH-t, 17 db Rádiófelderítő (RÁF) különleges gépkocsit, valamint nagy mennyiségű különböző típusú kézifegyvereket. A fejlesztések során a korábbi 6 ÖFJ számát 12-re, a 6 FCS számát 9-re növelték, valamint felállításra került a Rádiófelderítő (RÁF) század.

Az 1990-es évek elejétől kezdve jelentős változások következtek be. A Varsói Szerződés megszűnt, és ezáltal a Magyar Néphadsereg Magyar Honvédséggé alakult. Ez nem csak a korábbi szövetségi rendszer megszűnését jelentette, hanem a felkészülést is az önálló ország védelemre, majd később a csatlakozási folyamatok megkezdését; belépést a NATO-ba.

1991. augusztusában a tartalékos tiszti hallgatók felavatásával, a másodéves tiszthelyettes hallgatók kibocsátásával megszűnt a MH érdekű felderítő képzés. Ezzel párhuzamosan ünnepélyes keretek között új csapatzászlót kapott az alakulat. A csapatzászló átvételét követően a zászlóalj megnevezése a MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj-ra változott.

Szintén az 1991-es évben megkezdődött az 1. és 2. csapatfelderítő századok feltöltése. 1991. szeptemberben a MH 35. Dobó István Harckocsi Dandár Kalocsa helyőrségbe települt át, ezért a MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj parancsnoka átvette a laktanya parancsnoki és helyőrség parancsnoki beosztást is. Az elöljáró erre vonatkozó parancsa alapján megalakításra került a MH 210. Területvédelmi Ezred valamint a MH 133. Mélységi Felderítő Tartalékképző Zászlóalj „M” előkészítő részlegei.

A következő évben a délszláv válság idején 119 fővel, 18 gép- illetve harcjárművel a zászlóalj részt vett a déli határszakasz megerősítésében. A kijelölt állomány a feladatát sikeresen végrehajtotta, majd visszatért az egri Dobó István Laktanyába.

Az 1990-es évek főleg a folyamatos tanulás és gyakorlatozás időszaka volt. A Magyar Honvédség csatlakozott a Partnerség a békéért programhoz, illetve a NATO-hoz való csatlakozás egyre fontosabb lett. Az alakulat állományából meglehetősen magas volt azoknak az aránya, akik különböző külföldi tanfolyamokon vettek részt. Számunkra különösen hasznos, hogy ezeken a felkészítéseken nemcsak a tiszti és tiszthelyettesi, hanem a tisztesi állomány is részt vett.

1999. márciustól júliusig, a kosovoi háború kapcsán a zászlóalj jelentős erőkkel részt vett az ország déli határszakaszainak megerősítésében.

2003-tól évente Romániában, hegyi- és szakharcászati kiképzést hajtott végre a zászlóalj állományából 25 fő. Szintén ekkortól, éves rendszerességgel szeptember-október hónapban 14 kiképzési napban felderítő és ejtőernyős közös szakharcászati kiképzést hajtottak végre a Romániából érkezett erőkkel.

2004-től minden januárban és februárban, 10 napos felderítő kiképzést hajtottak végre Franciaországban; a viszontlátogatásokra az említett évek novemberében került sor Egerben.

NATO tagságból adódóan elsősorban a németországi és az Egyesült Államokban végrehajtott különböző felderítő, Ranger stb. tanfolyamok minden szempontból nagyon hasznosak voltak a teljes személyi állomány részére.

1997-től katonáink megkezdték a részvételt a különböző nemzetközi missziókban, amely a Sínai-félszigeten és ciprusi ENSZ csapatok kötelékében került végrehajtásra, majd ezt követték a balkáni, iraki, afganisztáni stb. szerepvállalások.

A’70-es és ’80-as évek árvízvédelmi tevékenységéhez hasonlóan a zászlóalj részt vett a ’90-es évek valamint a legutóbbi nagy 2006-os árvíz elleni védekezésben is.

Az ezredfordulót követően, a szerződéses haderőre történő áttérésre történő felkészülés során felújításra került a gyengélkedő, az étkezde, három legénységi épület, valamint a harcjármű tárolók. Négy gyakorló téren, több mint 600 hektáros területen kialakításra került az ejtőernyős földi gyakorlópálya, valamint a felderítő akadálypálya.

A különböző szervezeti változások következtében a térségben található különböző helyőrségek folyamatosan felszámolásra vagy a 24. BGFZ-ba beolvasztásra kerültek. Elsőként a MH 35. Dobó István Harckocsi Dandár, majd a MH 80. Török Ignác Gépesített Lövészdandár, valamint más kisebb szervezeti elemek és bázisok felszámolásával valamint átcsoportosításával a gyöngyösi, abasári, verpeléti, mezőkövesdi helyőrségek gyakorlóterei és üdülői. A zászlóalj nagyságát, fontosságát és speciális feladatrendszerét jelzi, hogy a 3. Gépesített Hadosztály alárendeltségében, majd a hadosztály szervezet megszűnése után a Szárazföldi Vezérkar, majd annak jogutód szerveinek a közvetlen alárendeltségébe tartozó saját állománytáblával rendelkező önálló ezred szintű szervezetként szerepelt a hadrendben.

2007-ben a MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalja felszámolásra került, jogutódja a MH 5. Bocskai István Lövészdandár MH 5/24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj lett Debrecenben.
Feladatköre jelentősen megváltozott. Tervbe van véve az ún. "ISTAR" vagy "ISR" képesség létrehozása a 24. BGFZ bázisán. Több szerepet kap a hírszerző és elektronikai harcszázati tevékenység, a jelenlegi hagyományos felderítő képességek mellett.

Sajnálatos módon viszont a Magyar Honvédség az alakulat önállóságának megszüntetésével egy újabb képességét veszítette el. A magasabb egységek harcászati-hadászati felderítő képességét teljes mértékben felszámolták. A tragikus átdiszlokálás során pedig nagytudású és nagy tapasztalattal bíró személyek váltak ki a Magyar Honvédség kötelékéből, mert nem vállalták az új helyőrségbe való áttelepülést.

2018. január 1-vel a Magyar Honvédség Katonai Egységes Felderítő Rendszer kialakításának részeként a zászlóalj kivált a debreceni MH 5. Bocskai István Lövészdandár állományából és vissza nyerte önállóságát. Új megnevezése MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Ezred

A felderítő ezred 2023. január 1-jétől új megnevezéssel Magyar Honvédség Bornemissza Gergely 2. Felderítőezred néven folytatja tevékenységét.

Parancsnokok

Szervezeti felépítése Egerben

Szervezeti felépítése Debrecenben

Szervezeti felépítése Debrecenben ezredként

Jegyzetek

Források   
MH 5. Bocskai István Könnyű Lövészdandár – hm.gov.hu

 Somkutas Róbert - Álcaruhában. Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből (1945-2000), Zrínyi Kiadó 2014, 

A Magyar Honvédség szárazföldi alakulatai
Gyalogság
A Magyar Honvédség Bornemissza Gergely Felderítőezred a Magyar Honvédség egyetlen felderítő alakulata , amely a MH Szárazföldi Parancsnokság közvetlen irányítása alá tartozik . Története Kezdetek Az ezred jogelődje áprilisén alakult meg a önálló lövészzászlóalj átszervezésével felállított páncélos felderítő zászlóalj néven . Ugyanazon év őszén újabb szervezeti változtatásokat hajtottak végre és a zászlóalj a felderítő zászlóalj elnevezést kapta . Az páncélos hadosztály alárendeltségéből a gépkocsizó lövészhadosztály alárendeltségébe került . Békehelyőrségei az említett időszakban : megalakulásakor Esztergomtábor , illetve Piliscsaba , majd Pétervásár, ben a miskolci Bocskai István Laktanya, ben az esztergomi laktanya ( ezen belül a kanonoki épület , az esztergomtábori öreg laktanya , majd a Damjanich János Laktanya) ,között a gyöngyösi Táncsics Mihály Laktanya , majd szeptembertől a Hatvan-Nagygombosi laktanya . A felderítő zászlóaljben ésben tiszti és tiszthelyettesi állományának részleges átadásával vett részt a valamint a felderítő zászlóaljak felállításában . 1956. októberében a felderítő zászlóalj Gyöngyös helyőrségben tartózkodott . Az első felderítő képzés novemberén kezdődött . A kiképzési év nyári ( május- október ) és téli kiképzési időszakokból állt.ig a nyári kiképzés tábori körülmények között történt , majd ezt követően felállították ahetes kihelyezéseket . Azas évek elején megkezdődött a zászlóalj technikai eszközeinek felváltása korszerűbb eszközökkel , melynek eredményeként a felderítő századok fő technikai eszköze a BRDM lett . Megjelentek az R-20 és R-30-as vezetékes híradó eszközök , megkezdődött a szovjet gyártmányú kézifegyverek lecserélésének előkészítése . 1962-ben került felállításra a mélységi felderítő szakasz , melyet a következő évben századdá fejlesztettek ; ekkor kezdődött meg a mélységi képességek kialakítása . Eger A nagy változást ősze jelentette amikor a felderítő századot felderítő zászlóaljjá szervezték át novembertől . A többi hadosztály felderítő zászlajai is ekkor álltak fel . S ez után kapta a Magyar Néphadsereg Felderítő Zászlóalj elnevezést . Szintén abban az évben helyőrségváltást hajtott végre . A békeállomáshelye az egri Dobó István Laktanya lett . Az új helyőrségben megkezdődött a MN Felderítő Zászlóalj újjászervezése , amely nem csak állománytáblája alapján , hanem anyagi–technikai téren is minőségi fejlődést jelentett az alakulat számára . Rendszeresítésre kerültek az AK-63 és AMD-65 gépkarabélyok , RPG-7-es kézi páncéltörő fegyverek , PA–63 pisztolyok valamint különböző éjszakai irányzékok ( NSZP-2 , PPN-2 ) . Az egyik felderítő század PT-76-os úszó harckocsikra lett átfegyverezve ( korábban BRDM-ek voltak rendszerben ) ; a logisztikai támogatás hatékonyabbá tétele érdekében pedig rendszeresítésre kerültek a Csepel-344 , Csepel-346 és GAZ-69-es teherautók . Azas években a sorállomány kiképzésének folytatása mellett megkezdődött aéves tartalékos felderítő tisztképzés , majd annakes megszűnése után létrehozták a felderítő rajparancsnoki képzést , amely az MN szintjén biztosította a hivatásos felderítő tiszthelyettesek képzését . Ezen kívül Egerben folyt a felderítő katonák át- és továbbképzése is . 1968-ban , a csehszlovákiai bevonulás idején a felderítő zászlóalj és a MN Gépkocsizó Lövészhadosztály közvetlen géppisztolyos zászlóalj állományából felállításra került a „ ZÚGÓMADÁR” nevű harccsoport , melynek feladata a bevonulásban részt vevő magyar erők Budapestről induló logisztikai oszlopainak harcbiztosítása volt . 1974. tavaszán a zászlóalj katonái részt vettek a Sajó és a Tarna menti , majdben a Szolnok környéki árvízvédelmi munkákban . 1983-ban rendszeresítésre kerültdarab BMP-1-es valamintdarab BRM-1K harcjármű . A technikai eszközök jelentős része azonban egyre rosszabb állapotban került , mivel a fedett tároló helyek és a technikai kiszolgáló állomások egyre rosszabb állapota kerültek . 1987-ben a RUBIN-feladat keretében megszüntetésre került a hadsereg / hadosztály/ezred szervezet . Helyébe a hadsereg /hadtest/zászlóalj szervezet lépett . Ennek megfelelően a gyöngyösi MN Gépesített Lövészhadosztály felszámolásra került és a Felderítő Zászlóalj a Gépesített Hadtest közvetlen alárendeltségébe került . A MN Gépesített Lövészhadosztály alá tartozó MN Felderítő Zászlóalj beolvasztásra került a Felderítő Zászlóaljba . Problémaként jelentkezett , hogy a nyíregyházáról átvezényelt hivatásos állomány lakáshelyzete nem oldódott meg . Az átszervezések során a Felderítő Zászlóalj anyagi technikai eszközök terén is fejlődésen ment keresztül . Más alakulatoktól átvettdb PSZH-t,db Rádiófelderítő ( RÁF ) különleges gépkocsit , valamint nagy mennyiségű különböző típusú kézifegyvereket . A fejlesztések során a korábbiÖFJ számátre , aFCS számátre növelték , valamint felállításra került a Rádiófelderítő ( RÁF ) század . Azes évek elejétől kezdve jelentős változások következtek be . A Varsói Szerződés megszűnt , és ezáltal a Magyar Néphadsereg Magyar Honvédséggé alakult . Ez nem csak a korábbi szövetségi rendszer megszűnését jelentette , hanem a felkészülést is az önálló ország védelemre , majd később a csatlakozási folyamatok megkezdését ; belépést a NATO-ba . 1991. augusztusában a tartalékos tiszti hallgatók felavatásával , a másodéves tiszthelyettes hallgatók kibocsátásával megszűnt a MH érdekű felderítő képzés . Ezzel párhuzamosan ünnepélyes keretek között új csapatzászlót kapott az alakulat . A csapatzászló átvételét követően a zászlóalj megnevezése a MH Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj-ra változott . Szintén azes évben megkezdődött az és csapatfelderítő századok feltöltése. szeptemberben a MH Dobó István Harckocsi Dandár Kalocsa helyőrségbe települt át , ezért a MH Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj parancsnoka átvette a laktanya parancsnoki és helyőrség parancsnoki beosztást is . Az elöljáró erre vonatkozó parancsa alapján megalakításra került a MH Területvédelmi Ezred valamint a MH Mélységi Felderítő Tartalékképző Zászlóalj „ M” előkészítő részlegei . A következő évben a délszláv válság idejénfővel, gép- illetve harcjárművel a zászlóalj részt vett a déli határszakasz megerősítésében . A kijelölt állomány a feladatát sikeresen végrehajtotta , majd visszatért az egri Dobó István Laktanyába . Azes évek főleg a folyamatos tanulás és gyakorlatozás időszaka volt . A Magyar Honvédség csatlakozott a Partnerség a békéért programhoz , illetve a NATO-hoz való csatlakozás egyre fontosabb lett . Az alakulat állományából meglehetősen magas volt azoknak az aránya , akik különböző külföldi tanfolyamokon vettek részt . Számunkra különösen hasznos , hogy ezeken a felkészítéseken nemcsak a tiszti és tiszthelyettesi , hanem a tisztesi állomány is részt vett . 1999. márciustól júliusig , a kosovoi háború kapcsán a zászlóalj jelentős erőkkel részt vett az ország déli határszakaszainak megerősítésében . 2003-tól évente Romániában , hegyi- és szakharcászati kiképzést hajtott végre a zászlóalj állományábólfő . Szintén ekkortól , éves rendszerességgel szeptember-október hónapbankiképzési napban felderítő és ejtőernyős közös szakharcászati kiképzést hajtottak végre a Romániából érkezett erőkkel . 2004-től minden januárban és februárban, napos felderítő kiképzést hajtottak végre Franciaországban ; a viszontlátogatásokra az említett évek novemberében került sor Egerben . NATO tagságból adódóan elsősorban a németországi és az Egyesült Államokban végrehajtott különböző felderítő , Ranger stb. tanfolyamok minden szempontból nagyon hasznosak voltak a teljes személyi állomány részére . 1997-től katonáink megkezdték a részvételt a különböző nemzetközi missziókban , amely a Sínai-félszigeten és ciprusi ENSZ csapatok kötelékében került végrehajtásra , majd ezt követték a balkáni , iraki , afganisztáni stb. szerepvállalások . A’70-es és ’80-as évek árvízvédelmi tevékenységéhez hasonlóan a zászlóalj részt vett a ’90-es évek valamint a legutóbbi nagyos árvíz elleni védekezésben is . Az ezredfordulót követően , a szerződéses haderőre történő áttérésre történő felkészülés során felújításra került a gyengélkedő , az étkezde , három legénységi épület , valamint a harcjármű tárolók . Négy gyakorló téren , több minthektáros területen kialakításra került az ejtőernyős földi gyakorlópálya , valamint a felderítő akadálypálya . A különböző szervezeti változások következtében a térségben található különböző helyőrségek folyamatosan felszámolásra vagy a BGFZ-ba beolvasztásra kerültek . Elsőként a MH Dobó István Harckocsi Dandár , majd a MH Török Ignác Gépesített Lövészdandár , valamint más kisebb szervezeti elemek és bázisok felszámolásával valamint átcsoportosításával a gyöngyösi , abasári , verpeléti , mezőkövesdi helyőrségek gyakorlóterei és üdülői . A zászlóalj nagyságát , fontosságát és speciális feladatrendszerét jelzi , hogy a Gépesített Hadosztály alárendeltségében , majd a hadosztály szervezet megszűnése után a Szárazföldi Vezérkar , majd annak jogutód szerveinek a közvetlen alárendeltségébe tartozó saját állománytáblával rendelkező önálló ezred szintű szervezetként szerepelt a hadrendben . 2007-ben a MH Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalja felszámolásra került , jogutódja a MH Bocskai István Lövészdandár MH24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj lett Debrecenben . Feladatköre jelentősen megváltozott . Tervbe van véve az ún . " ISTAR" vagy " ISR" képesség létrehozása a BGFZ bázisán . Több szerepet kap a hírszerző és elektronikai harcszázati tevékenység , a jelenlegi hagyományos felderítő képességek mellett . Sajnálatos módon viszont a Magyar Honvédség az alakulat önállóságának megszüntetésével egy újabb képességét veszítette el . A magasabb egységek harcászati-hadászati felderítő képességét teljes mértékben felszámolták . A tragikus átdiszlokálás során pedig nagytudású és nagy tapasztalattal bíró személyek váltak ki a Magyar Honvédség kötelékéből , mert nem vállalták az új helyőrségbe való áttelepülést . 2018. januárvel a Magyar Honvédség Katonai Egységes Felderítő Rendszer kialakításának részeként a zászlóalj kivált a debreceni MH Bocskai István Lövészdandár állományából és vissza nyerte önállóságát . Új megnevezése MH Bornemissza Gergely Felderítő Ezred A felderítő ezred januárjétől új megnevezéssel Magyar Honvédség Bornemissza Gergely Felderítőezred néven folytatja tevékenységét . Parancsnokok Szervezeti felépítése Egerben Szervezeti felépítése Debrecenben Szervezeti felépítése Debrecenben ezredként Jegyzetek Források MH Bocskai István Könnyű Lövészdandár – hm.gov.hu Somkutas Róbert - Álcaruhában . Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből Zrínyi Kiadó A Magyar Honvédség szárazföldi alakulatai Gyalogság