Lengyel sétány
A Lengyel sétány közterület Budapest X. kerületében, a Népligetben. Kb. 500 méter hosszú. A Hungária körút–Vajda Péter utca találkozásánál indul, s a Trautmann Róbert sétányba torkollik. Nyomvonala kezdetben kettős U-alakot formáz, majd egyenesben folytatódik. A sétány hivatalosan elfogadott utcanév, bár épület nem áll rajta.

Elnevezése 
A Nyáry Albert, Miklóssi Ferdinánd Leó, Palóczi Edgár és mások vezette magyarországi lengyel szervezetek számos kezdeményezést valósítottak meg az 1920-as, 1930-as években a lengyel–magyar kapcsolatok fejlesztése érdekében. Céljuk az volt, hogy a Trianon után elszigetelődött Magyarország számára megnyerjék Lengyelország figyelmét és barátságát. Kulturális, üzleti és politikai szervezeteket hoztak létre (pl. Magyar–Lengyel Egyesület, Magyar Mickiewicz Társaság), s e szervezetek aztán jelentős programokat valósítottak meg: könyveket adtak ki, ünnepségeket és találkozókat szerveztek, s jó néhány köztéri szobor is nekik köszönhető (Bem-szobor, salgótarjáni és zuglói Báthory-szobor).

1935-ben az ő kezdeményezésükre jelölték ki a parkban a Lengyel sétány útvonalát. A helyszínválasztást az indokolhatta, hogy Kőbányán hagyományosan sok lengyel élt, akik az itteni gyárakban kaptak munkát, s az évtized elején még saját nemzetiségi templomot is emeltek maguknak a kerületben.

Közösségi közlekedés 
Közösségi közlekedés a Lengyel sétányon – jellegéből adódóan – nincs, ugyanakkor BKV-járatokkal közvetlenül elérhető:
Villamos: 
Nappali autóbusz: 
Éjszakai autóbusz:

Látnivalók 
Itt állították fel 1935-ben a Lengyel légionisták emlékművét. A szobor a sétány közepén kapott helyet. Mészkőből készült, összesen 6 méter magas, Pankotai Farkas Béla szobrász alkotása. Az 1848/49-es szabadságharcban részt vevő lengyel katonáknak, valamint az első világháború idején és az azt követő lengyel–szovjet háborúban harcoló légionistáknak állít emléket, akik között sok magyar is volt. Nyáry és Miklóssi korábban részt vettek magyar légionisták toborzásában, s a légiók nemzetközi szervezeteivel is tartották a kapcsolatot.

Kezdetben azt tervezték, hogy olyan felvonulási teret alakítanak ki a sétányon, amely nagy létszámú rendezvények megtartását is lehetővé teszi. Ezt a funkcióját mára elvesztette az emlékmű.

Egy elképzelés szerint itt kapott volna helyet a később Zuglóban felállított Báthory-szobor is. A tervet a gróf Széchenyi Károly vezette Magyar–Lengyel Szövetség ellenezte, mondván, hogy „a Népliget publikuma és az egész környezet esztétikai szempontból nem biztosít történelmi miliőt.”

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Mi köze a lengyeleknek a Népligethez?
Lengyel légionisták emlékműve kozterkep.hu
 Varga E. László: Magyarok a lengyel légiókban epa.oszk.hu

Kapcsolódó szócikkek 
 Henryk Sławik rakpart
 Lengyel nemzetiségi templom
 Lengyel Múzeum
 Lengyel–magyar kapcsolatok

Budapest X. kerületének utcái és terei
Magyar–lengyel kapcsolatok
Lengyel emlékek, emlékhelyek
A Lengyel sétány közterület Budapest X. kerületében , a Népligetben . Kb.méter hosszú . A Hungária körút–Vajda Péter utca találkozásánál indul , s a Trautmann Róbert sétányba torkollik . Nyomvonala kezdetben kettős U-alakot formáz , majd egyenesben folytatódik . A sétány hivatalosan elfogadott utcanév , bár épület nem áll rajta . Elnevezése A Nyáry Albert , Miklóssi Ferdinánd Leó , Palóczi Edgár és mások vezette magyarországi lengyel szervezetek számos kezdeményezést valósítottak meg azas , as években a lengyel–magyar kapcsolatok fejlesztése érdekében . Céljuk az volt , hogy a Trianon után elszigetelődött Magyarország számára megnyerjék Lengyelország figyelmét és barátságát . Kulturális , üzleti és politikai szervezeteket hoztak létre ( pl . Magyar–Lengyel Egyesület , Magyar Mickiewicz Társaság ) , s e szervezetek aztán jelentős programokat valósítottak meg : könyveket adtak ki , ünnepségeket és találkozókat szerveztek , s jó néhány köztéri szobor is nekik köszönhető ( Bem-szobor , salgótarjáni és zuglói Báthory-szobor ) . 1935-ben az ő kezdeményezésükre jelölték ki a parkban a Lengyel sétány útvonalát . A helyszínválasztást az indokolhatta , hogy Kőbányán hagyományosan sok lengyel élt , akik az itteni gyárakban kaptak munkát , s az évtized elején még saját nemzetiségi templomot is emeltek maguknak a kerületben . Közösségi közlekedés Közösségi közlekedés a Lengyel sétányon – jellegéből adódóan – nincs , ugyanakkor BKV-járatokkal közvetlenül elérhető : Villamos : Nappali autóbusz : Éjszakai autóbusz : Látnivalók Itt állították felben a Lengyel légionisták emlékművét . A szobor a sétány közepén kapott helyet . Mészkőből készült , összesenméter magas , Pankotai Farkas Béla szobrász alkotása . Az49-es szabadságharcban részt vevő lengyel katonáknak , valamint az első világháború idején és az azt követő lengyel–szovjet háborúban harcoló légionistáknak állít emléket , akik között sok magyar is volt . Nyáry és Miklóssi korábban részt vettek magyar légionisták toborzásában , s a légiók nemzetközi szervezeteivel is tartották a kapcsolatot . Kezdetben azt tervezték , hogy olyan felvonulási teret alakítanak ki a sétányon , amely nagy létszámú rendezvények megtartását is lehetővé teszi . Ezt a funkcióját mára elvesztette az emlékmű . Egy elképzelés szerint itt kapott volna helyet a később Zuglóban felállított Báthory-szobor is . A tervet a gróf Széchenyi Károly vezette Magyar–Lengyel Szövetség ellenezte , mondván , hogy „ a Népliget publikuma és az egész környezet esztétikai szempontból nem biztosít történelmi miliőt.” Jegyzetek Külső hivatkozások Mi köze a lengyeleknek a Népligethez ? Lengyel légionisták emlékműve kozterkep.hu Varga E. László : Magyarok a lengyel légiókban epa.oszk.hu Kapcsolódó szócikkek Henryk Sławik rakpart Lengyel nemzetiségi templom Lengyel Múzeum Lengyel–magyar kapcsolatok Budapest X. kerületének utcái és terei Magyar–lengyel kapcsolatok Lengyel emlékek , emlékhelyek