Dalkereső
A dalkereső a dalok kereshető tulajdonságai alapján lehetővé teszi a dal megtalálását egy gyűjteményben. E szócikkben a magyar népdalok kereséséhez használt módszereket mutatjuk be a Wikipédián található különféle műfajú dalokon.

A dalnak három tulajdonsága használható kereséshez:
 dallam
 szöveg
 ritmus.
Kevéssé használhatóak az előadók szerint változó tulajdonságok (pl. tempó, hangerő). Nem foglalkozunk a szöveg szavak szerinti keresésével sem: ez a mai számítógépes rendszerekben (köztük a Wikipédiában) szokásos és természetes szolgáltatás.

A módosított Krohn-rend mutatói 
Kodály Zoltán és Bartók Béla 1905–6-ban egy-másfél év alatt kb. 6000 népdalt gyűjtött: ennyit már ők sem tudtak fejben tartani. A nyilvántartásra és keresésre az  finn népzenekutató által kidolgozott rendet módosították a magyar népdalokra. A nyilvántartásra használt tulajdonságok:
 a sorok száma
 a sorok záró hangja (kadencia)
 a sorok szótagszáma
 az egész dal ambitusa (hangterjedelme).
Látható, hogy a rend alappillére a mű sorokra osztása. Ez verses szövegű, rövid dalok esetén kézenfekvő (a népdalok ilyenek), de nem alkalmas hosszú dalokra (pl. operaáriákra) és legtöbbször szöveg nélküli hangszeres művekre sem.

A rend előnye, hogy a fenti tulajdonságok nagyon egyszerűen megállapíthatók (bár a sorokra osztás nem mindig egyértelmű). A számítógép használata lehetővé tenné, hogy bármelyik sor kadenciája vagy szótagszáma szerint lehessen keresni. Minden magyar népdalgyűjtemény, amely keresőt tartalmaz, használja a fenti mutatókat.

Kodály a saját gyűjteménye rendezésekor még a sorok számát is elhagyta, mivel a magyar népdalok szinte kivétel nélkül 4 sorosak. A 3 sorosak többnyire szlovák eredetűek, a több sorosak pedig egyházi énekek, műdalok, virágénekek hatására keletkeztek vagy kerültek a nép által énekelt dalok közé. Kodály rendjét szokás kadencia-rendnek is nevezni.

A kadencia és a szótagszám egy-egy sajátos kivonata a dallamnak és a szövegnek. A relációs adatbázisok elméletében jól ismert a módszer: ha a kivonatokra gyorsan tudunk keresni (van rá index), és a kivonatok elég szelektívek (a kivonatok előfordulási gyakorisága körülbelül azonos), akkor gyors keresést lehet megvalósítani.

A kisebb népdalgyűjteményekben, ahol a dalokat úgy választják ki, hogy „mindenféle” dal legyen közöttük, a kadencia és a szótagszám jól használható keresésre. A Magyar Népzene Tárában viszont a cél az összes ismert népdal közlése volt, és szándékosan tették egymás mellé a „hasonló” dalokat, így a mutatók is hasonló értékűek lettek. Ugyancsak nem szelektív a kadencia az új stílusú népdaloknál, az új stílus jellemző tulajdonságai miatt.

Egyéb keresőtulajdonságok

Dallamtulajdonságok 
 Stílus: a magyar népdalok jellegzetes csoportja az új stílusú népdal, mely az MTA Zenetudományi Intézetében található kb.  népdal kb. harmadát teszi ki. Ez két nagy részre osztja a magyar népdalokat. A nagy népdalgyűjtemények kizárólag az egyikkel foglalkoznak (az Magyar Népzene Tára és a Dobszay-rend csak a régivel, a Bereczky-rend csak az újjal), a kisebb gyűjtemények (Kodály–Vargyas, Dobszay) elsődleges csoportosítási kritériumként használják. A stílus magyar sajátosság: csak magyar nép- és esetleg népies dalokra értelmezhető.
 Ambitus: a dalokat két csoportra osztja: kis és nagy ambitus, az oktávnál vonva meg a határt. Két újabb csoport nyerhető a plagális/autentikus megkülönböztetéssel; ezt a Bereczky-rend használja az új stílusú népdaloknál.
 A sorok magassága. A Járdányi-rend alapja, csak az MNT-ben használták. Nem pontosan definiált fogalom, ami nagyon megnehezíti a keresést az MNT 12 kötetében, mivel a köteteknek nincsenek közös mutatóik.
 A dallamindítás magassága az első sor utolsó hangjához képest. A Bereczky-rend használja.
 Az első sor csúcspontjának helye (hányadik hang). A Bereczky-rend használja.

Ritmus 
 Soronkénti ritmusképlet. A nyújtott és éles ritmusokat negyedekké alakítják, és az így kapott ritmusokat hanghosszúság szerint rendezik (vagyis minél több nyolcad van a sor elején, annál előrébb kerül). A Bartók- és Járdányi-rend, valamint Kodály–Vargyas használja.
 Alkalmazkodó/nem alkalmazkodó ritmus: A Bartók- és Bereczky-rend elsődleges csoportja, Bartóknál azonban csak a régi és vegyes stílus esetén, míg a Bereczky-rend csak az új stílusról szól.
 Sorzárlat (a sorok utolsó üteme is alkalmazkodó ritmusú-e). A Bereczky-rend használja.
 A sorok hossza negyedben mérve. A Bereczky-rend használja.

Dalkereső a magyar Wikipédián 

A Wikipédia szoftvere – a mediawiki – nem teszi lehetővé keresési kulcsok beolvasását. A keresésre az a lehetőség marad, hogy felsoroljuk az összes dalt, lehetőséget adva a megfelelő kulcs szerinti rendezésre. Így a rendezés végén egymás mellett lesznek a keresett dalok.

Több kulcsot az oszlopok egymás utáni rendezésével lehet megadni.

Keresési kulcsok:
 a szócikk címe
 a dal műfaja
 soronkénti szótagszám
 soronkénti és a dal teljes ambitusa, az alsó és felső ambitus a dal záróhangjához viszonyítva, a teljes dalé „abszolút” ambitus
 soronkénti kadencia
A dalok három részre oszlanak: 4 soros, nem 4 soros dalokra, és azokra, ahol nincs megadva a sorfelosztás. Az adatok utolsó frissítése:

Példa 
Kikeressük azokat a 4 soros magyar népdalokat, melyek utolsó sora 9 szótagú.

A 4 soros dalok táblázatát rendezzük először Műfaj, aztán a 4. sor szótagszáma szerint (mindegy, hogy növekvő vagy csökkenő sorrendben: ez csak az eredménylista sorrendjét változtatja meg). Ezután legörgetünk az első olyan sorig, melyben a műfaj magyar népdal, és a 4. sor szótagszáma 9. A táblázatban egymás után találjuk a feltételeknek megfelelő népdalokat.

4 soros dalok 
 ↓: a sor alsó ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ↑: a sor felső ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ⇿: a teljes sor abszolút (a legmélyebb hanghoz képesti) ambitusa

Sorokra bontás nélküli dalok

Nem 4 soros dalok 
 #: a dal sorainak száma
 ↓: a legkisebb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ↑: a legnagyobb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ⇿: a teljes dal abszolút ambitusa

Jegyzetek

Források 
 
 sorvégzők (kadenciák): 318. o.
 szótagszám, ritmus: 323. o.
 betűrendes szövegmutató: 329. o.
 
 szótagszám-mutató
 kadencia-mutató
 szövegkezdetek mutatója
 
 Szótagszám-mutató: 953. o.
 Kadencia-mutató: 966. o.
 Szövegkezdetek mutatója: 1017. o.
 
 szótagszám
 kadencia
 sorszerkezet (architektonikus szerkezet)
 hangfaj
 szöveg.
 
 
 Fehér Anikó: Zene-tudomány

További információk 
 Dallamkereső: megkeres az interneten egy énekelt vagy dúdolt dallamot.

Kapcsolódó lapok 
 magyar népdal
 kadencia
 ambitus
 Magyar Népzene Tára

Zeneelmélet
A dalkereső a dalok kereshető tulajdonságai alapján lehetővé teszi a dal megtalálását egy gyűjteményben . E szócikkben a magyar népdalok kereséséhez használt módszereket mutatjuk be a Wikipédián található különféle műfajú dalokon . A dalnak három tulajdonsága használható kereséshez : dallam szöveg ritmus . Kevéssé használhatóak az előadók szerint változó tulajdonságok ( pl. tempó , hangerő ) . Nem foglalkozunk a szöveg szavak szerinti keresésével sem : ez a mai számítógépes rendszerekben ( köztük a Wikipédiában ) szokásos és természetes szolgáltatás . A módosított Krohn-rend mutatói Kodály Zoltán és Bartók Béla6-ban egy-másfél év alatt kb.népdalt gyűjtött : ennyit már ők sem tudtak fejben tartani . A nyilvántartásra és keresésre az finn népzenekutató által kidolgozott rendet módosították a magyar népdalokra . A nyilvántartásra használt tulajdonságok : a sorok száma a sorok záró hangja ( kadencia ) a sorok szótagszáma az egész dal ambitusa ( hangterjedelme ) . Látható , hogy a rend alappillére a mű sorokra osztása . Ez verses szövegű , rövid dalok esetén kézenfekvő ( a népdalok ilyenek ) , de nem alkalmas hosszú dalokra ( pl. operaáriákra ) és legtöbbször szöveg nélküli hangszeres művekre sem . A rend előnye , hogy a fenti tulajdonságok nagyon egyszerűen megállapíthatók ( bár a sorokra osztás nem mindig egyértelmű ) . A számítógép használata lehetővé tenné , hogy bármelyik sor kadenciája vagy szótagszáma szerint lehessen keresni . Minden magyar népdalgyűjtemény , amely keresőt tartalmaz , használja a fenti mutatókat . Kodály a saját gyűjteménye rendezésekor még a sorok számát is elhagyta , mivel a magyar népdalok szinte kivétel nélkülsorosak . Asorosak többnyire szlovák eredetűek , a több sorosak pedig egyházi énekek , műdalok , virágénekek hatására keletkeztek vagy kerültek a nép által énekelt dalok közé . Kodály rendjét szokás kadencia-rendnek is nevezni . A kadencia és a szótagszám egy-egy sajátos kivonata a dallamnak és a szövegnek . A relációs adatbázisok elméletében jól ismert a módszer : ha a kivonatokra gyorsan tudunk keresni ( van rá index ) , és a kivonatok elég szelektívek ( a kivonatok előfordulási gyakorisága körülbelül azonos ) , akkor gyors keresést lehet megvalósítani . A kisebb népdalgyűjteményekben , ahol a dalokat úgy választják ki , hogy „ mindenféle” dal legyen közöttük , a kadencia és a szótagszám jól használható keresésre . A Magyar Népzene Tárában viszont a cél az összes ismert népdal közlése volt , és szándékosan tették egymás mellé a „ hasonló” dalokat , így a mutatók is hasonló értékűek lettek . Ugyancsak nem szelektív a kadencia az új stílusú népdaloknál , az új stílus jellemző tulajdonságai miatt . Egyéb keresőtulajdonságok Dallamtulajdonságok Stílus : a magyar népdalok jellegzetes csoportja az új stílusú népdal , mely az MTA Zenetudományi Intézetében található kb. népdal kb . harmadát teszi ki . Ez két nagy részre osztja a magyar népdalokat . A nagy népdalgyűjtemények kizárólag az egyikkel foglalkoznak ( az Magyar Népzene Tára és a Dobszay-rend csak a régivel , a Bereczky-rend csak az újjal ) , a kisebb gyűjtemények ( Kodály–Vargyas , Dobszay ) elsődleges csoportosítási kritériumként használják . A stílus magyar sajátosság : csak magyar nép- és esetleg népies dalokra értelmezhető . Ambitus : a dalokat két csoportra osztja : kis és nagy ambitus , az oktávnál vonva meg a határt . Két újabb csoport nyerhető a plagális / autentikus megkülönböztetéssel ; ezt a Bereczky-rend használja az új stílusú népdaloknál . A sorok magassága . A Járdányi-rend alapja , csak az MNT-ben használták . Nem pontosan definiált fogalom , ami nagyon megnehezíti a keresést az MNTkötetében , mivel a köteteknek nincsenek közös mutatóik . A dallamindítás magassága az első sor utolsó hangjához képest . A Bereczky-rend használja . Az első sor csúcspontjának helye ( hányadik hang ) . A Bereczky-rend használja . Ritmus Soronkénti ritmusképlet . A nyújtott és éles ritmusokat negyedekké alakítják , és az így kapott ritmusokat hanghosszúság szerint rendezik ( vagyis minél több nyolcad van a sor elején , annál előrébb kerül ) . A Bartók- és Járdányi-rend , valamint Kodály–Vargyas használja . Alkalmazkodó/ nem alkalmazkodó ritmus : A Bartók- és Bereczky-rend elsődleges csoportja, Bartóknál azonban csak a régi és vegyes stílus esetén , míg a Bereczky-rend csak az új stílusról szól . Sorzárlat ( a sorok utolsó üteme is alkalmazkodó ritmusú-e ) . A Bereczky-rend használja . A sorok hossza negyedben mérve . A Bereczky-rend használja . Dalkereső a magyar Wikipédián A Wikipédia szoftvere – a mediawiki – nem teszi lehetővé keresési kulcsok beolvasását . A keresésre az a lehetőség marad , hogy felsoroljuk az összes dalt , lehetőséget adva a megfelelő kulcs szerinti rendezésre . Így a rendezés végén egymás mellett lesznek a keresett dalok . Több kulcsot az oszlopok egymás utáni rendezésével lehet megadni . Keresési kulcsok : a szócikk címe a dal műfaja soronkénti szótagszám soronkénti és a dal teljes ambitusa , az alsó és felső ambitus a dal záróhangjához viszonyítva , a teljes dalé „ abszolút” ambitus soronkénti kadencia A dalok három részre oszlanak: soros , nemsoros dalokra , és azokra , ahol nincs megadva a sorfelosztás . Az adatok utolsó frissítése : Példa Kikeressük azokat asoros magyar népdalokat , melyek utolsó soraszótagú . Asoros dalok táblázatát rendezzük először Műfaj , aztán a sor szótagszáma szerint ( mindegy , hogy növekvő vagy csökkenő sorrendben : ez csak az eredménylista sorrendjét változtatja meg ) . Ezután legörgetünk az első olyan sorig , melyben a műfaj magyar népdal , és a sor szótagszáma A táblázatban egymás után találjuk a feltételeknek megfelelő népdalokat . 4 soros dalok ↓ : a sor alsó ambitusa a dal utolsó hangjához képest ↑ : a sor felső ambitusa a dal utolsó hangjához képest ⇿ : a teljes sor abszolút ( a legmélyebb hanghoz képesti ) ambitusa Sorokra bontás nélküli dalok Nemsoros dalok # : a dal sorainak száma ↓ : a legkisebb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest ↑ : a legnagyobb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest ⇿ : a teljes dal abszolút ambitusa Jegyzetek Források sorvégzők ( kadenciák ) : o. szótagszám , ritmus : o. betűrendes szövegmutató : o. szótagszám-mutató kadencia-mutató szövegkezdetek mutatója Szótagszám-mutató : o . Kadencia-mutató : o . Szövegkezdetek mutatója : o. szótagszám kadencia sorszerkezet ( architektonikus szerkezet ) hangfaj szöveg . Fehér Anikó : Zene-tudomány További információk Dallamkereső : megkeres az interneten egy énekelt vagy dúdolt dallamot . Kapcsolódó lapok magyar népdal kadencia ambitus Magyar Népzene Tára Zeneelmélet