Gézer
Gézer (héber: גֶּזֶר) ókori város a mai Izrael területén. A régészeti feltárás a mai Tel-Aviv és Jeruzsálem között található Tel Gezer néven.

Történelem 
A kőrézkortól kezdve a római korig lakott hely volt; jelentőségét növelte, hogy közel volt a tengerpart mellett vezető hadi és kereskedelmi úthoz.

A legrégebbi lakosság emlékeit barlangokban találták. Valószínű, hogy ők nem sémiták voltak, mert a halottaikat elégették.

A bronzkortól kezdve már fallal körülvett város nyomát találták. A lakosság növekedésével a város területe is nőtt és azt újabb, hatalmas, 4 méter széles kőfallal vették körül. Egy különlegesen megerősített kapun lehetett bejutni a városba. Már a korai bronzkorban (Kr. e. 3. évezred) elkészült egy 67 m hosszú és 27 méter mélyre vezető alagút, amelyen egy vízforrást lehetett elérni ostrom idején.

A középső bronzkor óta világos nyomai vannak az egyiptomi befolyásnak; kerültek elő skarabeuszok, amelyek már a XII. dinasztia idejéből valók. A III. Thutmózisz által meghódított városok listáján éppúgy előfordul, mint Merneptah fáraó híres sztéléjén (Kr. e. 1210). A közbeeső amarnai periódusban is nevezetes szerepet játszott. Számos levél beszámolt arról, hogy uralkodója ellenséges terveket sző más városok, pl. Jeruzsálem, sőt Egyiptom ellen is.

A középső bronzkorból való az a kőoszlopsor (megalit), amelynek másfél-három méter magas darabjai emlékeztetnek az Ószövetségben emlegetett "szent oszlopok"hoz, héberül maccébákhoz. Feltételezés szerint emlékoszlopok voltak, előkelő személyek, fejedelmek emlékére állították. Környékükön számos - agyagkorsóba helyezett - gyermekcsontvázat találtak; hasonlók kerültek elő a lakóházak alól is. 
Régebben a Kánaánban előfordult gyermekáldozatok vagy speciálisan bemutatott fundamentumáldozatok emlékeit látták bennük - de ez a vélemény az utóbbi időben vitatott.

Az izraelita honfoglalás során Gézert nem sikerült meghódítania Józsué népének. A későbbiekben a filiszteusok egyik fontos támaszpontja lett az Izráel ellen viselt háborúk során. Majd csak a Kr. e. 10. században, amikor Salamon király politikai érdekházasságot kötött - egy fáraólányt véve sokadik feleségéül - akkor kapta nászajándékul Gézer városát - miután a fáraó egy rablóhadjáratban elfoglalta és leölette a lakosait. Salamon erős várossá építette ki, ami azonban nem akadályozta meg később I. Sesonk (Sisák) fáraót, hogy hadjárata során el ne foglalja.

A királyság következő századaiból kevés tárgyi emlék maradt, amiből arra lehet következtetni, hogy a nagy-múltú város ekkora csak szerény település maradt.

III. Tiglat-Pileszer egyik győzelmi feliratában említi, hogy a Gáza ellen folytatott hadjárata során Gézert is elfoglalta (Kr. e. 734). Az asszír uralom során - hasonlóan más városokhoz - idegen lakosságot telepítettek be a megmaradt, csekély számú izraeliták mellé. Két érdekes mezopotámiai ékírásos tábla névlistái tanúskodnak erről Kr. e. 651-ből, és 649-ből.

A perzsa korban megint jelentős város lett Gézer. A hellenisztikus korban pedig Bét-Cúr mellett az egyik legfontosabb rőd, amelyet egy ideig a szírek tartottak hatalmukban, míg Makkabeus Simon el nem foglalta Kr. e. 142-ben. Ő a pogány lakosságot száműzte a városból, helyükbe zsidókat telepített, magának pedig egy palotát építtetett. Amikor a palota falmaradványait feltárták, az egyik kőtömbön egy rákarcolt felírást találtak - egy idegen kényszermunkás írt oda: "Tűz eméssze meg Simon palotáját!"

Amikor a Hasmoneus királyság székhelye Jeruzsálem lett, Gézer szerepe csökkent és lakossága is megfogyott.

A rómaiak a Vespasianus alatt folyt zsidó-római háború idején teljesen elpusztították.

Jegyzetek

Források 
 Dr. Tóth Kálmán: A régészet és a biblia
 Kroll Gerhard: Jézus nyomában

Ókori közel-keleti városok
Bibliai helyszínek
Gézer ( héber : גֶּזֶר ) ókori város a mai Izrael területén . A régészeti feltárás a mai Tel-Aviv és Jeruzsálem között található Tel Gezer néven . Történelem A kőrézkortól kezdve a római korig lakott hely volt ; jelentőségét növelte , hogy közel volt a tengerpart mellett vezető hadi és kereskedelmi úthoz . A legrégebbi lakosság emlékeit barlangokban találták . Valószínű , hogy ők nem sémiták voltak , mert a halottaikat elégették . A bronzkortól kezdve már fallal körülvett város nyomát találták . A lakosság növekedésével a város területe is nőtt és azt újabb , hatalmas,méter széles kőfallal vették körül . Egy különlegesen megerősített kapun lehetett bejutni a városba . Már a korai bronzkorban ( Kr. e. évezred ) elkészült egym hosszú ésméter mélyre vezető alagút , amelyen egy vízforrást lehetett elérni ostrom idején . A középső bronzkor óta világos nyomai vannak az egyiptomi befolyásnak ; kerültek elő skarabeuszok , amelyek már a XII. dinasztia idejéből valók . A III. Thutmózisz által meghódított városok listáján éppúgy előfordul , mint Merneptah fáraó híres sztéléjén ( Kr. e . A közbeeső amarnai periódusban is nevezetes szerepet játszott . Számos levél beszámolt arról , hogy uralkodója ellenséges terveket sző más városok , pl . Jeruzsálem , sőt Egyiptom ellen is . A középső bronzkorból való az a kőoszlopsor ( megalit ) , amelynek másfél-három méter magas darabjai emlékeztetnek az Ószövetségben emlegetett " szent oszlopok" hoz , héberül maccébákhoz . Feltételezés szerint emlékoszlopok voltak , előkelő személyek , fejedelmek emlékére állították . Környékükön számos - agyagkorsóba helyezett - gyermekcsontvázat találtak ; hasonlók kerültek elő a lakóházak alól is . Régebben a Kánaánban előfordult gyermekáldozatok vagy speciálisan bemutatott fundamentumáldozatok emlékeit látták bennük - de ez a vélemény az utóbbi időben vitatott . Az izraelita honfoglalás során Gézert nem sikerült meghódítania Józsué népének . A későbbiekben a filiszteusok egyik fontos támaszpontja lett az Izráel ellen viselt háborúk során . Majd csak a Kr. e. században , amikor Salamon király politikai érdekházasságot kötött - egy fáraólányt véve sokadik feleségéül - akkor kapta nászajándékul Gézer városát - miután a fáraó egy rablóhadjáratban elfoglalta és leölette a lakosait . Salamon erős várossá építette ki , ami azonban nem akadályozta meg később I. Sesonk ( Sisák ) fáraót , hogy hadjárata során el ne foglalja . A királyság következő századaiból kevés tárgyi emlék maradt , amiből arra lehet következtetni , hogy a nagy-múltú város ekkora csak szerény település maradt . III. Tiglat-Pileszer egyik győzelmi feliratában említi , hogy a Gáza ellen folytatott hadjárata során Gézert is elfoglalta ( Kr. e . Az asszír uralom során - hasonlóan más városokhoz - idegen lakosságot telepítettek be a megmaradt , csekély számú izraeliták mellé . Két érdekes mezopotámiai ékírásos tábla névlistái tanúskodnak erről Kr. e.ből , ésből . A perzsa korban megint jelentős város lett Gézer . A hellenisztikus korban pedig Bét-Cúr mellett az egyik legfontosabb rőd , amelyet egy ideig a szírek tartottak hatalmukban , míg Makkabeus Simon el nem foglalta Kr. e.ben . Ő a pogány lakosságot száműzte a városból , helyükbe zsidókat telepített , magának pedig egy palotát építtetett . Amikor a palota falmaradványait feltárták , az egyik kőtömbön egy rákarcolt felírást találtak - egy idegen kényszermunkás írt oda : " Tűz eméssze meg Simon palotáját ! " Amikor a Hasmoneus királyság székhelye Jeruzsálem lett , Gézer szerepe csökkent és lakossága is megfogyott . A rómaiak a Vespasianus alatt folyt zsidó-római háború idején teljesen elpusztították . Jegyzetek Források Dr . Tóth Kálmán : A régészet és a biblia Kroll Gerhard : Jézus nyomában Ókori közel-keleti városok Bibliai helyszínek