Kamcsatka (Kamcsatkai-öböl)
A Kamcsatka (, a felső szakaszán Озерная Камчатка) folyó Oroszország ázsiai részén, a Kamcsatkai határterületen. Kamcsatka leghosszabb és legbővízűbb folyója.

Földrajz 
Hossza: 758 km, vízgyűjtő területe:  km², évi közepes vízhozama (35 km-re a torkolattól): 965 m³/s.

Kamcsatka központi területeinek folyója. A félsziget déli részén ered és északkelet felé tart, felső szakaszán hegyi folyó. Lejjebb a Közép-kamcsatkai-alföldön halad, továbbra is északkelet felé, itt már igazi alföldi jellegű, lassan kanyargó folyó. Völgyét két oldalon a hosszan elnyúló Középső- (Szregyinnij-) hegység, illetve Keleti- (Vosztocsnij-) hegység szegélyezi. A Kljucsevszkaja Szopka masszívumát északról megkerülve kelet felé fordul, alsó folyásán szűk völgyben áttöri magát a Kumrocs-hegységen és a Csendes-óceán Kamcsatkai-öblébe torkollik.

Elsősorban föld alatti vizek, gleccser- és hóolvadék vizek táplálják. Novemberben befagy, és május elejéig jég borítja, de a föld mélyéből előtörő hőforrások miatt egyes helyeken egyáltalán nem, vagy csak részlegesen fagy be. Ívás idején a tengerből tömegesen úsznak fel lazacfélék a folyó felső szakaszáig vagy a mellékfolyókra.

Legnagyobb, bal oldali mellékfolyója a Kozirevka (222 km) és a Jelovka (244 km).

A folyó a félsziget legfontosabb közlekedési és szállítási útvonala. A torkolattól 486 km-en át hajózható. A torkolatnál épült Uszty-Kamcsatszk járási székhely, tengeri kikötő.

Források
 
 Kamcsatszkij kraj (Hozzáférés: 2015-11-01)
  
Oroszország ázsiai folyói
A Kamcsatka ( , a felső szakaszán Озерная Камчатка ) folyó Oroszország ázsiai részén , a Kamcsatkai határterületen . Kamcsatka leghosszabb és legbővízűbb folyója . Földrajz Hossza: km , vízgyűjtő területe : km² , évi közepes vízhozamakm-re a torkolattól) : m³/s . Kamcsatka központi területeinek folyója . A félsziget déli részén ered és északkelet felé tart , felső szakaszán hegyi folyó . Lejjebb a Közép-kamcsatkai-alföldön halad , továbbra is északkelet felé , itt már igazi alföldi jellegű , lassan kanyargó folyó . Völgyét két oldalon a hosszan elnyúló Középső- ( Szregyinnij- ) hegység , illetve Keleti- ( Vosztocsnij- ) hegység szegélyezi . A Kljucsevszkaja Szopka masszívumát északról megkerülve kelet felé fordul , alsó folyásán szűk völgyben áttöri magát a Kumrocs-hegységen és a Csendes-óceán Kamcsatkai-öblébe torkollik . Elsősorban föld alatti vizek , gleccser- és hóolvadék vizek táplálják . Novemberben befagy , és május elejéig jég borítja , de a föld mélyéből előtörő hőforrások miatt egyes helyeken egyáltalán nem , vagy csak részlegesen fagy be . Ívás idején a tengerből tömegesen úsznak fel lazacfélék a folyó felső szakaszáig vagy a mellékfolyókra . Legnagyobb , bal oldali mellékfolyója a Kozirevkakm ) és a Jelovkakm ) . A folyó a félsziget legfontosabb közlekedési és szállítási útvonala . A torkolattólkm-en át hajózható . A torkolatnál épült Uszty-Kamcsatszk járási székhely , tengeri kikötő . Források Kamcsatszkij kraj ( Hozzáférés:01 ) Oroszország ázsiai folyói