Arkóza
Az arkóza gránit mállásából keletkezett, sok földpátot tartalmazó, homokkő jellegű üledékes kőzet. Rendszerint vöröses-szürkés színű.

Általános jellemzők
Az arkóza homokkő, melyhez az anyagot gránit szolgáltatta; rendesen gránitok közelében találni. Földpát, quarc és csillám-szemeit meg lemezelt agyagos, kaolinos vagy kovás ragasztóanyag tartja össze. A karbon, a diasz (Rothliegend), a triasz (Tarka homokkő) szisztémákból, valamint a harmadkorból ismeretes. Lelőhelye a Feketeerdő, Vogézek, Auvergne stb. A földpátot tartalmazó homokot arkóza-homoknak is mondják

Összetétele

Földpát 
A földpátok ásványcsoportba tartozik, mely a földkéreg kőzeteinek 60 térfogatszázalékát alkotják. Tiszta állapotban az előfordulási esélyük alacsony. Rendszerint izomorf elegykristályok elegyeiként találhatóak meg. A gránitból alakult ki, melynek a csillám-szemeit agyagos, kaolinos vagy kovás ragasztóanyag tartja össze.

Agyag 
Az agyag víztartalmú alumíniumszilikát, mely a földpát vagy a földpátot tartalmazó kőzetekelmállásakor keletkezik. A víz és a levegő széndioxidjának oldó hatása alatt kioldódik a földpátból a kálium- és nátriumszilikát és képződík azagyagszubsztáncia, melynek teoretikus képlete Al2O32SiO2+2H2O.Ez megfelel százalékban: Aluminiumoxid (Al2O3) 39,56,Kovasav (SiO2,) 46,50, Viz (H2O) 13,94 összetételnek

Kaolin 
Porcelánföld; fehér, földes külsejű agyagos kőzet (igen gazdag Ielőhelyéről, a kínai Kaoting hegy nevéről).

Gránit
A Gránit a leggyakoribb mélységi magmás kőzet, a leggyakoribb savanyú kőzet. Neve a latin granum = szemcse szóból származik. A gyémánt után a második legkeményebb kőzet. Viszonylag könnyű, szilárd, durva kristályos kőzet. Három fő ásványa:
 az áttetsző, szürkés kvarc,
 a fehér vagy sárga plagioklász (oligoklász, illetve albit) és
 a rózsaszínű vagy fehér káliföldpát (ortoklász, néha mikrolin)

Előfordulás
Mivel az arkóza gránitokból alakul ki, ezért az előfordulása is a gránit lelőhelyeihez kapcsolódik.A gránitok a földkéregnek számot tevő részét teszik úgy egymagukban, mint a gnejsszel és egyéb kristályos palákkal egyetemben, ahol azok magját képezik; a gránithegyek alakja kerekded felületű gömbszelethez hasonlít, vagy pedig több ezer km hosszú fennsíkokat képez, tömeges anyaga az őskori (laurentian-szisztéma) gránitrégióját alkotja, de ismeretesek a szilur-,devon-, sőt egyes helyeken még a jura földtörténeti korokból is (Sziklás-hegység, Sierra Nevada É.-Amerikából és egynéhány európai tartományokból.) Előfordul még mint vándorkő is Németország, Hollandia, Lengyelország, Oroszország lapályán, melyek a gleccserekkel a diluviális korban Svéd- és Finnországból származnak; hasonló vándorkövek ismeretesek Angliában és az Amerikai Egyesült Államok területén is több szövetségi államban.
Magyarországon a legrégibb időkre utaló kőzetünk (1000 millió éves) a Keleti Mecsekben található gránit a Mórágyi-Geresd – másként Baranyai –röghegységben. A Mórágy-Kecskeméti gránit-vonulat 25–30 km széles, 200 km hosszú összefüggő lemez. A felszínen lévő mórágyi gránit-rög folytatása nem messze Mórágytól, a Sárközben, Pilis községben 88 m, Bátaszéken 112 m, Szekszárd alatt 882 m, Szegeden már 3500 m mélyen van. Mórágyon korábban felszíni gránitbánya működött (ma természetvédelmi terület), a falu és Bátaapáti között e gránittömbben alakították ki a paksi atomerőmű alacsony radioaktivitású hulladékainak tárolóját. Velencei-hegységben is előfordul.

Felhasználás 
Építkezéseken rendkívül hasznos alapanyagként szolgál már az ókorban is. Manapság leggyakrabban a sírok készítésében hasznosítják. Ezenkívül szobrokat és oszlopokat formálnak ebből az anyagból.

Források 
 http://www.kislexikon.hu/arkoza.html 
 http://www.kislexikon.hu/arkoza_a.html 
 http://www.kocentrum.hu/granit.html
 http://petrology.geology.elte.hu/Bsc_geolUl_oldszam.pdf 
 http://www.kislexikon.hu/agyag.html 
 http://www.kislexikon.hu/kaolin_a.htm

Kapcsolódó szócikkek 
 Gránit
 Homokkő

Üledékes kőzetek
Az arkóza gránit mállásából keletkezett , sok földpátot tartalmazó , homokkő jellegű üledékes kőzet . Rendszerint vöröses-szürkés színű . Általános jellemzők Az arkóza homokkő , melyhez az anyagot gránit szolgáltatta ; rendesen gránitok közelében találni . Földpát , quarc és csillám-szemeit meg lemezelt agyagos , kaolinos vagy kovás ragasztóanyag tartja össze . A karbon , a diasz ( Rothliegend ) , a triasz ( Tarka homokkő ) szisztémákból , valamint a harmadkorból ismeretes . Lelőhelye a Feketeerdő , Vogézek , Auvergne stb . A földpátot tartalmazó homokot arkóza-homoknak is mondják Összetétele Földpát A földpátok ásványcsoportba tartozik , mely a földkéreg kőzeteinektérfogatszázalékát alkotják . Tiszta állapotban az előfordulási esélyük alacsony . Rendszerint izomorf elegykristályok elegyeiként találhatóak meg . A gránitból alakult ki , melynek a csillám-szemeit agyagos , kaolinos vagy kovás ragasztóanyag tartja össze . Agyag Az agyag víztartalmú alumíniumszilikát , mely a földpát vagy a földpátot tartalmazó kőzetekelmállásakor keletkezik . A víz és a levegő széndioxidjának oldó hatása alatt kioldódik a földpátból a kálium- és nátriumszilikát és képződík azagyagszubsztáncia , melynek teoretikus képlete Al2O32SiO2+2H2O.Ez megfelel százalékban : Aluminiumoxid ( Al2O3) 56,Kovasav ( SiO2,)50 , Viz ( H2O) 94 összetételnek Kaolin Porcelánföld ; fehér , földes külsejű agyagos kőzet ( igen gazdag Ielőhelyéről , a kínai Kaoting hegy nevéről ) . Gránit A Gránit a leggyakoribb mélységi magmás kőzet , a leggyakoribb savanyú kőzet . Neve a latin granum = szemcse szóból származik . A gyémánt után a második legkeményebb kőzet . Viszonylag könnyű , szilárd , durva kristályos kőzet . Három fő ásványa : az áttetsző , szürkés kvarc , a fehér vagy sárga plagioklász ( oligoklász , illetve albit ) és a rózsaszínű vagy fehér káliföldpát ( ortoklász , néha mikrolin ) Előfordulás Mivel az arkóza gránitokból alakul ki , ezért az előfordulása is a gránit lelőhelyeihez kapcsolódik.A gránitok a földkéregnek számot tevő részét teszik úgy egymagukban , mint a gnejsszel és egyéb kristályos palákkal egyetemben , ahol azok magját képezik ; a gránithegyek alakja kerekded felületű gömbszelethez hasonlít , vagy pedig több ezer km hosszú fennsíkokat képez , tömeges anyaga az őskori ( laurentian-szisztéma ) gránitrégióját alkotja , de ismeretesek a szilur-, devon- , sőt egyes helyeken még a jura földtörténeti korokból is ( Sziklás-hegység , Sierra Nevada É.-Amerikából és egynéhány európai tartományokból . ) Előfordul még mint vándorkő is Németország , Hollandia , Lengyelország , Oroszország lapályán , melyek a gleccserekkel a diluviális korban Svéd- és Finnországból származnak ; hasonló vándorkövek ismeretesek Angliában és az Amerikai Egyesült Államok területén is több szövetségi államban . Magyarországon a legrégibb időkre utaló kőzetünkmillió éves ) a Keleti Mecsekben található gránit a Mórágyi-Geresd – másként Baranyai –röghegységben . A Mórágy-Kecskeméti gránit-vonulat30 km széles,km hosszú összefüggő lemez . A felszínen lévő mórágyi gránit-rög folytatása nem messze Mórágytól , a Sárközben , Pilis községbenm , Bátaszékenm , Szekszárd alattm , Szegeden márm mélyen van . Mórágyon korábban felszíni gránitbánya működött ( ma természetvédelmi terület ) , a falu és Bátaapáti között e gránittömbben alakították ki a paksi atomerőmű alacsony radioaktivitású hulladékainak tárolóját . Velencei-hegységben is előfordul . Felhasználás Építkezéseken rendkívül hasznos alapanyagként szolgál már az ókorban is . Manapság leggyakrabban a sírok készítésében hasznosítják . Ezenkívül szobrokat és oszlopokat formálnak ebből az anyagból . Források http://www.kislexikon.hu/arkoza.html http://www.kislexikon.hu/arkoza_a.html http://www.kocentrum.hu/granit.html http://petrology.geology.elte.hu/Bsc_geolUl_oldszam.pdf http://www.kislexikon.hu/agyag.html http://www.kislexikon.hu/kaolin_a.htm Kapcsolódó szócikkek Gránit Homokkő Üledékes kőzetek