Magántitok megsértése
A büntetőjogban a magántitok megsértése a szabadság és emberi méltóság elleni, szubszidiárius jellegű bűncselekmény.

Az 1961. évi Btk-ban 
A magántitok megsértése az 1961. évi V. törvény 264. §-ában szerepelt.

„Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva megtudott magántitkot alapos ok nélkül felfedi, hat hónapig terjedő javító-nevelő munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.”

A minősített eset: „A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűntett súlyos hátrányt okozott.”

Az 1978. évi Btk-ban 
A magántitok megsértése az 1978. évi IV. törvény 177. §-ában szerepelt.

„Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva tudomására jutott magántitkot alapos ok nélkül felfedi, vétséget követ el, és pénzbüntetéssel büntetendő.”

A minősített eset: „A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekmény jelentős érdeksérelmet okoz.”

A hatályos Btk. szabályozása 
A magántitok megsértéséről a hatályos 2012. évi C. törvény 223. § -a rendelkezik.

„Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva tudomására jutott magántitkot alapos ok nélkül felfedi, vétség miatt elzárással büntetendő.” A minősített eset: „A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekmény jelentős érdeksérelmet okoz.”

A jogi tárgy 
A bűncselekmény jogi tárgya a sértettnek a magántitka megőrzéséhez fűződő személyiségi joga. Az elkövetési tárgy a magántitok.

Az elkövetési magatartás 
Az elkövetési magatartás a magántitok alapos ok nélkül történő felfedése. A felfedés minden olyan magatartás, amelynek következtében a magántitok illetéktelen személy tudomására jut. Alapos ok nélkül történik a magántitok felfedése, ha a sértettnek a titoktartáshoz fűződő érdeke nagyobb, mint a magántitkok felfedésének társadalmi jelentősége. A bűncselekmény a magántitok felfedésével befejezetté válik.

A magántitok megsértése egyenes vagy eshetőleges szándékkal követhető el. A bűncselekmény tettese csak az lehet, aki a foglalkozásánál, illetve közmegbízatásánál fogva jut a titok birtokába. Foglalkozás alatt bármilyen munkaviszony értendő. A közmegbízatás körbe tartozik különösen az egyesületnél ellenszolgáltatás nélkül végzett munka.

Minősített esete 
A bűncselekmény minősített esete valósul meg, ha a magántitok felfedése jelentős érdeksérelmet okoz. Az érdeksérelem lehet vagyoni, társadalmi, családi, erkölcsi stb. A minősített esetet kell megállapítani akkor is, ha a jelentős érdeksérelem nem a jogosultnál, hanem más személynél következik be.

Jegyzetek

Források  
 Nagy Ferenc (szerk.): A magyar büntetőjog különös része, HVG-ORAC, Budapest, 2009, 
 net.jogtar.hu/btk – 2012. évi C. törvény, 223. §
 Indokolás a Btk 223. §-ához

Bűncselekmények
Büntetőjog
A büntetőjogban a magántitok megsértése a szabadság és emberi méltóság elleni , szubszidiárius jellegű bűncselekmény . Az évi Btk-ban A magántitok megsértése az évi V. törvény §-ában szerepelt . „ Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva megtudott magántitkot alapos ok nélkül felfedi , hat hónapig terjedő javító-nevelő munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.” A minősített eset : „ A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés , ha a bűntett súlyos hátrányt okozott.” Az évi Btk-ban A magántitok megsértése az évi IV. törvény §-ában szerepelt . „ Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva tudomására jutott magántitkot alapos ok nélkül felfedi , vétséget követ el , és pénzbüntetéssel büntetendő.” A minősített eset : „ A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés , ha a bűncselekmény jelentős érdeksérelmet okoz.” A hatályos Btk. szabályozása A magántitok megsértéséről a hatályos évi C. törvény § -a rendelkezik . „ Aki a foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva tudomására jutott magántitkot alapos ok nélkül felfedi , vétség miatt elzárással büntetendő.” A minősített eset : „ A büntetés egy évig terjedő szabadságvesztés , ha a bűncselekmény jelentős érdeksérelmet okoz.” A jogi tárgy A bűncselekmény jogi tárgya a sértettnek a magántitka megőrzéséhez fűződő személyiségi joga . Az elkövetési tárgy a magántitok . Az elkövetési magatartás Az elkövetési magatartás a magántitok alapos ok nélkül történő felfedése . A felfedés minden olyan magatartás , amelynek következtében a magántitok illetéktelen személy tudomására jut . Alapos ok nélkül történik a magántitok felfedése , ha a sértettnek a titoktartáshoz fűződő érdeke nagyobb , mint a magántitkok felfedésének társadalmi jelentősége . A bűncselekmény a magántitok felfedésével befejezetté válik . A magántitok megsértése egyenes vagy eshetőleges szándékkal követhető el . A bűncselekmény tettese csak az lehet , aki a foglalkozásánál , illetve közmegbízatásánál fogva jut a titok birtokába . Foglalkozás alatt bármilyen munkaviszony értendő . A közmegbízatás körbe tartozik különösen az egyesületnél ellenszolgáltatás nélkül végzett munka . Minősített esete A bűncselekmény minősített esete valósul meg , ha a magántitok felfedése jelentős érdeksérelmet okoz . Az érdeksérelem lehet vagyoni , társadalmi , családi , erkölcsi stb . A minősített esetet kell megállapítani akkor is , ha a jelentős érdeksérelem nem a jogosultnál , hanem más személynél következik be . Jegyzetek Források Nagy Ferenc ( szerk . ) : A magyar büntetőjog különös része , HVG-ORAC, Budapest , net.jogtar.hu/btk – évi C. törvény , § Indokolás a Btk §-ához Bűncselekmények Büntetőjog