Plano (Trogir)
Plano falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Trogirhoz tartozik.

Fekvése
Trogir központjától 5 km-re északkeletre, Dalmácia középső részén, a Trogirból Splitbe menő 8-as számú főúttól északra, a Pantan-patak mellett fekszik. Itt ágazik le az Adriaparti főútról a Prgomet és az A1-es autópálya felé menő út.

Története
Plano területe már az ókorban is lakott volt. Itt vezetett át a Salonából Traguriumba, a mai Trogirba menő római út. A településtől keletre a Bijaća-hegy lábánál található a Bijaći régészeti lelőhely, ahol római veteránok településének maradványai kerültek elő. Az 1902 és 1905 közötti feltárások során megtalálták annak a Szent Márta tiszteletére szentelt háromhajós ókeresztény bazilikának a maradványait is, melyet a források már a 9. században említenek. Az eredeti bazilikát még valószínűleg a 6. században építették, ezt azonban valószínűleg a 7. században beözönlő pogány avarok és szlávok lerombolták. Később a középkor folyamán ennél valamivel kisebb, de szintén háromhajós templomot építettek. Ezt a templomot 892-ben említik először „ecclesia Sanctae Marthae martyris” alakban. Néhány horvát szerző azt állítja, hogy a 7. század óta egészen Zvonimir király uralkodásáig itt állt a horvát uralkodók palotája is, ahol a régi horvát országgyűléseket is tartották. Eszerint erről a helyről erősítette volna meg I. Trpimir horvát fejedelem 852-ben elődjének Mislav fejedelemnek a spliti érsekségnek kiadott adománylevelét, melyben a horvátok népnevét „Dux Chroatorum” alakban először említi. Plano 1948-tól számít önálló településnek. A település lakossága 2011-ben 553 fő volt, akik a turizmus mellett mezőgazdaságból (szőlő-, füge, és olívatermelés) éltek. Planón működik az Adria kartongyár, van alkatrészboltja, vendéglője, pizzériája és két vegyesboltja is. A sportolást sportközpont és tornaterem szolgálja.

Lakosság 

(1948-tól önálló településként.)

Nevezetességei
Bijaći régészeti lelőhely római település és a 9. századi háromhajós Szent Márta bazilika maradványaival. A régészeti feltárások 1902 és 1905, valamit 1967 és 1970 között folytak. A feltárás során megtalálták a cibórium és a templom melletti nyolcszögletű keresztelőmedence töredékeit, melyet ezek alapján rekonstruálni is tudtak. Előkerült a kapuzat feliratos szemöldökköve Gumpert diakónus nevével. Ma a romok mellett egy egyszerű, kisméretű Szent Márta templom áll.

Szent Euszták tiszteletére szentelt gótikus, egyhajós temploma a Krban-hegy tetején található. A templomot félköríves apszissal, jól látható helyen emelték ott, ahonnan a trogiri falvak területe jót belátható. A templom az 1348-as nagy pestisjárványtól való megszabadulás után fogadalomból épült, Dujmo Mihovil Celio és Jakov Petrov Sus trogiri nemesek kezdeményezésére. A török megszállás és a karbantartás hiánya miatt már a 17. században nagyon elhanyagolt állapotban volt. A régészeti kutatás után az elpusztult fatetőt rekonstruálták, és a talált gótikus „MATHEUS” feliratot a templom belsejébe vitték.

Jegyzetek

További információk
Trogir város hivatalos oldala 
Trogir turisztikai irodájának honlapja  
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
F. Baras: 120. obljetnica osnutka splitskoga društva „Bihač“ 
Uz Dan grada Kaštela 
Bijaći – régészeti lelőhely 
Pavuša Vezić:Bazilika sv. Marte u Bijaćima i problem njezina ciborija 
Képek a régészeti lelőhelyről 

Split-Dalmácia megye települései
Plano falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Trogirhoz tartozik . Fekvése Trogir központjátólkm-re északkeletre , Dalmácia középső részén , a Trogirból Splitbe menőas számú főúttól északra , a Pantan-patak mellett fekszik . Itt ágazik le az Adriaparti főútról a Prgomet és az A1-es autópálya felé menő út . Története Plano területe már az ókorban is lakott volt . Itt vezetett át a Salonából Traguriumba , a mai Trogirba menő római út . A településtől keletre a Bijaća-hegy lábánál található a Bijaći régészeti lelőhely , ahol római veteránok településének maradványai kerültek elő . Azésközötti feltárások során megtalálták annak a Szent Márta tiszteletére szentelt háromhajós ókeresztény bazilikának a maradványait is , melyet a források már a században említenek . Az eredeti bazilikát még valószínűleg a században építették , ezt azonban valószínűleg a században beözönlő pogány avarok és szlávok lerombolták . Később a középkor folyamán ennél valamivel kisebb , de szintén háromhajós templomot építettek . Ezt a templomotben említik először „ ecclesia Sanctae Marthae martyris” alakban . Néhány horvát szerző azt állítja , hogy a század óta egészen Zvonimir király uralkodásáig itt állt a horvát uralkodók palotája is , ahol a régi horvát országgyűléseket is tartották . Eszerint erről a helyről erősítette volna meg I. Trpimir horvát fejedelemben elődjének Mislav fejedelemnek a spliti érsekségnek kiadott adománylevelét , melyben a horvátok népnevét „ Dux Chroatorum” alakban először említi . Planotól számít önálló településnek . A település lakosságabenfő volt , akik a turizmus mellett mezőgazdaságból ( szőlő- , füge , és olívatermelés ) éltek . Planón működik az Adria kartongyár , van alkatrészboltja , vendéglője , pizzériája és két vegyesboltja is . A sportolást sportközpont és tornaterem szolgálja . Lakosság ( 1948-tól önálló településként . ) Nevezetességei Bijaći régészeti lelőhely római település és a századi háromhajós Szent Márta bazilika maradványaival . A régészeti feltárásokés valamitésközött folytak . A feltárás során megtalálták a cibórium és a templom melletti nyolcszögletű keresztelőmedence töredékeit , melyet ezek alapján rekonstruálni is tudtak . Előkerült a kapuzat feliratos szemöldökköve Gumpert diakónus nevével . Ma a romok mellett egy egyszerű , kisméretű Szent Márta templom áll . Szent Euszták tiszteletére szentelt gótikus , egyhajós temploma a Krban-hegy tetején található . A templomot félköríves apszissal , jól látható helyen emelték ott , ahonnan a trogiri falvak területe jót belátható . A templom azas nagy pestisjárványtól való megszabadulás után fogadalomból épült , Dujmo Mihovil Celio és Jakov Petrov Sus trogiri nemesek kezdeményezésére . A török megszállás és a karbantartás hiánya miatt már a században nagyon elhanyagolt állapotban volt . A régészeti kutatás után az elpusztult fatetőt rekonstruálták , és a talált gótikus „ MATHEUS” feliratot a templom belsejébe vitték . Jegyzetek További információk Trogir város hivatalos oldala Trogir turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja F. Baras : obljetnica osnutka splitskoga društva „ Bihač“ Uz Dan grada Kaštela Bijaći – régészeti lelőhely Pavuša Vezić: Bazilika sv . Marte u Bijaćima i problem njezina ciborija Képek a régészeti lelőhelyről Split-Dalmácia megye települései