Bongó-zsomboly
A Bongó-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban található. Magyarország kréta mészkőben keletkezett legnagyobb kiterjedésű barlangja a Bongó-zsomboly.

Leírás 

A Tési-fennsík Ny-i felén, a Zsidó-hegy DK-i oldalában, Bakonynána szélén, a Kánkúti-erdőben található három kútgyűrűvel kiépített és vasráccsal lezárt bejárata. Kb. 5 m mély víznyelő alján nyílik. A barlangbejárat előtt részletes, kétnyelvű információs tábla van. Bejárati része beton falazattal van stabilizálva.

Albai kréta mészkőben alakult ki az időszakos víznyelőbarlang. A zsombolyra függőleges járatok jellemzők. 7 párhuzamos aknából áll, amelyek közül a Bongó-akna 20 m mély és 2–3 m átmérőjű, a Rekviéniás-akna 35 m függőleges kiterjedésű, 3×5 m-es szelvényű és ellipszis átmérőjű. A barlangban cseppkőképződmények, csipkés oldásformák és sok fosszília, például kagylókövületek találhatók. A Rekviéniás-aknában mangánfészkek, kalcitkristályok és vas-oxid rózsák láthatók. A barlang felső része orbitolinás, középső része mikrofaunás és alsó része rekviéniás mészkőben jött létre.

Morfológiai értékei közül említést érdemelnek az 1 m hosszan követhető, mm vékonyságú áthatási élek, a durva zátonymészkőben kivájt csészék és lyukak. Feltárásának idején emberen is élősködő bőrgombákat mutattak ki belőle. Legmélyebb pontján kis felületű szifontó van, amely megakadályozza további járatok megismerését. A szifontóban eltűnő vizek a Vadalmás-forrásban kerülnek újra felszínre. Lejárati aknájába vaslétrát építettek be, hogy könnyebb legyen a közlekedés benne. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével és kötéltechnikai eszközök használatával lehet megtekinteni.

Előfordul a barlang az irodalmában I-110. (Eszterhás 1984), I-110-es viznyelő barlangja (Eszterhás 1984) és I.-110-es víznyelő barlangja (Szolga 2003) neveken is. Különleges akusztikai jelenségei miatt kapta a Bongó-akna, majd később a Bongó-zsomboly a nevét.

Kutatástörténet 

A barlangot 1982 augusztusában tárta fel az Alba Regia Barlangkutató Csoport az I-110. víznyelő kibontásával. 1982. augusztus 19-én a csoport tagjai felmérték a barlangot, majd Gyebnár János 1982. szeptember 22-én, a felmérés alapján megszerkesztette a barlang 2 hosszmetszet térképét és keresztmetszet térképét. A felmérés szerint a barlang 133 m hosszú és 37,2 m mély. 1983-ban próbálták meg feltárni a végponti szifontó után a barlang folytatását, de ez nem sikerült. 1983-ban és 1984-ben Kordos László a zsombolyból kikerült holocén csontokat határozott meg.

Az 1984-ben megjelent, Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keleti-Bakonyban, a 4422-es barlangkataszteri területen, Bakonynánán elhelyezkedő Bongó-zsomboly további nevei I-110. és I-110-es viznyelő barlangja. A karsztos barlang 150 m hosszú és 38 m mély. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyvben nincs említve, az országos barlanglistában sem. 1985-ben a barlang Gyebnár János által rajzolt egyik hosszmetszet térképét és Knauer József megállapításait felhasználva, Eszterhás István megszerkesztette a zsomboly kőzetfeltárásának hosszmetszet rajzát. 1985-ben Gellai Mária a barlangban begyűjtött 9 mintából készült vékonycsiszolatok szövetszerkezeti és paleofaunisztikai vizsgálatát végezte el.

1986-ban fluoreszcein alkalmazásával mutatták ki, hogy a Végponti-szifon a Vadalmás-forrással van hidrológiai kapcsolatban. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Bongó-zsomboly néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal.

1987-ben lett lezárva a zsomboly bejárata életvédelmi és természetvédelmi okokból. Ebben az évben február 14-én Rockenbauer Pál és a Magyar Televízió stábja filmet készített a zsombolyról. A bemutató február 27-én volt a Magyar Televízió Természetbarát című műsorában. 1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 2. pont, illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bakony hegységben lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang azért lett, mert hazánkban ez a barlang a legnagyobb kiterjedésű kréta mészkőben kialakult barlang és üregeinek falán jól tanulmányozhatók a rétegsor ősmaradványai, karsztosodási előrehaladottsága és szerkezeti sajátosságai. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Bongó-zsomboly bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé. Magyarországon a Bongó-zsombollyal együtt 108 barlang van fokozottan védve. Az 1989. december 3-án kitöltött barlangkataszteri törzslapon 170 m hosszúnak, amelyből 29 m kiépített hosszúság, 37 m mélynek és 20 m vízszintes kiterjedésűnek van leírva.

1990-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bakony hegységben található Bongó-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban megjelent, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a Bongó-zsomboly 170 m hosszú, 38 m függőleges kiterjedésű és 20 m vízszintes kiterjedésű. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bakony hegységben található Bongó-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A könyv szerint a Bongó-zsomboly a Bakony hegységben található, fokozottan védett időszakos víznyelőbarlang. Bakonynána szélén, 445 m tszf. magasságban van a barlang bejárata. A függőleges barlang kréta mészkőben jött létre. A 7 párhuzamos akna 170 m hosszú és 38 m mély. Az Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjai 1982-ben tárták fel. A továbbjutást a végponton lezárja egy kis felületű szifontó. Fluoreszceines vizsgálattal ki lett mutatva, hogy a szifontó vize a Gaja-patak mellett fakadó Vadalmás-forrásban bukkan elő. Látványos, csipkés oldásformák és a befoglaló kőzet kagylókövületei ékesítik a 3–5 m átmérőjű aknák falait. Engedéllyel és kötéltechnikai eszközök használatával tekinthető meg a lezárt barlang, mivel csak a lejárati aknában segíti vaslétra a közlekedést. Az Alba Regia Barlangkutató Csoportról szóló szócikkben meg van említve, hogy a csoport egyik legjelentősebb barlangfeltárása a Bongó-zsomboly feltárása.

2006-ban Gyebnár János, Szarka Gyula és Szolga Ferenc felmérték a barlangot. A felmérést Gyebnár János vezette. A felmérés szerint a barlang 136,7 m hosszú és 35,4 m függőleges kiterjedésű. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Bongó-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2012-ben Gyebnár János, Szarka Gyula és Szolga Ferenc ismét felmérték a barlangot. A felmérés alapján, 2013-ban Gyebnár János megszerkesztette és megrajzolta a Bongó-zsomboly alaprajz térképét és vetített hosszmetszet térképét. A vetített hosszmetszet térképnek ekkor készült egy színes változata is. A barlang hossza a felmérés alapján 135,8 m, mélysége pedig 35 m.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Bongó-zsomboly (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Bongó-zsomboly (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Bongó-zsomboly (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Alba Regia Barlangkutató Csoport: Barlangkataszteri törzslap. Kézirat, 1989. december 3. 2 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 19. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 11. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gönczöl Imre szerk.: Barlangvédelem 1989. Tanulmányterv a Csengő, Bongó- és Jubileumi-zsombolyok fokozottan védetté nyilvánításához. Kézirat, 1989. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani ásatások és gyűjtések 1983-ban. MKBT Beszámoló, 1983. 10. old.
 Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani leletek 1984-ben. MKBT Beszámoló, 1984. 12. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. (Nincs benne említve.)
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1073. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 12., 63. old.
 Németh Tibor: Üledékvizsgálatok. MKBT Beszámoló, 1984. 147. old. (Angol nyelven 155. old.)
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 81. old.
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Szolga Ferenc: Bevezetés. In: Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1982. MKBT Beszámoló, 1982. 42. old.
 Szolga Ferenc: Feltárókutatás. In: Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1982. MKBT Beszámoló, 1982. 46–56. old.
 Szolga Ferenc: Feltáró kutatás. In: Zentai Ferenc szerk.: Alba Regia Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1983. 57. old.
 Szolga Ferenc: Újabb feltárások a Tési-fennsíkon. Karszt és Barlang, 1983. 1–2. félév. 61. old.
 Szolga Ferenc: Bongó-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 349–351. old. 
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1986. 2. félév. 150. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 70. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Vaskor János: Kataszterkiegészítés. In: Zentai Ferenc szerk.: Alba Regia Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1983. 59. old.

További információk 

 Felavattuk a Csengő-Bongó tanösvényt
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bakonyban
A Bongó-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban található . Magyarország kréta mészkőben keletkezett legnagyobb kiterjedésű barlangja a Bongó-zsomboly . Leírás A Tési-fennsík Ny-i felén , a Zsidó-hegy DK-i oldalában , Bakonynána szélén , a Kánkúti-erdőben található három kútgyűrűvel kiépített és vasráccsal lezárt bejárata . Kb.m mély víznyelő alján nyílik . A barlangbejárat előtt részletes , kétnyelvű információs tábla van . Bejárati része beton falazattal van stabilizálva . Albai kréta mészkőben alakult ki az időszakos víznyelőbarlang . A zsombolyra függőleges járatok jellemzők. párhuzamos aknából áll , amelyek közül a Bongó-aknam mély és3 m átmérőjű , a Rekviéniás-aknam függőleges kiterjedésű,5 m-es szelvényű és ellipszis átmérőjű . A barlangban cseppkőképződmények , csipkés oldásformák és sok fosszília , például kagylókövületek találhatók . A Rekviéniás-aknában mangánfészkek , kalcitkristályok és vas-oxid rózsák láthatók . A barlang felső része orbitolinás , középső része mikrofaunás és alsó része rekviéniás mészkőben jött létre . Morfológiai értékei közül említést érdemelnek azm hosszan követhető , mm vékonyságú áthatási élek , a durva zátonymészkőben kivájt csészék és lyukak . Feltárásának idején emberen is élősködő bőrgombákat mutattak ki belőle . Legmélyebb pontján kis felületű szifontó van , amely megakadályozza további járatok megismerését . A szifontóban eltűnő vizek a Vadalmás-forrásban kerülnek újra felszínre . Lejárati aknájába vaslétrát építettek be , hogy könnyebb legyen a közlekedés benne . A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével és kötéltechnikai eszközök használatával lehet megtekinteni . Előfordul a barlang az irodalmában I-110. ( Eszterhás I-110-es viznyelő barlangja ( Eszterhásés I.-110-es víznyelő barlangja ( Szolganeveken is . Különleges akusztikai jelenségei miatt kapta a Bongó-akna , majd később a Bongó-zsomboly a nevét . Kutatástörténet A barlangotaugusztusában tárta fel az Alba Regia Barlangkutató Csoport az I-110. víznyelő kibontásával . augusztusén a csoport tagjai felmérték a barlangot , majd Gyebnár János szeptemberén , a felmérés alapján megszerkesztette a barlanghosszmetszet térképét és keresztmetszet térképét . A felmérés szerint a barlangm hosszú és2 m mély.ban próbálták meg feltárni a végponti szifontó után a barlang folytatását , de ez nem sikerült.ban ésben Kordos László a zsombolyból kikerült holocén csontokat határozott meg . Azben megjelent , Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keleti-Bakonyban , aes barlangkataszteri területen , Bakonynánán elhelyezkedő Bongó-zsomboly további nevei I-110. és I-110-es viznyelő barlangja . A karsztos barlangm hosszú ésm mély . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyvben nincs említve , az országos barlanglistában sem.ben a barlang Gyebnár János által rajzolt egyik hosszmetszet térképét és Knauer József megállapításait felhasználva , Eszterhás István megszerkesztette a zsomboly kőzetfeltárásának hosszmetszet rajzát.ben Gellai Mária a barlangban begyűjtöttmintából készült vékonycsiszolatok szövetszerkezeti és paleofaunisztikai vizsgálatát végezte el . 1986-ban fluoreszcein alkalmazásával mutatták ki , hogy a Végponti-szifon a Vadalmás-forrással van hidrológiai kapcsolatban . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Bongó-zsomboly néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . 1987-ben lett lezárva a zsomboly bejárata életvédelmi és természetvédelmi okokból . Ebben az évben februárén Rockenbauer Pál és a Magyar Televízió stábja filmet készített a zsombolyról . A bemutató februárén volt a Magyar Televízió Természetbarát című műsorában. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bakony hegységben lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang azért lett , mert hazánkban ez a barlang a legnagyobb kiterjedésű kréta mészkőben kialakult barlang és üregeinek falán jól tanulmányozhatók a rétegsor ősmaradványai , karsztosodási előrehaladottsága és szerkezeti sajátosságai . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Bongó-zsomboly bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé . Magyarországon a Bongó-zsombollyal együttbarlang van fokozottan védve . Az decemberán kitöltött barlangkataszteri törzslaponm hosszúnak , amelybőlm kiépített hosszúság,m mélynek ésm vízszintes kiterjedésűnek van leírva . 1990-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bakony hegységben található Bongó-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban megjelent , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a Bongó-zsombolym hosszú,m függőleges kiterjedésű ésm vízszintes kiterjedésű. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bakony hegységben található Bongó-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Bongó-zsomboly fokozottan védett barlang . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A könyv szerint a Bongó-zsomboly a Bakony hegységben található , fokozottan védett időszakos víznyelőbarlang . Bakonynána szélén,m tszf. magasságban van a barlang bejárata . A függőleges barlang kréta mészkőben jött létre . Apárhuzamos aknam hosszú ésm mély . Az Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjaiben tárták fel . A továbbjutást a végponton lezárja egy kis felületű szifontó . Fluoreszceines vizsgálattal ki lett mutatva , hogy a szifontó vize a Gaja-patak mellett fakadó Vadalmás-forrásban bukkan elő . Látványos , csipkés oldásformák és a befoglaló kőzet kagylókövületei ékesítik a5 m átmérőjű aknák falait . Engedéllyel és kötéltechnikai eszközök használatával tekinthető meg a lezárt barlang , mivel csak a lejárati aknában segíti vaslétra a közlekedést . Az Alba Regia Barlangkutató Csoportról szóló szócikkben meg van említve , hogy a csoport egyik legjelentősebb barlangfeltárása a Bongó-zsomboly feltárása . 2006-ban Gyebnár János , Szarka Gyula és Szolga Ferenc felmérték a barlangot . A felmérést Gyebnár János vezette . A felmérés szerint a barlang7 m hosszú és4 m függőleges kiterjedésű. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Bongó-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.ben Gyebnár János , Szarka Gyula és Szolga Ferenc ismét felmérték a barlangot . A felmérés alapján, ban Gyebnár János megszerkesztette és megrajzolta a Bongó-zsomboly alaprajz térképét és vetített hosszmetszet térképét . A vetített hosszmetszet térképnek ekkor készült egy színes változata is . A barlang hossza a felmérés alapján8 m , mélysége pedigm . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Bongó-zsomboly ( Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Bongó-zsomboly ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Bongó-zsomboly ( Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Alba Regia Barlangkutató Csoport : Barlangkataszteri törzslap . Kézirat , decemberold . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt. ) old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gönczöl Imre szerk . : Barlangvédelem Tanulmányterv a Csengő , Bongó- és Jubileumi-zsombolyok fokozottan védetté nyilvánításához . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani ásatások és gyűjtésekban . MKBT Beszámoló , old . Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani leletekben . MKBT Beszámoló , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . ( Nincs benne említve . ) Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Németh Tibor : Üledékvizsgálatok . MKBT Beszámoló , old . ( Angol nyelven old . ) Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Szolga Ferenc : Bevezetés . In : Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve MKBT Beszámoló , old . Szolga Ferenc : Feltárókutatás . In : Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve MKBT Beszámoló,56. old . Szolga Ferenc : Feltáró kutatás . In : Zentai Ferenc szerk . : Alba Regia Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . Szolga Ferenc : Újabb feltárások a Tési-fennsíkon . Karszt és Barlang,2. félév. old . Szolga Ferenc : Bongó-zsomboly . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,351. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang , félév. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vaskor János : Kataszterkiegészítés . In : Zentai Ferenc szerk . : Alba Regia Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . További információk Felavattuk a Csengő-Bongó tanösvényt Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bakonyban