Egresi ciszterci monostor
Az Egresi ciszterci monostort 1179-ben III. Béla király alapította. A monostor a Magyarországra a 12. században betelepedett cisztercita rendű monostorok egyike, melynek első lakói egyenesen a franciaországi Pontignyből jöttek be. A szerzetesek beköltözködésük után azonnal megkapták Egres falut. 

II. András király a monostor templomát átalakíttatta és várfalakkal vétette körül. Mikor 1232-ben II. András király felesége, a francia származású Jolánta királyné meghalt, az egresi templom kriptájába temették el. 1235 november havában II. András holttestét is oda helyezték, Jolánta koporsója mellé. 

1241 nyarán a tatárjáráskor a várszerűleg megerősített monostort, ahova a környékbeli nemesek is menekültek a tatárok megtámadták és rövid ostrom után elfoglalták azt. Az oda menekülteket kardélre hányták és a templomot kirabolták, csak a szerzeteseknek kegyelmeztek meg. A tatárpusztítás után visszatérő szerzetesek csakhamar hozzáláttak az elpusztult monostor és templom helyreállításához. 

1247-ben már állt az új monostor; melyet a következő évtizedekben az apátok hatalmas bástyákkal erősítettek meg. IV. László király uralkodása alatt már jelentékeny erőd volt, a király családi is ide szállíttatta kincseit és a Szent Koronát is, és őrizetét Bölényfő Andrásra bízta. 1280 nyarán Oldamúr kunjai elpusztították Csanád vármegye déli részét és megtámadták az egresi monostor erődítményeit is. IV. László király e hírre személyesen vezetett hadat Egres felmentésére; de a kunok értesülve a királyi sereg közeledtéről, abbahagyták az ostromot és Hódtava felé húzódtak vissza, ahol vereséget szenvedtek. 

1494. június 2-án Kinizsi Pál is itt töltött némi időt, innen keltezte egyik levelét is. 1500-ban II. Ulászló király az országgyűlés határozatával és a pápa beleegyezésével az egresi monostor és apátság birtokait Csáki Miklós csanádi püspöknek adományozta, erre a ciszterciták a monostort elhagyták.

1536-ban írt munkájában Oláh Miklós Egresről, mint nevezetes helységről emlékezett meg, azonban a monostorról már nem tett említést. 1541-ben Petrovics Péter temesi főispán Egrest elfoglalva, szerb őrséget helyezett bele.

Források
 Borovszky Samu: Csanád vármegye.

Csanád vármegye

Külső hivatkozások
 Bósz Egyed: Az egresi ciszterci apátság története. Művelődéstörténeti értekezések (49). Stephaneum, Budapest. (1911).
Az Egresi ciszterci monostortben III. Béla király alapította . A monostor a Magyarországra a században betelepedett cisztercita rendű monostorok egyike , melynek első lakói egyenesen a franciaországi Pontignyből jöttek be . A szerzetesek beköltözködésük után azonnal megkapták Egres falut . II. András király a monostor templomát átalakíttatta és várfalakkal vétette körül . Mikorben II. András király felesége , a francia származású Jolánta királyné meghalt , az egresi templom kriptájába temették el.november havában II. András holttestét is oda helyezték , Jolánta koporsója mellé . 1241 nyarán a tatárjáráskor a várszerűleg megerősített monostort , ahova a környékbeli nemesek is menekültek a tatárok megtámadták és rövid ostrom után elfoglalták azt . Az oda menekülteket kardélre hányták és a templomot kirabolták , csak a szerzeteseknek kegyelmeztek meg . A tatárpusztítás után visszatérő szerzetesek csakhamar hozzáláttak az elpusztult monostor és templom helyreállításához . 1247-ben már állt az új monostor ; melyet a következő évtizedekben az apátok hatalmas bástyákkal erősítettek meg . IV . László király uralkodása alatt már jelentékeny erőd volt , a király családi is ide szállíttatta kincseit és a Szent Koronát is , és őrizetét Bölényfő Andrásra bízta.nyarán Oldamúr kunjai elpusztították Csanád vármegye déli részét és megtámadták az egresi monostor erődítményeit is . IV . László király e hírre személyesen vezetett hadat Egres felmentésére ; de a kunok értesülve a királyi sereg közeledtéről , abbahagyták az ostromot és Hódtava felé húzódtak vissza , ahol vereséget szenvedtek . 1494. júniusán Kinizsi Pál is itt töltött némi időt , innen keltezte egyik levelét is.ban II. Ulászló király az országgyűlés határozatával és a pápa beleegyezésével az egresi monostor és apátság birtokait Csáki Miklós csanádi püspöknek adományozta , erre a ciszterciták a monostort elhagyták . 1536-ban írt munkájában Oláh Miklós Egresről , mint nevezetes helységről emlékezett meg , azonban a monostorról már nem tett említést.ben Petrovics Péter temesi főispán Egrest elfoglalva , szerb őrséget helyezett bele . Források Borovszky Samu : Csanád vármegye . Csanád vármegye Külső hivatkozások Bósz Egyed : Az egresi ciszterci apátság története . Művelődéstörténeti értekezések Stephaneum , Budapest .