Passail
Passail osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában. 2018 januárjában 4261 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Passail a Grazi-hegyvidéken fekszik a Passaili-medence középső részén, kb 30 km-re északkeletre Graztól. Területén ered a Rába. Keleti határát a Weizbach folyó alkotja. Az önkormányzat 12 települést egyesít: Amstein (91 lakos 2018-ban), Arzberg (503), Auen (219), Hart (205), Haufenreith (284), Hintertober (13), Hohenau an der Raab (492), Krammersdorf (276), Oberneudorf (238), Passail (1488)
Tober (289) és Unterneudorf (163).

A környező önkormányzatok: északnyugaton Fladnitz an der Teichalm, északkeleten Sankt Kathrein am Offenegg, keleten Naas, délkeleten Gutenberg-Stenzengreith, délre Sankt Radegund bei Graz, délnyugatra Semriach.

Története
Az ember legkorábbi nyoma Passail területén egy i.e 3000-ből származó kőbalta. A római időkben feltehetően egy kisebb település állt a mai várostól délnyugatra: itt több faragott követ találtak. Egyikük ma a plébánia falába beépítve látható. A népvándorlás korának végén szlávok telepedtek meg a térségben, Passail neve is feltehetően szláv eredetű (po sze(d)lo, "a falunál"). Templomát is Szt. Vitusnak, a szlávok védőszentjének szentelték. A 12. században nagy számú bajor telepes érkezett a Passaili-medencébe, különösen miután a Stubenbergek megörökölték a térséget és 1200 jobbágyot hozattak ide. 

Passail első említése 1230-ból származik, egyik polgára, egy bizonyos Herbort von Pozile tanúként szerepel egy adománylevélen. A település mellett állt Passail vára, a hasonló nevű lovagi nemzetség székhelye. Passailra 1328-ban már mint vásártartási joggal bíró mezővárosra hivatkoznak. A Stubenbergek a birtok egyes részeit egyházi adományként a seckaui püspökségnek adták át. 1420-ban a mezővárost kettéosztották. Nyugati felét Ulrich von Stubenberg, a keletit Friedrich von Stubenberg kapta. 

1328-ban még csak 38 polgára volt Passailnak, 1527-ben viszont már 70 házat számláltak össze. A 16. százaban a lakosság lecsökkent, így eg kézben nagyobb földbirtokok koncentrálódhattak. A 17. században a polgárok néhány kisebb földterülettek gyarapították a város birtokait, de 1800-ig alig növekedett a házak száma. Nagyobb népességgyarapodásra a 19. században került sor.   

Az 1848-as bécsi forradalom után Passailban is megalakult a települési önkormányzat, polgármestert és tanácsot választottak. Miután 1938-ban Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz, Passail a Stájerországi reischsgauhoz tartozott. A második világháború után a brit megszállási zónába került. 

A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Arzberg, Hohenau an der Raab és Neudorf bei Passail községeket Passailhoz csatolták.

Lakosság
A passaili önkormányzat területén 2018 januárjában 4261 fő élt. A lakosságszám 2001 óta (akkor 4496 fő) csökkenő tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 96,1%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,1% a régi (2004 előtti), 0,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,3% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,7% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 96,5%-a római katolikusnak, 1,2% evangélikusnak, 1% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 3 magyar élt a mezővárosban.

Látnivalók
a Szt. Vitus-plébániatemplom 
a plébánia a falába épített római kővel
az 1653-as építésű volt Pálmakápolna, ma világháborús emlékmű
a Lindenbergi Szt. Anna-templom
Arzberg Szt. Jakab-plébániatemploma
a Mária-oszlop a főtéren
a 17. században épült volt szegényház, ma városi könyvtár

Jegyzetek

Források 
Bundesdenkmalamt: Dehio-Handbuch. Die Kunstdenkmäler Österreichs: Steiermark (ohne Graz). Passail. Verlag Berger, Horn/Wien 1982/2006, 2. .
Gottfried Allmer, Gertrud Neurath, Eduard Weidl: Marktgemeinde Passail. Verleger Marktgemeinde Passail, Passail, 1994
 A település honlapja
 61763 – Passail Statistik Austria

Fordítás 

Stájerország települései
Passail osztrák mezőváros Stájerország Weizi járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Passail a Grazi-hegyvidéken fekszik a Passaili-medence középső részén , kbkm-re északkeletre Graztól . Területén ered a Rába . Keleti határát a Weizbach folyó alkotja . Az önkormányzattelepülést egyesít : Amsteinlakosban ) , Arzberg Auen Hart Haufenreith Hintertober Hohenau an der Raab Krammersdorf Oberneudorf Passail Toberés Unterneudorf A környező önkormányzatok : északnyugaton Fladnitz an der Teichalm , északkeleten Sankt Kathrein am Offenegg , keleten Naas , délkeleten Gutenberg-Stenzengreith , délre Sankt Radegund bei Graz , délnyugatra Semriach . Története Az ember legkorábbi nyoma Passail területén egy i.eb ől származó kőbalta . A római időkben feltehetően egy kisebb település állt a mai várostól délnyugatra : itt több faragott követ találtak . Egyikük ma a plébánia falába beépítve látható . A népvándorlás korának végén szlávok telepedtek meg a térségben , Passail neve is feltehetően szláv eredetű ( po sze( d) lo , " a falunál " ) . Templomát is Szt . Vitusnak , a szlávok védőszentjének szentelték . A században nagy számú bajor telepes érkezett a Passaili-medencébe , különösen miután a Stubenbergek megörökölték a térséget ésjobbágyot hozattak ide . Passail első említéseból származik , egyik polgára , egy bizonyos Herbort von Pozile tanúként szerepel egy adománylevélen . A település mellett állt Passail vára , a hasonló nevű lovagi nemzetség székhelye . Passailraban már mint vásártartási joggal bíró mezővárosra hivatkoznak . A Stubenbergek a birtok egyes részeit egyházi adományként a seckaui püspökségnek adták át.ban a mezővárost kettéosztották . Nyugati felét Ulrich von Stubenberg , a keletit Friedrich von Stubenberg kapta . 1328-ban még csakpolgára volt Passailnak, ben viszont márházat számláltak össze . A százaban a lakosság lecsökkent , így eg kézben nagyobb földbirtokok koncentrálódhattak . A században a polgárok néhány kisebb földterülettek gyarapították a város birtokait , deig alig növekedett a házak száma . Nagyobb népességgyarapodásra a században került sor . Azas bécsi forradalom után Passailban is megalakult a települési önkormányzat , polgármestert és tanácsot választottak . Miutánban Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz , Passail a Stájerországi reischsgauhoz tartozott . A második világháború után a brit megszállási zónába került . Aös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Arzberg , Hohenau an der Raab és Neudorf bei Passail községeket Passailhoz csatolták . Lakosság A passaili önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta ( akkorfő ) csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek1%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül1 % a régielőtti ) ,9 % az új EU-tagállamokból érkezett.3 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,7 % egyéb országok polgára.ben a lakosok5%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak , pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a mezővárosban . Látnivalók a Szt . Vitus-plébániatemplom a plébánia a falába épített római kővel azas építésű volt Pálmakápolna , ma világháborús emlékmű a Lindenbergi Szt . Anna-templom Arzberg Szt . Jakab-plébániatemploma a Mária-oszlop a főtéren a században épült volt szegényház , ma városi könyvtár Jegyzetek Források Bundesdenkmalamt : Dehio-Handbuch . Die Kunstdenkmäler Österreichs : Steiermark ( ohne Graz ) . Passail . Verlag Berger , Horn/ Wien2006 , \ . Gottfried Allmer , Gertrud Neurath , Eduard Weidl : Marktgemeinde Passail . Verleger Marktgemeinde Passail , Passail , A település honlapja – Passail Statistik Austria Fordítás Stájerország települései