Pilinyi kultúra
A pilinyi kultúra a késő bronzkor egyik régészeti kultúrája. A régészeti kultúrákat azonosításuk megkönnyítésére általában a legjelentősebb vagy elsőként feltárt lelőhely alapján nevezik el. A Pilinyi kultúra is így kapta elnevezését a Piliny község határában álló Várhegyen megtelepedett népességről .

Története
A Krisztus előtt 1500 és 1200 között itt élt közösség a mai és a történelmi Nógrád, Gömör és Hont megyék területét vette birtokba. Településeik nyomai folyók-patakok partjain találhatók. Földrajzilag fontos helyeken létesített telepeiket árokkal és sánccal erősítették meg. Ilyen tájból kiemelkedő magaslatokon épült földváraik hasonlóak a Piliny fölött magasodó Várhegyhez, mely ugyancsak jelentős lakhely volt a bronzkor folyamán. A várhegyen a régészeti feltárást Kubinyi Ferenc kezdte el, majd Nyáry Jenő folytatta és ifj. Nyáry Albert fejezte be. A hozzá tartozó urnatemetőt a Borsóson Nyáry Jenő, Érdy János és Rómer Flóris tárták fel.

E késő bronzkori közösségek földműveléssel és állattenyésztéssel foglalkoztak, emellett kézműipari termékeket is létrehoztak. Bronzból készített tárgyaik a mai ember csodálatát is elnyerik: e anyagból nemcsak szerszámokat (sarló, balta, véső) és fegyvereket (harci csákány, kard, tőr) de ruhadíszeket, ékszereket is készítettek. A fémművesség legszebb példányai szépen kidolgozott bronzedények, melyeket olykor szimbolikus jelentésű, pl. vízimadarakat, kereket ábrázoló díszítéssel láttak el.

Települései közelében megtalálhatók nagy kiterjedésű temetőik is. Halottaikat elhamvasztották, majd a hamvakat díszes agyagból készített urnákba helyezték. Az urnákat szájjal lefelé fordított tállal zárták le, az edényeket így állították a sírba. A sírokban megtalált állatcsont leletek tanúsága szerint a túlvilágra vezető útra a halott mellé ételt és italt is tettek.

A Pilinyi kultúra ismertebb régészeti lelőhelyei
 Piliny
 Ópályi 
 Forró
Aranyos
 Istenmezeje

Források
 Kubinyi Múzeum

Hivatkozások

Magyarországi régészeti kultúrák
Bronzkori kultúrák
A pilinyi kultúra a késő bronzkor egyik régészeti kultúrája . A régészeti kultúrákat azonosításuk megkönnyítésére általában a legjelentősebb vagy elsőként feltárt lelőhely alapján nevezik el . A Pilinyi kultúra is így kapta elnevezését a Piliny község határában álló Várhegyen megtelepedett népességről \ . Története A Krisztus előttésközött itt élt közösség a mai és a történelmi Nógrád , Gömör és Hont megyék területét vette birtokba . Településeik nyomai folyók-patakok partjain találhatók . Földrajzilag fontos helyeken létesített telepeiket árokkal és sánccal erősítették meg . Ilyen tájból kiemelkedő magaslatokon épült földváraik hasonlóak a Piliny fölött magasodó Várhegyhez , mely ugyancsak jelentős lakhely volt a bronzkor folyamán . A várhegyen a régészeti feltárást Kubinyi Ferenc kezdte el , majd Nyáry Jenő folytatta és ifj. Nyáry Albert fejezte be . A hozzá tartozó urnatemetőt a Borsóson Nyáry Jenő , Érdy János és Rómer Flóris tárták fel . E késő bronzkori közösségek földműveléssel és állattenyésztéssel foglalkoztak , emellett kézműipari termékeket is létrehoztak . Bronzból készített tárgyaik a mai ember csodálatát is elnyerik : e anyagból nemcsak szerszámokat ( sarló , balta , véső ) és fegyvereket ( harci csákány , kard , tőr ) de ruhadíszeket , ékszereket is készítettek . A fémművesség legszebb példányai szépen kidolgozott bronzedények , melyeket olykor szimbolikus jelentésű , pl. vízimadarakat , kereket ábrázoló díszítéssel láttak el . Települései közelében megtalálhatók nagy kiterjedésű temetőik is . Halottaikat elhamvasztották , majd a hamvakat díszes agyagból készített urnákba helyezték . Az urnákat szájjal lefelé fordított tállal zárták le , az edényeket így állították a sírba . A sírokban megtalált állatcsont leletek tanúsága szerint a túlvilágra vezető útra a halott mellé ételt és italt is tettek . A Pilinyi kultúra ismertebb régészeti lelőhelyei Piliny Ópályi Forró Aranyos Istenmezeje Források Kubinyi Múzeum Hivatkozások Magyarországi régészeti kultúrák Bronzkori kultúrák