Diner-Dénes József
Diner-Dénes József, Diener-Dénes József, 1917-ig Diner (Liptószentmiklós, 1857. június 27. – Párizs, 1937. augusztus 5.) szociáldemokrata politikus, művészettörténész, író, újságíró, lapszerkesztő.

Élete 
Diener Móric magánzó és Diener Netti fiaként született. Egyetemre Bécsben, Drezdában, Párizsban és Brüsszelben járt; mérnöki tanulmányokat folytatott, melyek elvégzése után fizikát, kémiát, régészetet, filozófiát, illetve művészettörténetet is hallgatott. 1881-ben a Magyar Nemzeti Múzeumnál kezdett dolgozni, tanulmányai Magyarországon és külföldön is megjelentek. Berlinben a Freie Bühne című lap munkatársa volt, majd Budapesten Katona Lajossal létrehozta az Élet című periodikát. 1906-ban felvették a Demokratia szabadkőműves páholyba, amelyből 1908-ban átlépett a Martinovics páholyba.  

1906 és 1910 között a Munka Szemléje szerkesztője volt, ezután pedig az Irodalmi Szalon című könyvtárat vezette. Munkatársa volt a Szocializmusnak is, illetve a Neues Pester Journalnak. Belépett a szociáldemokrata pártba, s 1918-ban a Károlyi Mihály vezette kormány külügyi államtitkára lett, a kommün alatt pedig Párizsban teljesített szolgálatot. Később – a diktatúra miatt az USA-ba emigrált, majd Párizsba, ahol a szocialista szellemiségű lap, a Populaire alkalmazta. 

Léon Blum baráti köréhez tartozott. 1927-ben megírta La Hongrie című értekezését a magyar frankhamisítási botrány hátteréről, melyhez Blum irt előszót. Karl Marxról készített életrajza 1933-ban jelent meg francia nyelven. Szervezője volt az első munkásmozgalmi múzeumnak, a Kommunista Proletár Múzeumnak.

Felesége Reich Emma volt, akit 1893. március 14-én Budapesten vett nőül.

Művei 
 Az elefántcsont faragás története (Művészi Ipar, 1890)
 Vergangenheit und Zukunft (Budapest, 1896)
 Leonardo da Vinci és a Renaissance kialakulása (Budapest, 1906)

Jegyzetek

Források 
 
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Budapest, Szerző, 2005
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Budapest, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.

További információk 
 Gárdos Mariska: Kukoricán térdepelve (Budapest, 1964)
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Szabadkőműves páholyok Budapesten. Budapest, Heraldika Kiadó, 2006
 
 
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Budapest, Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000
 Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1965-1968
 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Budapest, Pallas-Révai, 1893-1904
 
 
 
 
 
 
 Magyar Nemzet; 1982. július 28. (Bajomi Lázár E.)
 Magyar Nemzet; 1983. április 16. (Beregi T.)

Zsidó származású magyarok
Liptószentmiklósiak
1857-ben született személyek
1937-ben elhunyt személyek
Emigráns magyarok
MSZDP-tagok
Magyar művészettörténészek
Magyar írók
Magyar újságírók
Magyarországi szabadkőművesek
Diner-Dénes József , Diener-Dénes József,ig Diner ( Liptószentmiklós , június – Párizs , augusztus ) szociáldemokrata politikus , művészettörténész , író , újságíró , lapszerkesztő . Élete Diener Móric magánzó és Diener Netti fiaként született . Egyetemre Bécsben , Drezdában , Párizsban és Brüsszelben járt ; mérnöki tanulmányokat folytatott , melyek elvégzése után fizikát , kémiát , régészetet , filozófiát , illetve művészettörténetet is hallgatott.ben a Magyar Nemzeti Múzeumnál kezdett dolgozni , tanulmányai Magyarországon és külföldön is megjelentek . Berlinben a Freie Bühne című lap munkatársa volt , majd Budapesten Katona Lajossal létrehozta az Élet című periodikát.ban felvették a Demokratia szabadkőműves páholyba , amelybőlban átlépett a Martinovics páholyba . 1906 ésközött a Munka Szemléje szerkesztője volt , ezután pedig az Irodalmi Szalon című könyvtárat vezette . Munkatársa volt a Szocializmusnak is , illetve a Neues Pester Journalnak . Belépett a szociáldemokrata pártba , sban a Károlyi Mihály vezette kormány külügyi államtitkára lett , a kommün alatt pedig Párizsban teljesített szolgálatot . Később – a diktatúra miatt az USA-ba emigrált , majd Párizsba , ahol a szocialista szellemiségű lap , a Populaire alkalmazta . Léon Blum baráti köréhez tartozott.ben megírta La Hongrie című értekezését a magyar frankhamisítási botrány hátteréről , melyhez Blum irt előszót . Karl Marxról készített életrajzaban jelent meg francia nyelven . Szervezője volt az első munkásmozgalmi múzeumnak , a Kommunista Proletár Múzeumnak . Felesége Reich Emma volt , akit márciusén Budapesten vett nőül . Művei Az elefántcsont faragás története ( Művészi Ipar , Vergangenheit und Zukunft ( Budapest , Leonardo da Vinci és a Renaissance kialakulása ( Budapest , Jegyzetek Források Berényi Zsuzsanna Ágnes : Budapest és a szabadkőművesség . Budapest , Szerző , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Budapest , Budai-Bernwaliner József ny . További információk Gárdos Mariska : Kukoricán térdepelve ( Budapest , Berényi Zsuzsanna Ágnes : Szabadkőműves páholyok Budapesten . Budapest , Heraldika Kiadó , Nagy Csaba : A magyar emigráns irodalom lexikona . Budapest , Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ , Művészeti lexikon . Fel. szerk . Lajta Edit . Budapest , Akadémiai Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Budapest , Pallas-Révai , Magyar Nemzet ; július ( Bajomi Lázár E. ) Magyar Nemzet ; április ( Beregi T. ) Zsidó származású magyarok Liptószentmiklósiak 1857-ben született személyek 1937-ben elhunyt személyek Emigráns magyarok MSZDP-tagok Magyar művészettörténészek Magyar írók Magyar újságírók Magyarországi szabadkőművesek