Túszszedés elleni nemzetközi egyezmény
A Túszszedés elleni nemzetközi egyezmény (hivatalos magyar címe: Túszszedés Elleni Nemzetközi Egyezmény) (angolul International Convention against Taking of Hostages;) a New Yorkban, az 1979. évi december hó 18. napján aláírásra megnyitott nemzetközi szerződés  a túszszedés megakadályozására. Magyarország részéről a csatlakozási okiratnak letétbe helyezése az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál az 1987. szeptember 2-án megtörtént. Magyarország vonatkozásában 1987. október 2-án lépett hatályba.

A preambulum 
Az Egyezményt a részes államok 
"figyelembe véve Az ENSZ Alapokmányának a nemzetközi béke és biztonság fenntartására, valamint az államok közötti baráti kapcsolatok és együttműködés előmozdítására irányuló céljait és elveit,
elismerve, hogy mindenkinek joga van az élethez, a szabadsághoz és a személyes biztonsághoz, ahogy azt Az emberi jogok egyetemes nyilatkozata és A polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya megállapítja,
megerősítve a népek egyenjogúsága és önrendelkezése elvét, amint azt az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az Egyesült Nemzetek Alapokmányával Összhangban az Államok közötti baráti kapcsolatok és együttműködés nemzetközi jogi elveiről szóló nyilatkozat, illetve a közgyűlés más, vonatkozó határozatai tartalmazzák,
tekintetbe véve, hogy a túszszedés a nemzetközi közösségre nézve súlyos következményekkel járó cselekmény, és ennek megfelelően - az egyezmény rendelkezéseivel összhangban - bármely személyt, aki túszszedést követ el, büntetőeljárás alá kell vonni vagy ki kell adni,
meggyőződve annak sürgős szükségességéről, hogy az államok hozzanak létre nemzetközi együttműködést a túszszedés - mint a nemzetközi terrorizmus megnyilvánulása - minden formájának megelőzésére, üldözésére és megbüntetésére irányuló hatékony intézkedések kidolgozása és elfogadása céljából" kötötték.

Fogalommeghatározások 
 1. Bárki, aki más személyt (a továbbiakban: túsz) szabadságától megfoszt vagy hatalmába kerít és halállal vagy sérüléssel vagy további hatalomban tartással fenyeget abból a célból, hogy egy harmadik Felet, nevezetesen valamely államot, nemzetközi kormányközi szervezetet, természetes vagy jogi személyt, illetve személyek egy csoportját arra kényszerítsen, hogy az a túsz elengedésének kifejezett vagy hallgatólagos feltételeként valamely cselekményt megtegyen vagy ennek megtételétől tartózkodjon, az a jelen Egyezmény alkalmazásában a túszszedés bűncselekményét követi el.
 2. Bármely személy, aki:
a) a túszszedés elkövetését megkísérli, vagy
b) más bűnsegédjeként részt vesz túszszedés vagy arra irányuló kísérlet elkövetésében, az egyezmény alkalmazásában úgyszintén bűncselekményt követ el.

A részes államok az 1. cikkben meghatározott bűncselekményeket büntetni rendelik olyan megfelelő büntetésekkel, amelyek tekintettel vannak ezeknek a cselekményeknek a súlyosságára.

A túszok védelme 
A részes állam, amelynek területén az elkövető a túszt hatalmában tartja, minden általa megfelelőnek tartott intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a túsz helyzetét könnyítse, különösen, hogy elengedését biztosítsa, majd elengedését követően - amennyiben indokolt - elősegítse távozását.

Források 
1987. évi 24. törvényerejű rendelet a Túszszedés Elleni Nemzetközi Egyezmény kihirdetéséről

Jegyzetek 

Nemzetközi szerződések
Büntetőjog
A Túszszedés elleni nemzetközi egyezmény ( hivatalos magyar címe : Túszszedés Elleni Nemzetközi Egyezmény ) ( angolul International Convention against Taking of Hostages ; ) a New Yorkban , az évi december hó napján aláírásra megnyitott nemzetközi szerződés a túszszedés megakadályozására . Magyarország részéről a csatlakozási okiratnak letétbe helyezése az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál az szeptemberán megtörtént . Magyarország vonatkozásában októberán lépett hatályba . A preambulum Az Egyezményt a részes államok " figyelembe véve Az ENSZ Alapokmányának a nemzetközi béke és biztonság fenntartására , valamint az államok közötti baráti kapcsolatok és együttműködés előmozdítására irányuló céljait és elveit , elismerve , hogy mindenkinek joga van az élethez , a szabadsághoz és a személyes biztonsághoz , ahogy azt Az emberi jogok egyetemes nyilatkozata és A polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya megállapítja , megerősítve a népek egyenjogúsága és önrendelkezése elvét , amint azt az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az Egyesült Nemzetek Alapokmányával Összhangban az Államok közötti baráti kapcsolatok és együttműködés nemzetközi jogi elveiről szóló nyilatkozat , illetve a közgyűlés más , vonatkozó határozatai tartalmazzák , tekintetbe véve , hogy a túszszedés a nemzetközi közösségre nézve súlyos következményekkel járó cselekmény , és ennek megfelelően - az egyezmény rendelkezéseivel összhangban - bármely személyt , aki túszszedést követ el , büntetőeljárás alá kell vonni vagy ki kell adni , meggyőződve annak sürgős szükségességéről , hogy az államok hozzanak létre nemzetközi együttműködést a túszszedés - mint a nemzetközi terrorizmus megnyilvánulása - minden formájának megelőzésére , üldözésére és megbüntetésére irányuló hatékony intézkedések kidolgozása és elfogadása céljából " kötötték . Fogalommeghatározások Bárki , aki más személyt ( a továbbiakban : túsz ) szabadságától megfoszt vagy hatalmába kerít és halállal vagy sérüléssel vagy további hatalomban tartással fenyeget abból a célból , hogy egy harmadik Felet , nevezetesen valamely államot , nemzetközi kormányközi szervezetet , természetes vagy jogi személyt , illetve személyek egy csoportját arra kényszerítsen , hogy az a túsz elengedésének kifejezett vagy hallgatólagos feltételeként valamely cselekményt megtegyen vagy ennek megtételétől tartózkodjon , az a jelen Egyezmény alkalmazásában a túszszedés bűncselekményét követi el . Bármely személy , aki : a ) a túszszedés elkövetését megkísérli , vagy b ) más bűnsegédjeként részt vesz túszszedés vagy arra irányuló kísérlet elkövetésében , az egyezmény alkalmazásában úgyszintén bűncselekményt követ el . A részes államok az cikkben meghatározott bűncselekményeket büntetni rendelik olyan megfelelő büntetésekkel , amelyek tekintettel vannak ezeknek a cselekményeknek a súlyosságára . A túszok védelme A részes állam , amelynek területén az elkövető a túszt hatalmában tartja , minden általa megfelelőnek tartott intézkedést megtesz annak érdekében , hogy a túsz helyzetét könnyítse , különösen , hogy elengedését biztosítsa , majd elengedését követően - amennyiben indokolt - elősegítse távozását . Források 1987. évi törvényerejű rendelet a Túszszedés Elleni Nemzetközi Egyezmény kihirdetéséről Jegyzetek Nemzetközi szerződések Büntetőjog