Hollendonner Ferenc
Hollendonner Ferenc (Csehi, 1882. október 10. – Budapest, 1935. április 10.) botanikus, paleontológus, műegyetemi tanár.

Életpályája
Hollendonner Ferenc és Vas Erzsébet fia. A budapesti tudományegyetemen szerzett középiskolai tanári, valamint és bölcsészdoktori oklevelet 1907-ben. Ez követően 1914-ben az ipari fák általános szövettanából, 1922-ben pedig az összehasonlító növényszövettanból nyert magántanári képesítést. 1905–1922 között a József Műegyetem Növénytani Tanszékének tanársegéde volt, 1914–1935 között pedig az intézmény magántanára. Ezzel egyidejűleg 1922–1935 között a Pázmány Péter Tudományegyetemen is tanított. 1917–1921 között a budapesti Markó utcai Reálgimnázium, 1927–1929 között a budapesti polgári iskolai tanárképző iskola, 1929–1935 között pedig a budapesti Kölcsey Ferenc Reálgimnázium rendes tanára volt.

Megalapította a korszerű magyar növényszövettant. Kidolgozta az elszenesedett fák mikroszkópos vizsgálatának (az anthrakotomiának) módszereit és ennek köszönhetően fontos következtetéseket vont le a magyarországi faszénmaradványokból a Magyarország területén élt ősember korának növényzetérc és éghajlati ingadozásaira vonatkozóan. Több ásatás famaradványait feldolgozta, köztük a Bükk hegységi barlangokét.

Emlékezete
A Rákoskeresztúri Temetőben helyezték örök nyugalomra. 2005-ben sírhelyét védetté nyilvánította a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság védetté nyilvánította. Szülőfalujában, Csehiben is emlékművét állították fel.

Fontosabb művei
 A káposzta megsavanyodása. – A szárított növények színének megtartása. – A trópusi fák lombváltása. (Természettudományi Közlöny, 1904)
 Néhány Evonymus parájának histológiai fejlődése. Egy. doktori értek. is. (Növénytani Közlemények, 1907 és külön: Bp., 1907)
 Az Alyssum arduini szárának anatómiájáról. (Természettudományi Közlöny, 1908 és Botanikai Közlemények, 1908)
 Új adatok a luc- és vörösfenyő fájának összehasonlító szövettanához. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1911 és külön: Bp., 1911)
 A Biota orientalis Endl. és Thuja occidentalis L. fájának histológiai megkülönböztetése. (Botanikai Közlemények, 1912)
 A cserfa és tölgyfa fájának megkülönböztetése. Fái Lászlóval, Róth Gyulával. (Természettudományi Közlöny, 1912)
 A fenyőfélék fájának összehasonlító szövettana. Monográfia. 40 táblával, 192 anatómiai rajzzal. Az Országos Erdészeti Egyesület Deák Ferenc-alapítványából 100 arannyal jutalmazott munka. (Bp., 1913)
 Martinovics és társai kiásatásakor talált fadarabok vizsgálata. – Lucaszékek xylotomiai vizsgálata. (Botanikai Közlemények, 1915)
 A fák keménysége. – A növényi selyem. – A fűz- és a nyárfa magjain levő szőrözet felhasználása ipari célokra. (Természettudományi Közlöny, 1915)
 A kutyatej-félék kaucsuktartalma. – A gyapjúsás [Eriophorum] ipari használhatósága. – A tengeri fű. – A kávébóka (Astragalus boeticus) L. mint pótkávé. – A fa tápláló értéke. (Természettudományi Közlöny, 1916)
 Az aquincumi római hordók és kútrészek fája. (Botanikai Közlemények, 1916)
 A fák és vadon termő növények olajtartalma és ipari felhasználása. – A hazai tölgyek levél- és ággubacsainak felhasználása ipari célokra. Természettudományi Közlöny, 1917)
 Az aquincumi római szövet anyaga. (Botanikai Közlemények, 1917)
 A paprika feldolgozása. – A vadgesztenye felhasználása szappan pótlására. – Dextrin készítése vadgesztenyéből. – Keményítő készítése vadgesztenyéből. (Természettudományi Közlöny, 1918)
 Növényi szenek elszenesítése és fotografálása. (Botanikai Közlemények, 1922)
 A gyékény mint cukoradó növény. – A Franck-kávé és készítése. – A fa elfolyósítása. (Természettudományi Közlöny, 1922)
 A sajmeggy felhasználása kellemes illatú pipaszárak készítésére. – Pótkávé készítése cukorrépából. (Természettudományi Közlöny, 1923)
 A magyarországi praehistorikus fák és faszenek mikroskopos vizsgálata. 1–2. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1925 és külön: Bp., 1925)
 A cellulóz és a fa újabb kettősfestése. (Botanikai Közlemények, 1925)
 Az avasi praehistorikus faszenek mikroszkopikus vizsgálata. 2 táblával. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1926; és külön: Bp., 1926; 2. jav. kiad. 1931)
 A Magyar Nemzeti Múzeum gróf Vigyázó ásatásai. Az 1931. évi ságvári ásatások eredménye. Többekkel. (Archaeologiai Értesítő, 1931)
 A kőszeg-pogányvölgyi lignit mikroszkopikus vizsgálata. 2 táblával. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1931)
 Az aradi vértanúk bitófáinak xylotomiai vizsgálata. (Botanikai Közlemények, 1932)
 A Bükk hegység fái az ősember idején. (A magyar orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésének munkálatai, 1933)
 A szegedi botanikus kert artézi kútforrás famaradványainak xylotomiai vizsgálata. (Acta Biologica, 1935)
 Az Alföld őstörténelem korabeli erdeinek meghatározása anthrakotomiai vizsgálatok alapján. 1 táblával. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1935)
 A táborhegyi sír maradványának mikroszkopikus vizsgálata. (Bp., 1935)
 A cserépfalusi Mussolini-barlang. Subalyuk. (Geologica Hungarica, 1938).

Jegyzetek

Források 
 
 Névpont

További információk
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Bartha István-Förster Rezső: A Kis Akadémia negyvenkét esztendeje az ezredik előadásig 1899-1941. Bp., Kis Akadémia, 1941. 
 Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Magyar tudóslexikon. Főszerk. Nagy Ferenc. Bp., Better-MTESZ-OMIKK, 1997. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933. 
 Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar botanikusok
Magyar paleontológusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar hisztológusok
1882-ben született személyek
1935-ben elhunyt személyek
Hollendonner Ferenc ( Csehi , október – Budapest , április ) botanikus , paleontológus , műegyetemi tanár . Életpályája Hollendonner Ferenc és Vas Erzsébet fia . A budapesti tudományegyetemen szerzett középiskolai tanári , valamint és bölcsészdoktori okleveletben . Ez követőenben az ipari fák általános szövettanából, ben pedig az összehasonlító növényszövettanból nyert magántanári képesítést.1922 között a József Műegyetem Növénytani Tanszékének tanársegéde volt, 1935 között pedig az intézmény magántanára . Ezzel egyidejűleg1935 között a Pázmány Péter Tudományegyetemen is tanított.1921 között a budapesti Markó utcai Reálgimnázium, 1929 között a budapesti polgári iskolai tanárképző iskola, 1935 között pedig a budapesti Kölcsey Ferenc Reálgimnázium rendes tanára volt . Megalapította a korszerű magyar növényszövettant . Kidolgozta az elszenesedett fák mikroszkópos vizsgálatának ( az anthrakotomiának ) módszereit és ennek köszönhetően fontos következtetéseket vont le a magyarországi faszénmaradványokból a Magyarország területén élt ősember korának növényzetérc és éghajlati ingadozásaira vonatkozóan . Több ásatás famaradványait feldolgozta , köztük a Bükk hegységi barlangokét . Emlékezete A Rákoskeresztúri Temetőben helyezték örök nyugalomra.ben sírhelyét védetté nyilvánította a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság védetté nyilvánította . Szülőfalujában , Csehiben is emlékművét állították fel . Fontosabb művei A káposzta megsavanyodása. – A szárított növények színének megtartása. – A trópusi fák lombváltása . ( Természettudományi Közlöny , Néhány Evonymus parájának histológiai fejlődése . Egy. doktori értek. is . ( Növénytani Közlemények,és külön : Bp. , Az Alyssum arduini szárának anatómiájáról . ( Természettudományi Közlöny,és Botanikai Közlemények , Új adatok a luc- és vörösfenyő fájának összehasonlító szövettanához . ( Mathematikai és Természettudományi Értesítő,és külön : Bp. , A Biota orientalis Endl. és Thuja occidentalis L. fájának histológiai megkülönböztetése . ( Botanikai Közlemények , A cserfa és tölgyfa fájának megkülönböztetése . Fái Lászlóval , Róth Gyulával . ( Természettudományi Közlöny , A fenyőfélék fájának összehasonlító szövettana . Monográfia.táblával , anatómiai rajzzal . Az Országos Erdészeti Egyesület Deák Ferenc-alapítványábólarannyal jutalmazott munka . ( Bp. , Martinovics és társai kiásatásakor talált fadarabok vizsgálata. – Lucaszékek xylotomiai vizsgálata . ( Botanikai Közlemények , A fák keménysége. – A növényi selyem. – A fűz- és a nyárfa magjain levő szőrözet felhasználása ipari célokra . ( Természettudományi Közlöny , A kutyatej-félék kaucsuktartalma. – A gyapjúsás [ Eriophorum ] ipari használhatósága. – A tengeri fű. – A kávébóka ( Astragalus boeticus ) L. mint pótkávé. – A fa tápláló értéke . ( Természettudományi Közlöny , Az aquincumi római hordók és kútrészek fája . ( Botanikai Közlemények , A fák és vadon termő növények olajtartalma és ipari felhasználása. – A hazai tölgyek levél- és ággubacsainak felhasználása ipari célokra . Természettudományi Közlöny , Az aquincumi római szövet anyaga . ( Botanikai Közlemények , A paprika feldolgozása. – A vadgesztenye felhasználása szappan pótlására. – Dextrin készítése vadgesztenyéből. – Keményítő készítése vadgesztenyéből . ( Természettudományi Közlöny , Növényi szenek elszenesítése és fotografálása . ( Botanikai Közlemények , A gyékény mint cukoradó növény. – A Franck-kávé és készítése. – A fa elfolyósítása . ( Természettudományi Közlöny , A sajmeggy felhasználása kellemes illatú pipaszárak készítésére. – Pótkávé készítése cukorrépából . ( Természettudományi Közlöny , A magyarországi praehistorikus fák és faszenek mikroskopos vizsgálata.2. ( Mathematikai és Természettudományi Értesítő,és külön : Bp. , A cellulóz és a fa újabb kettősfestése . ( Botanikai Közlemények , Az avasi praehistorikus faszenek mikroszkopikus vizsgálata.táblával . ( Mathematikai és Természettudományi Értesítő , és külön : Bp. , jav. kiad . A Magyar Nemzeti Múzeum gróf Vigyázó ásatásai . Az évi ságvári ásatások eredménye . Többekkel . ( Archaeologiai Értesítő , A kőszeg-pogányvölgyi lignit mikroszkopikus vizsgálata.táblával . ( Mathematikai és Természettudományi Értesítő , Az aradi vértanúk bitófáinak xylotomiai vizsgálata . ( Botanikai Közlemények , A Bükk hegység fái az ősember idején . ( A magyar orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésének munkálatai , A szegedi botanikus kert artézi kútforrás famaradványainak xylotomiai vizsgálata . ( Acta Biologica , Az Alföld őstörténelem korabeli erdeinek meghatározása anthrakotomiai vizsgálatok alapján.táblával . ( Mathematikai és Természettudományi Értesítő , A táborhegyi sír maradványának mikroszkopikus vizsgálata . ( Bp. , A cserépfalusi Mussolini-barlang . Subalyuk . ( Geologica Hungarica , Jegyzetek Források Névpont További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Bartha István-Förster Rezső : A Kis Akadémia negyvenkét esztendeje az ezredik előadásig Bp. , Kis Akadémia , Das geistige Ungarn . Biographisches Lexikon . Hrsg . Oscar von Krücken , Imre Parlagi . Wien-Leipzig , W. Braumüller , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Magyar tudóslexikon . Főszerk . Nagy Ferenc . Bp. , Better-MTESZ-OMIKK , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Tolnai új világlexikona . Bp. , Tolnai , Új Idők lexikona . Bp. , Singer és Wolfner , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar botanikusok Magyar paleontológusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Magyar hisztológusok 1882-ben született személyek 1935-ben elhunyt személyek