Cigánd története
Cigánd története több mint  éves múltra tekinthet vissza. Anonymus írásából tudjuk, hogy ezen a vidéken már a honfoglalás korában megjelentek a magyarok, de régészeti kutatások bizonyítják, hogy már előtte is lakott volt. Az egységesen Zygand birtokként említett települést, 1347-ben egy birtokper kettészakította, de 1923-ban Kiscigánd és Nagycigánd újraegyesült. A Tisza sokáig meghatározó szerepet töltött be a település életében egészen a 19. század végéig, amikor is elkészültek a folyamszabályozási munkálatok. A lecsapolt ártéri területek és mocsarak helyén, táperőben gazdag földekhez juthattak a cigándiak. Ennek köszönhetően ugrásszerűen növekedett a lakosság száma, egészen a 20. század közepéig, amikor Cigánd lett a legjelentősebb bodrogközi település. Ezt követően a bevándorlás üteme lassult és a lakosság létszáma  fő körül állandósult. A   termelőszövetkezetek megalakulása után megindult a gépesítés és a nagyüzemi gazdálkodás, melynek hatására javultak ugyan a termelési eredmények, de a mezőgazdaság csökkenő munkaerőigénye miatt megindult a lassú elvándorlás. A rendszerváltás után a mezőgazdaságban végbemenő jelentős gépesítési hullám, a piacnyitás és az ezzel járó erős verseny tovább csökkentette a föld által eltartott lakosok számát. Az 1994-ben átadott II. Rákóczi Ferenc Tisza-hídnak köszönhetően a település elzártsága jelentősen csökkent, és 2004-ben várossá nyilvánították. A település dinamikus fejlődésének ellenére, 2013 óta az ország egyik legrosszabb gazdasági és társadalmi helyzetű járásának székhelye.

Földrajzi háttér
A történelmi Magyarország egyik legvizenyősebb része a Bodrogköz volt. Az alföldi jellegű kistáj délnyugati részén elszigetelve fekvő települést a 19. század közepéig még átjárhatatlan ingoványok és mocsarak vették körül. Ez a hely évszázadokon át a Tisza, a Bodrog és a Karcsa folyók szorításában lévő néhány dombtetőre épült település volt. A lápos részeken csak a kiemelkedő homokhátakon volt lehetőség a megtelepedésre. Cigánd a hajdani árvíz szintje fölé emelkedő nagyobb kiterjedésű szigeten telepedett meg. A sziget két kimagasló pontja volt a későbbi Kis- és Nagycigánd központja, s a központban felépített templom köré épült a falu.
Cigánd századokon át egy sajátosan zárt világot alkotott, amelyet az őszi esőzések és a tavaszi áradások után szinte megközelíteni sem lehetett. Az évszak túlnyomó részében csak sajkákkal lehetett közlekedni és a Tisza szabályozásáig igen nyomorúságos volt az itt élők helyzete. Ez a rendkívüli környezet sem tántorította el a helybélieket attól, hogy itt hagyják ezt a természet által megnehezített környezetet. Mivel termőföld nem volt, a férfiak számára a megélhetést a csíkászat, és a vadászat, míg a nők számára a harmatkása-, a sulyomszedés és a gyékényszövés jelentette.

A honfoglalástól a 19. század végéig
Cigánd határában az Árpád-korban több falutelepülés is létezett, de már előtte is lakott lehetett, ui. az ásatások során szláv és avar törzsek leletei kerültek felszínre. Az elpusztult faluhely egykori elhelyezkedésére utal többek között az Egyház-tag földrajzi név, de további régészeti érdekű területek lelhetők fel hajdani élővíz folyások magaspartjain, pl. a Víg-dűlőben, a Szenna-dűlőben, a Nagy-tagban, a Sere-dűlőben, a Garanya határrészen, vagy a Svarc-tagban. A település határában 14 régészeti lelőhely található.
A cigándi árapasztó tározó építését megelőzően, 2005 őszén nagyszabású régészeti feltárások kezdődtek, amelyek eredményeként késő bronzkori település nyomaira bukkantak. Ugyanitt egy kelta település néhány házalapja is előkerült, valamint egy 13. századi Árpád-kori pákásztanya, ahol elszórtan találtak karámokat, élelemtároló vermeket, lakóházakat.

Birtokviszonyok Cigándon
Cigánd első okleveles említése egy 1289-es adománylevélben olvasható, amikor a Tomaj nemzetségbeli „Sámod fia Miklós vejének, Berencsi Egyed fia Konrádnak adományozta Zygand nevű jószág felét.” Az említett Konrád neve a későbbi oklevelekben nem található, viszont a nemzetség Henei-ága bizonyíthatóan birtokosa volt még 1327–1377 között is.
Az egységesen Zygand-birtokként említett települést, 1347-ben egy hosszú ideig elhúzódó birtokper kettészakította. A fele-fele arányban megosztott birtokot már ekkor kétféleképpen nevezték. Később a Tiszához közelebb eső rész (az egykori Berencsi birtok) lett Nagy Czigánd, a birtok másik fele pedig (az egykori Losonczy-birtok) Kis Czigánd. A dézsmajegyzékek adatai alapján 1571-ben a két Cigándon közel 280 ember élt.
A fennmaradt 16–17. századi oklevelek alapján Cigánd birtokosai voltak még többek között a Serédy, Anárcsy (vagy Bacskai Anárcsy), Újlaky, Sennyey, Barkóczi, Vay és Ibrányi családok.

Vallási élet
1376–ban Egyházascigándi Domokos pereskedett egyik birtokostársa ellen, amely az első adat arra nézve, hogy Cigánd templommal rendelkező egyházas hely volt. Egy 1413-as oklevélben Egyházas Cigánd néven emlegetik. A 14. századvégi templom építésére vonatkozóan 1623-ig semmilyen írásos adat nem maradt fenn, hacsak azt nem tekintjük annak, hogy az egyház birtokában lévő legrégibb kegytárgy az a boros cinkanna, amelyen az 1525-ös évszám olvasható. 1629-től vannak írásos emlékek arra vonatkozóan, hogy a település lakossága felvette a református vallást. A 18. századtól a lakosság túlnyomó része református vallású volt, de a Tisza szabályozását követően, éltek itt szép számmal izraeliták is. A Bodrogközben egyedül itt volt zsidó hitközség rabbival és izraelita tanítóval. Nagy- és Kiscigánd református egyháza közös volt, nagycigándi székhellyel. A kezdetben Nagycigándhoz tartozó templom keleti szárnyát a helyi hagyomány szerint még a husziták építették, de erre nincs konkrét bizonyíték. Ezt a régi templomot 1793-ban kibővítették és a gótikus eredetű templomhoz 1836-ban építettek egy 32 méter magas harangtornyot. A Cigándi Református Egyházközség temploma ekkor nyerte el mai alakját.

A lakosság vallás szerinti megoszlásának alakulása:

A vizek által fenyegetett falu
A Tisza hosszú ideig meghatározta az itt élő emberek életét. Az árvízek elviselhetetlen körülményei ellenére soha nem a település elhagyását választották, hanem újabb és újabb kérelmekkel fordultak a vármegyéhez, hogy a Tisza szabályozását minél előbb kezdjék meg. Ennek első írásos nyoma 1781-ben kelt, de a tényleges munkálatokat igen hosszas huzavona után, csak 1857-ben kezdték meg, amikor két év alatt elkészítették a tiszai és a bodrogi töltéseket egészen Tokajig. A nem megfelelő átvágások miatt az 1869-es árvíz átszakította a kis- és nagycigándi gátakat, de a később megerősített védművek az 1876-os nagy árvíznek már ellenálltak. A Tisza szabályozása után a település termőföldterületének nagysága  holdra emelkedett. Innentől kezdve jelentőssé vált a burgonyatermesztés. A vízrendezés után művelés alá vont területek a nagybirtokokat gyarapították, és rendkívül magas volt az életképtelen törpebirtokokon gazdálkodó zsellérek aránya. Részben ez volt az oka annak, hogy az 1870-es években tömeges méreteket öltött az emberek Amerikába történő kivándorlása. A 19. század végén iparosok (ácsok, csizmadiák, kovácsok, kötélverők, molnárok stb.), kereskedők és kocsmárosok is megtelepedtek a faluban. 1873-ban a királyhelmeci járáshoz tartozó Kiscigándon 1857-en, Nagycigándon pedig 1555-en laktak. 1886-ban törvényben szabályozták a közigazgatás átszervezését, ami alapján a két falut kisközséggé nyilvánították.

A 20. század elejétől a rendszerváltásig

A „kisvasút” és a pontonhíd építése 

A Bodrogközi Gazdasági Vasút (BK.G.V) építése Nagycigándról indult két irányban 1912-ben. Ricse illetve Zemplénagárd irányába Királyhelmecre (30 km) és Tiszakarád felé Sárospatakra (39 km). A 760 mm-es nyomtávval épített Nagycigánd-Királyhelmec vonalat 1913. augusztus 13-án adták át.

A több évszázada működő tiszai révátkelő helyén, 1920-ban pontonhíd létesült Cigánd és Dombrád között, így a Tiszán átkelve a cigándiak könnyebben jutottak el a szabolcsi Rétköz falvaiba, mint a tőlük északkeletre fekvő bodrogközi településekre. Cigándnál 
1920 és 1994 között két pontonhíd volt a Tiszán. Az elsőt Tokajból szállították át, és 1944 őszén a visszavonuló német alakulatok felrobbantották. Maradványait a magyar csapatok felszedték és elvitték. 1952-ben Budapestről hozták el a Margit híd mellett felállított szerkezet egy részét. Ez üzemelt 1994-ig, az új cigándi Tisza-híd megépítéséig.

Több mint 22 éves szünet után, 2017. május 26-án Dombrád és Cigánd között, újraindult a kompközlekedés a Tiszán. A teljes kompberuházás értéke a vízi és a szárazföldi létesítményekkel együtt meghaladta a 100 millió forintot.

Kis- és Nagyczigánd egyesülése
1922-ben a két kisközség vezetése, a lakosság jóváhagyásával az egyesülés mellett döntött. A tervezet beadását követően a magyar királyi belügyminiszter jóváhagyása után, Kis- és Nagyczigánd hivatalosan is egyesült. Czigánd nagyközség egyesülési jegyzőkönyve 1923. október 10-én kelt, amelyben a képviselő-testület új szabályrendeletet alkotott. Ebben az időben a falu már a Bodrogköz magyar oldalon maradt részének legnagyobb települése volt. Cigánd látványos fejlődésen ment keresztül. Új községi szabályrendeletet és több infrastrukturális döntéseket hoztak. Ekkor határoztak a körorvosi állás megszervezéséről, vásártartási jog kérelmezéséről, a közútfejlesztéshez való hozzájárulásról, és elvi döntés született a villanyvilágításról, amelynek gyakorlati megvalósítására az 1950-es években került sor. A két község egyesülése után a népesség fokozatosan növekedni kezdett. Az 1930-as évek a községi építkezések évtizede volt. 1933-ban Kertész János községi bíró indítványozta Kozma György főispánnál, a falu szívében elterülő Tóhát belvíz levezetésére és feltöltésére irányuló megvalósítását és hogy a teret Kozma György térnek nevezzék el. 1938-ban ezen a téren közadakozásból építették fel Cigánd legelső emlékművét. Falán márványtábla hirdeti, az első világháborúban elesettek névsorát.

A márványtábla már az 1920-as években elkészült és egy ideig a református templom főbejárata felett volt elhelyezve, innen vitték át az emlékműre. Tetejéről a turult vandál kezek kétszer is letörték. Először a Rákosi rezsim hatalomra jutásakor, állítólag részeg provokátorok eltulajdonították. Másodszor pedig 2009-ben törték le , amíg 2014-ben Czigándy Varga Sándor szobrászművész új turulmadarával, az emlékművet az első világháború kitörésének 100. évfordulójára fel nem újították. A teret id. Fábián Sándor javaslatára 1946 óta nevezik Hősök terének , ahol azóta több emlékművet is felavattak. 1938 novemberében határoztak az új orvosi lakás építéséről is, amelyet az akkor még Kozma György téren hoztak létre. Cigánd nagyközség orvosává a sátoraljaújhelyi származású dr. Kottász Bélát, a szolnoki közkórház fiatal sebész orvosát nevezték ki 1941-ben.

Holokauszt Cigándon 

A zsidó családok egészen a Tisza szabályozásáig nem képeztek jelentős közösséget Cigándon. Akkor viszont a főleg kereskedelemből és iparból élő családok igen szép számban telepedtek le a faluban. 1920-ban már annyian voltak, hogy elérkezettnek látták az időt arra, hogy felépítsék saját templomukat. A zsidótörvények előírásainak megfelelően, 1944. április 16-án gyűjtötték őket össze a „kéttantermes iskolában” (ma a református egyház gyülekezeti terme), és három nap múlva továbbvitték őket a sátoraljaújhelyi gettóba, ahonnan egyenes út vezetett Auschwitzba. A holokauszt cigándi áldozatainak száma a fennmaradt iratok alapján 228 fő. Az életben maradt 82, többnyire zsidó fiatal közül 48 fő részben Budapesten, részben más vidéken, később az Amerikai Egyesült Államokban, Izraelben és Kanadában telepedett le. A háború és a deportálások után 70 évvel Cigánd Város Önkormányzata úgy döntött, hogy méltó emléket állít nemcsak a világháborúban meghaltak, hanem az egykoron itt élt zsidóság tiszteletére is. Ennek eleget téve az általános iskola mögött található zsidó temetőt megfelelő és kulturált körülmények közé helyezte, melyhez a MAZSIHISZ és magánadakozók adománya, valamint Nagy István: Fakuló emlékek nyomában– A cigándi zsidóságról-töredékesen című kiadvány bevétele is támogatást nyújtott. A temető méltó helyreállítása mellett egy emlékmű is készült. Czigándy Varga Sándor alkotását 2015. június 9-én avatták fel.

A szocializmus korszaka 

1945 márciusában a földosztás idején megalakult a Cigánd Községi Földigénylő Bizottság, amely a földet elsősorban a gazdasági cselédek, időszaki munkások és törpebirtokosok között osztotta fel. A cigándi határ földjeire 414 igénylő volt, akik között nemcsak helybeliek igényeltek és kaptak földet, hanem a környező falvak gazdái is. A földreformot követően földműves-szövetkezetek jöttek létre, amelyek alapjai voltak az 1948-ban megalakult mezőgazdasági termelőszövetkezeteknek. Az országos politikai helyzetnek megfelelően, Cigándon is megtörtént a kommunista hatalomátvétel, az államosítások, a választások helyett bevezetett szavazások és az 1950-ben bevezetett tanácsrendszer. Az 1950-es évek diktatúrája, valamint a nagy szegénység félelmet és ellenszenvet váltott ki a lakosságból. A tsz-ek szervezésének, Cigándon sem volt sok híve. Miután Cigánd „kiemelt” mezőgazdasági település volt, így az 1956-os forradalom után feloszlott téeszek újraszervezése központi feladat volt. Az akkori hatalom az egész Bodrogközt a termelőszövetkezeti mozgalom igájába hajtotta, csaknem kiirtva a középparaszti réteget, fokozva ezzel az elvándorlást. 1957 elején három tsz (Petőfi, Új Barázda, Haladás) próbált meg gazdálkodni rendkívül kis földterületen. Ebben az időben a cigándi „mintatéesz” a Petőfi volt. 1960-ban megalakult az Aranykalász Mgtsz, az Új Barázda helyett. 1963-ban alakult a Szőke Tisza Mgtsz, amely 1967-ben beleolvadt a Petőfi-tsz-be. „Cigánd népe ekkor már egyöntetűen a szocializmus útjára lépett.” 1971-ben sor került a két megmaradt tsz (Aranykalász, Petőfi) fúziójára, így jött létre az Egyesült MGTSZ melyet 1987 végéig szanáltak és helyette szakszövetkezet alakult, mely 1992-ig működött.

A nagyközség második emlékművét 1967-ben a cigándi úttörőcsapat emeltette, a nagy októberi forradalom emlékének 50. évfordulójára, az egykori Gagarin téren. A történelem ítélőszéke azonban a rendszerváltás után megsemmisítette.

Ebben az időszakban a település legfontosabb infrastrukturális fejlesztései, a következők voltak:
 Elektromos áram – ugyan már az 1950-es években is volt, de a község utcáit csak később, fokozatosan kötötték be az országos rendszerbe.
 Telefonhálózat – 1953–ban került sor az első vonalak bekötésére, aminek ekkoriban még anyagi vonzata sem volt, a posta ugyanis az állami intézményeknek ingyenesen szerelte be a vonalat és a készülékeket. 
 Vezetékes ivóvízhálózat – 1965-ben hét mélyfúrású kút és – mint annyi évszázadon át – még a Tisza adta az ivóvizet Cigánd lakosainak, egészen az 1972-ben átadott a vízmű megépítéséig.

Cigándot – csakúgy, mint a Bodrogköz többi községét – a zempléni városokkal (Újhely, Patak) a kisvasút kötötte össze. Cigándra ebben az időben öt pár vonat járt naponta. A Patak-Cigánd közötti 39 km-es utat 153 perc alatt tette meg, ami 21,6 km-es óránkénti átlagot jelentett. Az 1968-as közlekedéspolitikai koncepció következményeként, gazdaságtalanságára hivatkozva 1976. december 31-vel a kisvasút végleg megszűnt.

Az 1980-as évek második felére jellemző aszály miatt a már megvalósult beruházások nem biztosították a remélt hasznot. A megváltozott termelési szerkezet, a fokozódó gépesítés folytán a tsz egyre kevesebb embernek adott megélhetést, egyre nagyobb területek maradtak megműveletlenül. 1987 végére a Petőfi és Egyesült Mgtsz.-ek majd a Tisza Mezőgazdasági Szakszövetkezet felszámolásával, az elvándorlás 25–30%-os volt. A termelőszövetkezetek és a melléküzemágak megszűnésével a térségből gyakorlatilag eltűntek a munkahelyek, a gazdasági és foglalkoztatási kapacitások nem épültek újjá. Az itt működött termelőszövetkezetek még ezreket foglalkoztattak, fénykorukban ezernél is több embernek adtak munkát, ám az addigra nehéz helyzetbe került szövetkezetek teljesen leépültek. A földek és a felszámolásra ítélt szövetkezetek vagyona kevés ember kezében koncentrálódott, a kárpótlási jegyekkel, valamint a szövetkezeti részjegyekkel az emberek jelentős többsége nem tudott mit kezdeni, így olcsón adták el őket. Ennek az lett az eredménye, hogy a tőkekoncentráció kevés tulajdonos kezében összpontosult és egy egészségtelen birtokszerkezet alakult ki. A kevés dolgozónak is alig fele talált megélhetést a térségben.

{|  width=0%
|-
! style="background:#40e0d0;" colspan="2"|Cigánd ismertebb régi és jelenlegi helyneveinek eredete
|-
| Ady Endre utca 
|Régi nevén: Klány-tag. Ennek a területnek a tulajdonosa zsidó volt. A zsidótörvények hatályba lépése után, ezen a területen már az 1940-es évek elején elkezdtek építkezni, ez pedig az évtized közepén általánossá vált. Hivatalos nevét a tanácsok megalakulásakor kapta. Egy ideig még a határrész neve után ismerték jobban.
|-
| Állomás 
| A kisvasút 1977-es megszűnéséig annak az állomása ezen a helyen volt.
|-
| Aranykalász-tanya 
| A termelőszövetkezetek egyesülése előtt az Aranykalász nevű szövetkezet központi tanyája volt itt. Innen ered a név.
|-
| Átjáró  
| Itt vezetett át a Fő utca a vasúton és a Ricse felé haladó közúton (Vasút utca). 
|-
| Báró-tag  
|1945-ig a Sennyey bárók birtokához tartozó terület volt a cigándi határban. 
|-
|Béla-tanya  
|Cigándhoz tartozó külterületi település. Cigándtól északra. 1945 előtt báró Sennyey Béla birtokának volt a tanyaközpontja. Nevét a volt tulajdonos keresztneve után kapta.
|-
|Berger-tag  
|Ezen a területen sok bérlő gazdálkodott, s a bérlő által használt területet rendszerint a bérlő nevéről nevezték el. Ez a terület is bérlőjéről kapta nevét.
|-
|Butyka  
|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő kocsma. Nevét a faházról kapta.
|-
|Csarnok 
|A sátoraljaújhelyi Tejipari Vállalat tejgyűjtő állomása volt. 
|-
|Csatorna 
|A 19. század végén kezdett lecsapolási munkálatok után a területen is kiépítették a belvízlevezető csatornarendszert. Ez a csatorna is a belvíz levezetésére szolgáló egyik csatornája a cigándi határnak.
|-
|Csicsókás 
|A bárói birtokon régen vetették ezt a növényt a vadállomány, s főleg a vaddisznók téli táplálására, mivel ezt a burgonyához hasonló növényt télen könnyen kitúrhatták a laza talajból. Ez a terület azért kapta ezt a nevet, mert ezt a növényt gyakran vetették ide.
|-
|Csonka-járó 
|Lejáró a Tiszára. A régi cigándi útnál vezetett le oda. Ezért kapta ezt a nevet.
|-
|Dögtér 
|A községben elhullott jószágokat ezen a területen lehetett, illetve volt szabad elföldelni. Innen a név.
|-
|Egyház-tag 
|1945 előtt ez a terület a református egyház tulajdonában volt és a lelkész javadalmához tartozott. Azért is kapta ezt a nevet.
|-
|Elefánt-tag 
|A terület nevét egykori zsidó bérlőjének nevéről kapta.
|-
|Erzsébet-tanya 
|A Cigánd határában levő Sennyey birtok egyik tanyája volt. A nagybirtok gazdasági cselédei laktak itt. Nevének eredete azonban ismeretlen.
|-
|Felső kocsma 
|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában lévő, az állomás melletti italbolt neve.
|-
|Fő utca
|Az egykori kisvasúttól a Tiszáig húzódó, a falun átvezető út neve.
|-
|Ér utca
|A Tisza kiöntésekor ez a terület mindig vizes rész volt. A víz csak nehezen húzódott vissza. Innen a név.
|-
|Gagarin tér
|1967-ben az egykori pártház előtti teret nevezték el Jurij Gagarinról. 1990-ig hívták így. Ezt követően 2017-ben ezen a helyen hozták létre az 56-os emlékteret, ahol Borsi Antal alkotása kapott helyet. 
|-
|Garami-bolt|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő vegyesbolt. Nevét a boltvezető neve után kapta.
|-
|Gazda dombja|A falusi lakosság által használt homokbánya.
|-
|Gödény|A település cigány lakosságának nagy része ezen a területen lakik.
|-
|Gödény-tó|Nevét a pelikán vízimadárról kapta.
|-
|Gorsó-dűlő|Az urasági tanya körül elterülő földek neve.
|-
|Gorsó-tanya|A Gorsó nevű területen levő urasági tanyának volt ez a neve. Az urasági birtok gazdasági cselédei laktak ezen a tanyán.
|-
|Gyilkos erdő||Ez a tiszaparti erdő azért kapta, s őrizte meg ezt a nevet, mert 1959-ben féltékenységi okok miatt egy 19 éves tiszacsermelyi fiú meggyilkolta 17 éves barátnőjét.
|-
|Hajnal utca|Hivatalos nevét az utca 1950-ben kapta. Addig Koricka néven volt ismert, melynek eredetére nincs magyarázat.
|-
|Határ utca|Nagycigánd és Kiscigánd között ez az utca volt a határ 1923-ig, a két falu egyesüléséig. Az 1866-os kataszteri térkép alapján, a régi neve Mezsdje útcza volt. 
|-
|Holt-Tisza|Vízmeder, mely a szabályozás után feleslegessé vált. Napjainkban minden áradáskor feltöltődik.
|-
|Hősi emlékmű|A község lakói által 1938-ban emelt, az első világháborúban elesettek emlékoszlopa a Hősök terén. A település első emlékműve.
|-
|Hősök tere|Emlékpark, a Fő utca és az Új élet utca által lehatárolt területen, a katolikus templom közvetlen környezetében. A tér régi neve Kozma György tér volt. Helyén kezdetben tó volt. Ma itt található a város legtöbb köztéri alkotása és a Bodrogközi Múzeumportával együtt a város szíve, közösségi és kulturális életének fontos helyszíne.
|-
|Iskola utca|Hivatalos nevét azért kapta, mert az utcában van több oktatást szolgáló épület. Az 1836-os úrbéri térképen (a közszájon ismertebb Tóhát helyett) még Tó homoka szerepel.
|-
|Kertköz utca|Az utcának ez volt a népi neve, s ebből keletkezett a hivatalos neve. Eredete azonban ismeretlen.
|-
|Kis-Gyékényes|A 19. századvégi lecsapolási munkálatok előtt ezen a területen a főnövény a gyékény volt. Ezért kapta ez a terület a nevét.
|-
|Kiscigándi járó|A kiscigándi lakosok lejárója volt a Tiszára. Azért kapta ezt a nevet.
|-
|Központi iskola|Az általános iskola központi épülete.
|-
|Kultúrház|A község művelődési háza, amely 1953-tól Rákosi Mátyás nevét viselte, 1961-től Móricz Zsigmond nevét vette fel, amelyben a rendszerváltásig mozi is működött. 2000-ig az épülettel egy fedél alatt volt a Községi Könyvtár is. 2000-ben teljesen átalakították az épületet és Nagy Dezső Művelődési Ház nevet kapta az intézmény. 
|-
|Likmány-tag|A területet egy Likmány nevű ember bérelte. Az ő neve után kapta ezt a nevet.
|-
|Médium|A terület nevének eredete ismeretlen.
|-
|Mérlegház|A termelőszövetkezet hídmérlegéhez kapcsolódó épület neve.
|-
|Náci-tag|A terület bérlőjéről, illetve tulajdonosáról kapta nevét.
|-
|Nagybolt|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő bolt neve. Mivel az alapterülete a többinél nagyobb volt.
|-
|Nagycigándi járó|Nagycigánd lakói ezen az úton jutottak le a Tiszára.
|-
|Nagy-homok|Az itt levő földterület nagy része homoktalaj. Innen kapta e terület a nevét.
|-
|Orsó-szög|A terület nevének eredete ismeretlen.
|-
|Pácini út|A vasúttól kezdődő Pácin felé vezető út neve.
|-
|Palló-szög|A terület nevének eredete ismeretlen.
|-
|Paptag|A 18. századtól 1945-ig a református egyház tulajdonában volt ez a terület. A 19. század végén bekövetkezett lecsapolásig több tó is volt itt, melyeken a református egyház halásztatott. Így ismerjük az 1620-as években Cigándon a Pap tava területet, amely a lecsapolás után eltűnt, s a területet Paptagnak nevezték. A Pesty-féle gyűjtésben még megtaláljuk a Pap tava elnevezést. Jelenleg ez a terület az Arany János, a Felszabadulás, a Bartók Béla, a Rákóczi Ferenc és a Mátyás utcákat foglalja magába.
|-
|Pártház|1990-ig az MSZMP nagyközségi pártbizottsága működött az épületben, de alkalmanként képzőművészeti kiállításoknak is helyet adott. Ma az épületben varroda működik.
|-
|Patkó-kanyar|Régi nevén Csapó-gödör. Az első név eredete ismeretlen. A második nevet azért kapta, mert itt a töltés patkó alakban meghajlik. Hajdanán a Tisza itt átszakította a töltést és így erősítették meg.
|-
|Petőfi Sándor utca|Amíg a két Cigánd nem egyesült, ez volt a nagycigándi főutca. Az 1866-os kataszteri térkép alapján a régi neve: Piacz útcza.
|-
|Petőfi-tanya|A falu egyik termelőszövetkezetének a központi tanyája.
|-
|Piactér|Heti piacok tartására biztosított hely az egykori Kiscigándon. Valamikor víz alatt állt ez a terület. A Bodrogközi Múzeumporta főbejárata előtti teret, 2015-ben megszüntették. 
|-
|Rádvány utca|Korábban nagyon sáros utca volt, szinte beleragadtak itt a szekerek a sárba (rádványba). Azért kapta ezt a nevet.
|-
|Református templom|A református egyház temploma. Az épület gót stílusban épült. Jelentős egyháza volt már a 15. században. Egy 1413-as oklevélben Egyházas Cigánd néven emlegették.
|-
|Svarc-tag|A terület egykori zsidó bérlőjének (Schwartz) nevét viseli.
|-
|Tanácsház|1950-ig községházaként a helyi közigazgatás székhelye volt. 1990-ig Tanácsházaként működött. 1990-től itt kezdte meg működését az önkormányzat, s működött itt addig, míg nem vásárolta meg a volt tsz székházat. Várossá nyilvánítása után okmányiroda, majd 2015-től kormányablak létesült benne.
|-
|Téglagödör|Vályogvetéshez, a téglaégetéshez szükséges földet, agyagot innen bányászták ki a vályogvető cigányok. A Füzes utca és Petőfi Sándor utca sarkán lévő gödröt a rendszerváltás után feltöltötték. 2011-ben labdarúgó pályát alakítottak ki a helyén.
|-
|Tisza újsor|Korábban itt rendezték a vásárt, azonban az idők folyamán egyre többen építkeztek ide. Ma már teljesen beépített, lakott terület.
|-
|Tsz-iroda|A szövetkezetek egyesülése után lett az egyesült szövetkezet irodája. Jelenleg a cigándi önkormányzat működési helye.
|-
|Új élet utca|Az utca régi neve Tóhát utca illetve Tó homoka utca, legalábbis az 1836-os úrbéri térképeken így szerepel. Új hivatalos nevét az az első tanácsválasztás alkalmával kapta. 
|-
|Új iskola|Az iskolások zsúfoltságának megszüntetése céljából 1974-ben épült új iskolaépület, tornateremmel. 2012-ben felújították és még egy szinttel megemelték.
|-
|Varroda|A Fő út mentén álló kétszintes épület eredetileg zsinagóga volt. |1920-ban a cigándi zsidó hitközösség saját zsinagógát épített. A második világháború alatt az épület megsérült és egy ideig nem is állították helyre. 1950-ben helyreállították és egy ideig négy terme iskolaként működött, később privatizálták és az 1970-es évektől varrodaként működött. A Hegyalja Ruházati Ktsz. kihelyezett üzeme volt. Jelenleg teljesen elhanyagolt állapotban van. Ma a varroda az egykori pártház épületében működik.
|-
|Vásártér|Cigánd vásártartó helye. Évenként négy alkalommal volt a faluban országos állat- és kirakodóvásár. A vásárt mindig ezen a területen tartják. Innen a név.
|-
|Villám utca|Nevét azért kapta, mert egy vihar alkalmával villámcsapás következtében az utcában 9 ház leégett.
|-
|Vitéz-tag|Az első világháború után a vitézzé avatott frontharcosok számára kiosztott földterület kapta ezt a nevet.
|-
|Viztorony|A községi törpevízmű víztároló tornya az Iskola utcában. 1972-ben emelték. 
|-
|Zsidótemető|Az egykori zsidó lakosság 1940-ig használta. Ma holokauszt emlékhely.
|}

 A rendszerváltástól napjainkig 
 Politikai viszonyok 
{{szövegdoboz| A Magyar Köztársaság elnöke 52/2004. (V. 25.) KE határozata, városi cím adományozásáról.cím adományozásáról|publisher= Magyar Közlöny 70. szám (2004. május 25.) 7211 old.

|}}

1990-ben Cigándon is megtartották a rendszerváltás utáni első szabad önkormányzati választásokat, melynek polgármesterévé az 1987 őszén szanált tsz-ek felszámolásának irányítására visszatért Németh Károlyt választották. Függetlenségét megőrizve még négy alkalommal választották újra. 2004- ben az ő irányítása alatt kapott városi rangot a település és 2010-es leváltásáig húsz éven át irányította azt.

A 2010-es magyarországi önkormányzati választáson négy polgármesterjelölt indult Cigánd vezetéséért, köztük a már hatodszor induló Németh Károly is. A polgármester választáson Oláh Krisztián kapta ugyan a legtöbb szavazatot, de az eredményt a választási bizottság megsemmisítette és elrendelte a szavazás megismétlését. Ugyanis egy magánszemély jelezte, hogy szervezetten szállították a szavazásra jogosultakat, ételt és italt osztottak nekik, kampánycsendsértések is voltak és „cédulákon előre meg volt jelölve hogy kire kell szavazni, mely cédulák kézről-kézre jártak”, vagyis befolyásolták a szabad választást. A döntésnél a testület figyelembe vette, hogy a polgármester-választáson a két legtöbb szavazatot kapott jelölt között mindössze 42 szavazat különbség volt, az egyéni listás választáson pedig a mandátumot már nem szerző jelölt 6 vokssal maradt le attól, akit képviselőnek választottak. A megismételt választást október 30-án tartották. Ezen a 2360 szavazópolgár közül 1634-en adták le voksukat. Itt a polgármester-jelöltek közül a független Oláh Krisztián nyert 892 szavazattal, míg a települést 1990 óta vezető Németh Károly szintén független jelöltre 709-en voksoltak. Tehát a megismételt választást is Oláh Krisztián nyerte, majd a 2014-es majd a  2019-es választások óta jelenleg is ő a város polgármestere.

 Gazdasági helyzet 
Az 1990-es években lezajlott társadalmi-gazdasági folyamatok lényeges hatást gyakoroltak a népesség gazdasági aktivitás szerinti összetételére. Az átalakulás folyamatában, a gazdálkodási formák összetétele Cigándon is jelentősen megváltozott és új vállalkozási formák jelentek meg. A legtöbb vállalkozás a kereskedelem, a mezőgazdaság, az építőipar, a szállítás, a raktározás, a posta és a távközlés nemzetgazdasági ágban működött. A településen a vállalkozások 65,5%-a nem tartott alkalmazottat, 50-nél több fővel működő vállalkozás pedig nem volt Cigándon. 1995 óta halmozottan hátrányos település, ahol a legnagyobb problémák a helyi munkalehetőségek az iskolázottság és a közlekedés területén jelentkeztek. Az elmúlt években több program és fejlesztés is történt a városban, de a felhalmozódott problémák felszámolásához ezek az erőfeszítések nem voltak elegendőek. A működő vállalkozások száma az 1996. évi 87-ről 2003-ra 84-re csökkent, amiben az egyéni vállalkozások számának lassú fogyása játszott szerepet. A városi önkormányzat már több éve pályázik közfoglalkoztatási programokra, de az igazi áttörést a 2013-as év hozta meg a kisváros életében. Ebben az évben a START programokban több mint 200 főnek sikerült munkát biztosítani (mezőgazdasági, állattenyésztési, belvízelvezetési, belterületi közutak karbantartására irányuló és egyéb értékteremtő közfoglalkoztatási programokban), és ezzel a térség legnagyobb foglalkoztatójává vált a város önkormányzata. A közfoglalkoztatottak és a támogatások segítségével kialakításra került egy állattartó telep, megépült a savanyító üzem, a korszerűbb térkő gyártásnak köszönhetően járdák újultak meg. A közfoglalkoztatási programok nagyban segítették a város fejlődését, értéket és munkahelyet teremtettek, valamint képzést biztosítottak az alacsony iskolai végzettségűek számára.

 A város fejlődése 
 Az új Tisza-híd építése 

A közúti személy- és teherforgalom a Tiszán át, 1994-ig kompon bonyolódott le Cigánd és Dombrád között. A térségébe tervezendő állandó híd körvonalai már az 1980-as évek második felében fogalmazódtak meg, de a közlekedési minisztérium csak 1991-ben határozta el a megépítését, a bodrogközi települések elzártságának csökkentésére. Ezt megelőzően egy megvalósítási tanulmány kimutatta, hogy a régi polgári Tisza-híd rácsos felszerkezete alkalmas, a Cigánd térségében építendő új híd megvalósításához. A cigándiak régi álma valósult meg, amikor 1993. május 21-én a Tisza 597+600 folyam-kilométer szelvényében elkezdték építeni a II. Rákóczi Ferenc Tisza-hidat. A híd Cigándot, illetve Tiszakanyárt észak felől elkerülve épült meg. Az ártéri szerkezetekkel együtt 532 méter hosszú létesítményt 1994. november 19-én adták át ünnepélyesen a forgalomnak. A cigándi Tisza-híd várostörténeti jelentőségű építmény, melynek átadása után időjárástól, évszakoktól függetlenül megnyílt az út Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye, elsősorban a 15 km-re lévő Kisvárda irányába, jelentősen csökkentve a település elszigeteltségét.

 Cigánd-Tiszakarádi árapasztó tározó  
A Vásárhelyi-terv Továbbfejlesztése keretében 2005.szeptemberében kezdték el építeni az állami költségvetés által finanszírozott, az országban elsőként megépült Cigánd-tiszakarádi árapasztó tározót. A létesítmény az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság (ÉVIZIG) működési területén, a Bodrogközi ártéri öblözetben, a Cigánd és Ricse közötti térségben fekszik. Árvíz esetén mintegy 25 cm-es vízszintcsökkenést eredményez, a Tisza adott szakaszán. Hatása Záhony és Kisköre közötti Tisza szakaszon érvényesül. Az új töltések koronaszintje egy méterrel magasabb a tározási szintnél. A tározót körülvevő mintegy 24 km hosszú új töltés jelzi a határokat, melyen végig aszfaltozott kerékpárút is fut, ami csatlakozik az országos kerékpárút-hálózathoz. A 16,5 milliárd forintos beruházást, 2008. november 14-én Szabó Imre adta át ünnepélyes keretek között. A tározó átlagos vízmélysége 3,8 méter, ez azonban csak rendkívüli árvízi helyzetekben állhat elő. A „mesterséges tó” felülete ekkor 24,7 négyzetkilométer, ami nagyjából a Velencei-tó területének felel meg. A befogadott víz mennyisége: 94 millió köbméter. 

 Oktatás és kultúra 
 Az általános iskola rövid története 
Amióta Cigánd lakossága felvette a református hitet, azóta folyik oktatás a településen. Ennek első írásos emlékei 1629-ből valók. Az első igazi, nagy jelentőségű néptanító Sőregi Márton 1868-ban került Cigándra. Nemcsak kitűnő tanító volt, de házi gyógyszertárából is szolgáltatott gyógymódjaival, 1905-ig sok fájdalmat megenyhített. Igen sok betegen segített, mivel a településen ekkor még nem volt orvosi ellátás. A Tisza szabályozását követően a lakosság számának növekedésével, az 1900-ig osztatlan egytanítós iskolát bővíteni kellett. 

Az 1905/06-os tanévre már két kántortanítói és két tanítónői állás várt betöltésre, amelyekből az egyiket Kántor Mihály töltötte be, akit egy év után véglegesítettek. 1907-ben és 1912-ben megtoldották a már meglévő osztálytermeket így az ősi iskolaépület két tanteremmel bővült. 1904 és 1934 között a tanulók létszáma 278-ról 572-re nőtt. Az 1930-as években a reformátuson kívül, még három felekezeti iskola működött a faluban. Az izraelita népiskola, valamint a községhez tartozó Erzsébet- és Bélatanyán pedig egy-egy római katolikus népiskola működött. 1939-ben két állami iskolát szerveztek három tanteremmel. A tanköteles tanulók száma ekkor 750 volt. Az 1952/53-as tanévben 19 osztályban és 9 tanteremben szűkösködött a 768 tanuló. A Temető utcai (mai központi) iskolát 1963-ban emeletráépítéssel bővítették, ezáltal 6-ra növekedett a tantermek száma. Itt működött 1964-68 között a cigándi gimnázium is. 1970-es évek elején tovább javult a tantermi ellátottság helyzete. 1998-ban az általános iskola felvette Kántor Mihály nevét.Az iskolában képzőművészet, zeneművészet, néptánc és moderntánc oktatása is elkezdődött. 2007-ben az iskola 
tagintézményei lettek Révleányvár és Zemplénagárd iskolái. Az intézmény három épületéből az alsó tagozatos iskolaépület teljesen fel lett újítva 2010 és 2012 között, míg a Központi iskola tetőszerkezetét 2011-ben újították fel. 2013-ban pedig a napelemes energiatermelő rendszert is elkészült az intézménybe. 2013-tól az iskola állami fenntartásba került, az önkormányzat az üzemeltetéséért felelős. A tanulók száma 2018-ban  fő volt. 2023. március 29-én átadásra kerül a felújított és közel  négyzetméterrel (4 tanteremmel) bővített iskola, melynek keretében megújult az intézmény infrastruktúrája. A projekt  fő felső tagozatos tanulót érint.

Cigánd iskolaigazgatói a 20. század elejétől napjainkig: 

 A Művelődési Központ rövid története  

A településen már a 20. század elején elismerésre méltó művelődési tevékenység zajlott, melynek helyszínei akkor az iskola és a vendéglő voltak. A növekvő igények miatt elengedhetetlenül szükségessé vált egy kultúrház építése, melyet 1951.augusztus 20-án adtak át. Volt benne olvasóterem, színpaddal rendelkező nagy bálterem, ami egyúttal filmvetítésre is alkalmas volt. Az 1950-es években a kultúrház Rákosi Mátyás nevét viselte, amit az 1956-os forradalmat követően természetesen elhagytak. Öt évig nem volt hivatalosan elnevezve a művelődési ház. 1961-ben azonban felvette Móricz Zsigmond nevét. Az 1960-as évek közepétől igazi művelődési központtá fejlődött az intézmény. Ebben az időben 250-300 hivatásos előadóművész fordult meg évente a Művelődési Házban ahol Ifjúsági Klub és Színjátszó Kör is működött, valamint itt tartották próbáikat a tánccsoportok. A mozielőadások már 1939-ben beindultak a települásen, amely 1951-ben tevődött át a művelődési házba és egészen a rendszerváltásig itt működött. A kultúra mindig is kiemelt jelentőségű volt Cigánd életében. Az időközben korszerűtlenné vált 50 éves Művelődési Ház teljes körű felújítását, átépítését határozta el a képviselő-testület, melynek anyagi hátterét 2000 tavaszára meg is teremtette. A jelentős átépítés elkészülése után az intézményt, a település kulturális területén egykor kiemelkedően tevékenykedő kántortanítóról, Nagy Dezsőről nevezték el. Az átalakítással sikerült elérni, hogy a Bodrogköz legnagyobb befogadóképességű színházterme, mely konferenciák rendezésére is alkalmas Cigándon valósult meg. A Művelődési Ház átadása óta több országos és regionális rendezvénynek is otthont adott. A Művelődési Központ részt vett a környező városok kulturális rendezvényeinek szervezésében is. 2014- ben egy önerős fejlesztés eredményeként 200 fős színházteremmel bővült az épület.

 A városi könyvtár rövid története  

Az első könyvtárak a református egyház kezelésében, már 1898-tól léteztek az akkori Földművelésügyi Minisztérium
anyagi támogatásával.
. 1934-ben 4 könyvtár működött a településen, az egyháziakon kívül a Levente Egyesület illetve a községi elöljáróság finanszírozásában. A könyvtári könyvek összes száma ekkor 600 db volt. Az első nyilvános könyvtár az 1950-ben átadott Művelődési Házban kezdte meg működését. Az megújított községi könyvtár 1963. április 4-én kezdte meg működését 1953 kötettel. 1963 végére, a beiratkozott olvasók száma 525 fő, a lakosság 10%-a. A könyvtár állománya 1969-re 6946 kötetre nőtt. A könyvtár épületének első bővítésére 1986-ban került sor, az addig 63 négyzetméteres alapterület megduplázódott. Az iskolai és községi könyvtár összevonása 1997-ben történt meg, az 1361 db-os iskolai könyvállomány beolvadt a községi könyvtár állományába. A könyvtár életében mérföldkő a Millenniumi Év''. 2000. augusztus 20-án önálló épületbe költözött a könyvtár, melynek alapterülete 153 m2-re bővült, a könyvtári dokumentumok száma ekkor már 16 061 db volt, a beiratkozott olvasók száma pedig 631 fő, a lakosság 17%-a. A könyvtárat 2010-ben akadálymentesítette az Önkormányzat.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források
 

 
 
 
 
 
  
  
 

  
  

Települések történelme
Magyar városok történelme
Magyar települések történelme
Cigánd története több mint éves múltra tekinthet vissza . Anonymus írásából tudjuk , hogy ezen a vidéken már a honfoglalás korában megjelentek a magyarok , de régészeti kutatások bizonyítják , hogy már előtte is lakott volt . Az egységesen Zygand birtokként említett települést, ben egy birtokper kettészakította , deban Kiscigánd és Nagycigánd újraegyesült . A Tisza sokáig meghatározó szerepet töltött be a település életében egészen a század végéig , amikor is elkészültek a folyamszabályozási munkálatok . A lecsapolt ártéri területek és mocsarak helyén , táperőben gazdag földekhez juthattak a cigándiak . Ennek köszönhetően ugrásszerűen növekedett a lakosság száma , egészen a század közepéig , amikor Cigánd lett a legjelentősebb bodrogközi település . Ezt követően a bevándorlás üteme lassult és a lakosság létszáma fő körül állandósult . A termelőszövetkezetek megalakulása után megindult a gépesítés és a nagyüzemi gazdálkodás , melynek hatására javultak ugyan a termelési eredmények , de a mezőgazdaság csökkenő munkaerőigénye miatt megindult a lassú elvándorlás . A rendszerváltás után a mezőgazdaságban végbemenő jelentős gépesítési hullám , a piacnyitás és az ezzel járó erős verseny tovább csökkentette a föld által eltartott lakosok számát . Azben átadott II. Rákóczi Ferenc Tisza-hídnak köszönhetően a település elzártsága jelentősen csökkent , ésben várossá nyilvánították . A település dinamikus fejlődésének ellenére, óta az ország egyik legrosszabb gazdasági és társadalmi helyzetű járásának székhelye . Földrajzi háttér A történelmi Magyarország egyik legvizenyősebb része a Bodrogköz volt . Az alföldi jellegű kistáj délnyugati részén elszigetelve fekvő települést a század közepéig még átjárhatatlan ingoványok és mocsarak vették körül . Ez a hely évszázadokon át a Tisza , a Bodrog és a Karcsa folyók szorításában lévő néhány dombtetőre épült település volt . A lápos részeken csak a kiemelkedő homokhátakon volt lehetőség a megtelepedésre . Cigánd a hajdani árvíz szintje fölé emelkedő nagyobb kiterjedésű szigeten telepedett meg . A sziget két kimagasló pontja volt a későbbi Kis- és Nagycigánd központja , s a központban felépített templom köré épült a falu . Cigánd századokon át egy sajátosan zárt világot alkotott , amelyet az őszi esőzések és a tavaszi áradások után szinte megközelíteni sem lehetett . Az évszak túlnyomó részében csak sajkákkal lehetett közlekedni és a Tisza szabályozásáig igen nyomorúságos volt az itt élők helyzete . Ez a rendkívüli környezet sem tántorította el a helybélieket attól , hogy itt hagyják ezt a természet által megnehezített környezetet . Mivel termőföld nem volt , a férfiak számára a megélhetést a csíkászat , és a vadászat , míg a nők számára a harmatkása- , a sulyomszedés és a gyékényszövés jelentette . A honfoglalástól a század végéig Cigánd határában az Árpád-korban több falutelepülés is létezett , de már előtte is lakott lehetett , ui . az ásatások során szláv és avar törzsek leletei kerültek felszínre . Az elpusztult faluhely egykori elhelyezkedésére utal többek között az Egyház-tag földrajzi név , de további régészeti érdekű területek lelhetők fel hajdani élővíz folyások magaspartjain , pl. a Víg-dűlőben , a Szenna-dűlőben , a Nagy-tagban , a Sere-dűlőben , a Garanya határrészen , vagy a Svarc-tagban . A település határábanrégészeti lelőhely található . A cigándi árapasztó tározó építését megelőzően,őszén nagyszabású régészeti feltárások kezdődtek , amelyek eredményeként késő bronzkori település nyomaira bukkantak . Ugyanitt egy kelta település néhány házalapja is előkerült , valamint egy századi Árpád-kori pákásztanya , ahol elszórtan találtak karámokat , élelemtároló vermeket , lakóházakat . Birtokviszonyok Cigándon Cigánd első okleveles említése egyes adománylevélben olvasható , amikor a Tomaj nemzetségbeli „ Sámod fia Miklós vejének , Berencsi Egyed fia Konrádnak adományozta Zygand nevű jószág felét.” Az említett Konrád neve a későbbi oklevelekben nem található , viszont a nemzetség Henei-ága bizonyíthatóan birtokosa volt még1377 között is . Az egységesen Zygand-birtokként említett települést, ben egy hosszú ideig elhúzódó birtokper kettészakította . A fele-fele arányban megosztott birtokot már ekkor kétféleképpen nevezték . Később a Tiszához közelebb eső rész ( az egykori Berencsi birtok ) lett Nagy Czigánd , a birtok másik fele pedig ( az egykori Losonczy-birtok ) Kis Czigánd . A dézsmajegyzékek adatai alapjánben a két Cigándon közelember élt . A fennmaradt17. századi oklevelek alapján Cigánd birtokosai voltak még többek között a Serédy , Anárcsy ( vagy Bacskai Anárcsy ) , Újlaky , Sennyey, Barkóczi , Vay és Ibrányi családok . Vallási élet 1376–ban Egyházascigándi Domokos pereskedett egyik birtokostársa ellen , amely az első adat arra nézve , hogy Cigánd templommal rendelkező egyházas hely volt . Egyas oklevélben Egyházas Cigánd néven emlegetik . A századvégi templom építésére vonatkozóanig semmilyen írásos adat nem maradt fenn , hacsak azt nem tekintjük annak , hogy az egyház birtokában lévő legrégibb kegytárgy az a boros cinkanna , amelyen azös évszám olvasható.től vannak írásos emlékek arra vonatkozóan , hogy a település lakossága felvette a református vallást . A századtól a lakosság túlnyomó része református vallású volt , de a Tisza szabályozását követően , éltek itt szép számmal izraeliták is . A Bodrogközben egyedül itt volt zsidó hitközség rabbival és izraelita tanítóval . Nagy- és Kiscigánd református egyháza közös volt , nagycigándi székhellyel . A kezdetben Nagycigándhoz tartozó templom keleti szárnyát a helyi hagyomány szerint még a husziták építették , de erre nincs konkrét bizonyíték . Ezt a régi templomotban kibővítették és a gótikus eredetű templomhozban építettek egyméter magas harangtornyot . A Cigándi Református Egyházközség temploma ekkor nyerte el mai alakját . A lakosság vallás szerinti megoszlásának alakulása : A vizek által fenyegetett falu A Tisza hosszú ideig meghatározta az itt élő emberek életét . Az árvízek elviselhetetlen körülményei ellenére soha nem a település elhagyását választották , hanem újabb és újabb kérelmekkel fordultak a vármegyéhez , hogy a Tisza szabályozását minél előbb kezdjék meg . Ennek első írásos nyomaben kelt , de a tényleges munkálatokat igen hosszas huzavona után , csakben kezdték meg , amikor két év alatt elkészítették a tiszai és a bodrogi töltéseket egészen Tokajig . A nem megfelelő átvágások miatt azes árvíz átszakította a kis- és nagycigándi gátakat , de a később megerősített védművek azos nagy árvíznek már ellenálltak . A Tisza szabályozása után a település termőföldterületének nagysága holdra emelkedett . Innentől kezdve jelentőssé vált a burgonyatermesztés . A vízrendezés után művelés alá vont területek a nagybirtokokat gyarapították , és rendkívül magas volt az életképtelen törpebirtokokon gazdálkodó zsellérek aránya . Részben ez volt az oka annak , hogy azes években tömeges méreteket öltött az emberek Amerikába történő kivándorlása . A század végén iparosok ( ácsok , csizmadiák , kovácsok , kötélverők , molnárok stb. ) , kereskedők és kocsmárosok is megtelepedtek a faluban.ban a királyhelmeci járáshoz tartozó Kiscigándonen , Nagycigándon pedigen laktak.ban törvényben szabályozták a közigazgatás átszervezését , ami alapján a két falut kisközséggé nyilvánították . A század elejétől a rendszerváltásig A „ kisvasút” és a pontonhíd építése A Bodrogközi Gazdasági Vasút ( BK.G.V ) építése Nagycigándról indult két iránybanben . Ricse illetve Zemplénagárd irányába Királyhelmecrekm ) és Tiszakarád felé Sárospatakrakm ) . Amm-es nyomtávval épített Nagycigánd-Királyhelmec vonalat augusztusán adták át . A több évszázada működő tiszai révátkelő helyén, ban pontonhíd létesült Cigánd és Dombrád között , így a Tiszán átkelve a cigándiak könnyebben jutottak el a szabolcsi Rétköz falvaiba , mint a tőlük északkeletre fekvő bodrogközi településekre . Cigándnál 1920 ésközött két pontonhíd volt a Tiszán . Az elsőt Tokajból szállították át , ésőszén a visszavonuló német alakulatok felrobbantották . Maradványait a magyar csapatok felszedték és elvitték.ben Budapestről hozták el a Margit híd mellett felállított szerkezet egy részét . Ez üzemeltig , az új cigándi Tisza-híd megépítéséig . Több mintéves szünet után , májusán Dombrád és Cigánd között , újraindult a kompközlekedés a Tiszán . A teljes kompberuházás értéke a vízi és a szárazföldi létesítményekkel együtt meghaladta amillió forintot . Kis- és Nagyczigánd egyesülése 1922-ben a két kisközség vezetése , a lakosság jóváhagyásával az egyesülés mellett döntött . A tervezet beadását követően a magyar királyi belügyminiszter jóváhagyása után , Kis- és Nagyczigánd hivatalosan is egyesült . Czigánd nagyközség egyesülési jegyzőkönyve októberén kelt , amelyben a képviselő-testület új szabályrendeletet alkotott . Ebben az időben a falu már a Bodrogköz magyar oldalon maradt részének legnagyobb települése volt . Cigánd látványos fejlődésen ment keresztül . Új községi szabályrendeletet és több infrastrukturális döntéseket hoztak . Ekkor határoztak a körorvosi állás megszervezéséről , vásártartási jog kérelmezéséről , a közútfejlesztéshez való hozzájárulásról , és elvi döntés született a villanyvilágításról , amelynek gyakorlati megvalósítására azes években került sor . A két község egyesülése után a népesség fokozatosan növekedni kezdett . Azas évek a községi építkezések évtizede volt.ban Kertész János községi bíró indítványozta Kozma György főispánnál , a falu szívében elterülő Tóhát belvíz levezetésére és feltöltésére irányuló megvalósítását és hogy a teret Kozma György térnek nevezzék el.ban ezen a téren közadakozásból építették fel Cigánd legelső emlékművét . Falán márványtábla hirdeti , az első világháborúban elesettek névsorát . A márványtábla már azas években elkészült és egy ideig a református templom főbejárata felett volt elhelyezve , innen vitték át az emlékműre . Tetejéről a turult vandál kezek kétszer is letörték . Először a Rákosi rezsim hatalomra jutásakor , állítólag részeg provokátorok eltulajdonították . Másodszor pedigben törték le , amígben Czigándy Varga Sándor szobrászművész új turulmadarával , az emlékművet az első világháború kitörésének évfordulójára fel nem újították . A teret id . Fábián Sándor javaslatáraóta nevezik Hősök terének , ahol azóta több emlékművet is felavattak.november ében határoztak az új orvosi lakás építéséről is , amelyet az akkor még Kozma György téren hoztak létre . Cigánd nagyközség orvosává a sátoraljaújhelyi származású dr. Kottász Bélát , a szolnoki közkórház fiatal sebész orvosát nevezték kiben . Holokauszt Cigándon A zsidó családok egészen a Tisza szabályozásáig nem képeztek jelentős közösséget Cigándon . Akkor viszont a főleg kereskedelemből és iparból élő családok igen szép számban telepedtek le a faluban.ban már annyian voltak , hogy elérkezettnek látták az időt arra , hogy felépítsék saját templomukat . A zsidótörvények előírásainak megfelelően , áprilisán gyűjtötték őket össze a „ kéttantermes iskolában” ( ma a református egyház gyülekezeti terme ) , és három nap múlva továbbvitték őket a sátoraljaújhelyi gettóba , ahonnan egyenes út vezetett Auschwitzba . A holokauszt cigándi áldozatainak száma a fennmaradt iratok alapjánfő . Az életben maradt többnyire zsidó fiatal közülfő részben Budapesten , részben más vidéken , később az Amerikai Egyesült Államokban , Izraelben és Kanadában telepedett le . A háború és a deportálások utánévvel Cigánd Város Önkormányzata úgy döntött , hogy méltó emléket állít nemcsak a világháborúban meghaltak , hanem az egykoron itt élt zsidóság tiszteletére is . Ennek eleget téve az általános iskola mögött található zsidó temetőt megfelelő és kulturált körülmények közé helyezte , melyhez a MAZSIHISZ és magánadakozók adománya , valamint Nagy István : Fakuló emlékek nyomában– A cigándi zsidóságról-töredékesen című kiadvány bevétele is támogatást nyújtott . A temető méltó helyreállítása mellett egy emlékmű is készült . Czigándy Varga Sándor alkotását júniusén avatták fel . A szocializmus korszaka 1945 márciusában a földosztás idején megalakult a Cigánd Községi Földigénylő Bizottság , amely a földet elsősorban a gazdasági cselédek , időszaki munkások és törpebirtokosok között osztotta fel . A cigándi határ földjeireigénylő volt , akik között nemcsak helybeliek igényeltek és kaptak földet , hanem a környező falvak gazdái is . A földreformot követően földműves-szövetkezetek jöttek létre , amelyek alapjai voltak azban megalakult mezőgazdasági termelőszövetkezeteknek . Az országos politikai helyzetnek megfelelően , Cigándon is megtörtént a kommunista hatalomátvétel , az államosítások , a választások helyett bevezetett szavazások és azben bevezetett tanácsrendszer . Azes évek diktatúrája , valamint a nagy szegénység félelmet és ellenszenvet váltott ki a lakosságból . A tsz-ek szervezésének , Cigándon sem volt sok híve . Miután Cigánd „ kiemelt” mezőgazdasági település volt , így azos forradalom után feloszlott téeszek újraszervezése központi feladat volt . Az akkori hatalom az egész Bodrogközt a termelőszövetkezeti mozgalom igájába hajtotta , csaknem kiirtva a középparaszti réteget , fokozva ezzel az elvándorlást.elején három tsz ( Petőfi , Új Barázda , Haladás ) próbált meg gazdálkodni rendkívül kis földterületen . Ebben az időben a cigándi „ mintatéesz” a Petőfi volt.ban megalakult az Aranykalász Mgtsz , az Új Barázda helyett.ban alakult a Szőke Tisza Mgtsz , amelyben beleolvadt a Petőfi-tsz-be . „ Cigánd népe ekkor már egyöntetűen a szocializmus útjára lépett.”ben sor került a két megmaradt tsz ( Aranykalász , Petőfi ) fúziójára , így jött létre az Egyesült MGTSZ melyetvégéig szanáltak és helyette szakszövetkezet alakult , melyig működött . A nagyközség második emlékművétben a cigándi úttörőcsapat emeltette , a nagy októberi forradalom emlékének évfordulójára , az egykori Gagarin téren . A történelem ítélőszéke azonban a rendszerváltás után megsemmisítette . Ebben az időszakban a település legfontosabb infrastrukturális fejlesztései , a következők voltak : Elektromos áram – ugyan már azes években is volt , de a község utcáit csak később , fokozatosan kötötték be az országos rendszerbe . Telefonhálózat –ban került sor az első vonalak bekötésére , aminek ekkoriban még anyagi vonzata sem volt , a posta ugyanis az állami intézményeknek ingyenesen szerelte be a vonalat és a készülékeket . Vezetékes ivóvízhálózat –ben hét mélyfúrású kút és – mint annyi évszázadon át – még a Tisza adta az ivóvizet Cigánd lakosainak , egészen azben átadott a vízmű megépítéséig . Cigándot – csakúgy , mint a Bodrogköz többi községét – a zempléni városokkal ( Újhely , Patak ) a kisvasút kötötte össze . Cigándra ebben az időben öt pár vonat járt naponta . A Patak-Cigánd közöttikm-es utatperc alatt tette meg , ami6 km-es óránkénti átlagot jelentett . Azas közlekedéspolitikai koncepció következményeként , gazdaságtalanságára hivatkozva decembervel a kisvasút végleg megszűnt . Azas évek második felére jellemző aszály miatt a már megvalósult beruházások nem biztosították a remélt hasznot . A megváltozott termelési szerkezet , a fokozódó gépesítés folytán a tsz egyre kevesebb embernek adott megélhetést , egyre nagyobb területek maradtak megműveletlenül.végére a Petőfi és Egyesült Mgtsz.-ek majd a Tisza Mezőgazdasági Szakszövetkezet felszámolásával , az elvándorlás30%-os volt . A termelőszövetkezetek és a melléküzemágak megszűnésével a térségből gyakorlatilag eltűntek a munkahelyek , a gazdasági és foglalkoztatási kapacitások nem épültek újjá . Az itt működött termelőszövetkezetek még ezreket foglalkoztattak , fénykorukban ezernél is több embernek adtak munkát , ám az addigra nehéz helyzetbe került szövetkezetek teljesen leépültek . A földek és a felszámolásra ítélt szövetkezetek vagyona kevés ember kezében koncentrálódott , a kárpótlási jegyekkel , valamint a szövetkezeti részjegyekkel az emberek jelentős többsége nem tudott mit kezdeni , így olcsón adták el őket . Ennek az lett az eredménye , hogy a tőkekoncentráció kevés tulajdonos kezében összpontosult és egy egészségtelen birtokszerkezet alakult ki . A kevés dolgozónak is alig fele talált megélhetést a térségben . { | width=0 % |- ! style=" background : #40e0d0 ; " colspan=" 2" |Cigánd ismertebb régi és jelenlegi helyneveinek eredete |- | Ady Endre utca |Régi nevén : Klány-tag . Ennek a területnek a tulajdonosa zsidó volt . A zsidótörvények hatályba lépése után , ezen a területen már azes évek elején elkezdtek építkezni , ez pedig az évtized közepén általánossá vált . Hivatalos nevét a tanácsok megalakulásakor kapta . Egy ideig még a határrész neve után ismerték jobban . |- | Állomás | A kisvasútes megszűnéséig annak az állomása ezen a helyen volt . |- | Aranykalász-tanya | A termelőszövetkezetek egyesülése előtt az Aranykalász nevű szövetkezet központi tanyája volt itt . Innen ered a név . |- | Átjáró | Itt vezetett át a Fő utca a vasúton és a Ricse felé haladó közúton ( Vasút utca ) . |- | Báró-tag |1945-ig a Sennyey bárók birtokához tartozó terület volt a cigándi határban . |- |Béla-tanya |Cigándhoz tartozó külterületi település . Cigándtól északra.előtt báró Sennyey Béla birtokának volt a tanyaközpontja . Nevét a volt tulajdonos keresztneve után kapta . |- |Berger-tag |Ezen a területen sok bérlő gazdálkodott , s a bérlő által használt területet rendszerint a bérlő nevéről nevezték el . Ez a terület is bérlőjéről kapta nevét . |- |Butyka |A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő kocsma . Nevét a faházról kapta . |- |Csarnok |A sátoraljaújhelyi Tejipari Vállalat tejgyűjtő állomása volt . |- |Csatorna |A század végén kezdett lecsapolási munkálatok után a területen is kiépítették a belvízlevezető csatornarendszert . Ez a csatorna is a belvíz levezetésére szolgáló egyik csatornája a cigándi határnak . |- |Csicsókás |A bárói birtokon régen vetették ezt a növényt a vadállomány , s főleg a vaddisznók téli táplálására , mivel ezt a burgonyához hasonló növényt télen könnyen kitúrhatták a laza talajból . Ez a terület azért kapta ezt a nevet , mert ezt a növényt gyakran vetették ide . |- |Csonka-járó |Lejáró a Tiszára . A régi cigándi útnál vezetett le oda . Ezért kapta ezt a nevet . |- |Dögtér |A községben elhullott jószágokat ezen a területen lehetett , illetve volt szabad elföldelni . Innen a név . |- |Egyház-tag |1945 előtt ez a terület a református egyház tulajdonában volt és a lelkész javadalmához tartozott . Azért is kapta ezt a nevet . |- |Elefánt-tag |A terület nevét egykori zsidó bérlőjének nevéről kapta . |- |Erzsébet-tanya |A Cigánd határában levő Sennyey birtok egyik tanyája volt . A nagybirtok gazdasági cselédei laktak itt . Nevének eredete azonban ismeretlen . |- |Felső kocsma |A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában lévő , az állomás melletti italbolt neve . |- |Fő utca |Az egykori kisvasúttól a Tiszáig húzódó , a falun átvezető út neve . |- |Ér utca |A Tisza kiöntésekor ez a terület mindig vizes rész volt . A víz csak nehezen húzódott vissza . Innen a név . |- |Gagarin tér |1967-ben az egykori pártház előtti teret nevezték el Jurij Gagarinról.ig hívták így . Ezt követőenben ezen a helyen hozták létre azos emlékteret , ahol Borsi Antal alkotása kapott helyet . |- |Garami-bolt|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő vegyesbolt . Nevét a boltvezető neve után kapta . |- |Gazda dombja|A falusi lakosság által használt homokbánya . |- |Gödény|A település cigány lakosságának nagy része ezen a területen lakik . |- |Gödény-tó|Nevét a pelikán vízimadárról kapta . |- |Gorsó-dűlő|Az urasági tanya körül elterülő földek neve . |- |Gorsó-tanya|A Gorsó nevű területen levő urasági tanyának volt ez a neve . Az urasági birtok gazdasági cselédei laktak ezen a tanyán . |- |Gyilkos erdő||Ez a tiszaparti erdő azért kapta , s őrizte meg ezt a nevet , mertben féltékenységi okok miatt egyéves tiszacsermelyi fiú meggyilkoltaéves barátnőjét . |- |Hajnal utca|Hivatalos nevét az utcaben kapta . Addig Koricka néven volt ismert , melynek eredetére nincs magyarázat . |- |Határ utca|Nagycigánd és Kiscigánd között ez az utca volt a határig , a két falu egyesüléséig . Azos kataszteri térkép alapján , a régi neve Mezsdje útcza volt . |- |Holt-Tisza|Vízmeder , mely a szabályozás után feleslegessé vált . Napjainkban minden áradáskor feltöltődik . |- |Hősi emlékmű|A község lakói általban emelt , az első világháborúban elesettek emlékoszlopa a Hősök terén . A település első emlékműve . |- |Hősök tere|Emlékpark , a Fő utca és az Új élet utca által lehatárolt területen , a katolikus templom közvetlen környezetében . A tér régi neve Kozma György tér volt . Helyén kezdetben tó volt . Ma itt található a város legtöbb köztéri alkotása és a Bodrogközi Múzeumportával együtt a város szíve , közösségi és kulturális életének fontos helyszíne . |- |Iskola utca|Hivatalos nevét azért kapta , mert az utcában van több oktatást szolgáló épület . Azos úrbéri térképen ( a közszájon ismertebb Tóhát helyett ) még Tó homoka szerepel . |- |Kertköz utca|Az utcának ez volt a népi neve , s ebből keletkezett a hivatalos neve . Eredete azonban ismeretlen . |- |Kis-Gyékényes|A századvégi lecsapolási munkálatok előtt ezen a területen a főnövény a gyékény volt . Ezért kapta ez a terület a nevét . |- |Kiscigándi járó|A kiscigándi lakosok lejárója volt a Tiszára . Azért kapta ezt a nevet . |- |Központi iskola|Az általános iskola központi épülete . |- |Kultúrház|A község művelődési háza , amelytól Rákosi Mátyás nevét viselte,től Móricz Zsigmond nevét vette fel , amelyben a rendszerváltásig mozi is működött.ig az épülettel egy fedél alatt volt a Községi Könyvtár is.ben teljesen átalakították az épületet és Nagy Dezső Művelődési Ház nevet kapta az intézmény . |- |Likmány-tag|A területet egy Likmány nevű ember bérelte . Az ő neve után kapta ezt a nevet . |- |Médium|A terület nevének eredete ismeretlen . |- |Mérlegház|A termelőszövetkezet hídmérlegéhez kapcsolódó épület neve . |- |Náci-tag|A terület bérlőjéről , illetve tulajdonosáról kapta nevét . |- |Nagybolt|A bodrogközi ÁFÉSZ tulajdonában és üzemeltetésében levő bolt neve . Mivel az alapterülete a többinél nagyobb volt . |- |Nagycigándi járó|Nagycigánd lakói ezen az úton jutottak le a Tiszára . |- |Nagy-homok|Az itt levő földterület nagy része homoktalaj. Innen kapta e terület a nevét . |- |Orsó-szög|A terület nevének eredete ismeretlen . |- |Pácini út|A vasúttól kezdődő Pácin felé vezető út neve . |- |Palló-szög|A terület nevének eredete ismeretlen . |- |Paptag|A századtólig a református egyház tulajdonában volt ez a terület . A század végén bekövetkezett lecsapolásig több tó is volt itt , melyeken a református egyház halásztatott . Így ismerjük azas években Cigándon a Pap tava területet , amely a lecsapolás után eltűnt , s a területet Paptagnak nevezték . A Pesty-féle gyűjtésben még megtaláljuk a Pap tava elnevezést . Jelenleg ez a terület az Arany János , a Felszabadulás , a Bartók Béla , a Rákóczi Ferenc és a Mátyás utcákat foglalja magába . |- |Pártház|1990-ig az MSZMP nagyközségi pártbizottsága működött az épületben , de alkalmanként képzőművészeti kiállításoknak is helyet adott . Ma az épületben varroda működik . |- |Patkó-kanyar|Régi nevén Csapó-gödör . Az első név eredete ismeretlen . A második nevet azért kapta , mert itt a töltés patkó alakban meghajlik . Hajdanán a Tisza itt átszakította a töltést és így erősítették meg . |- |Petőfi Sándor utca|Amíg a két Cigánd nem egyesült , ez volt a nagycigándi főutca . Azos kataszteri térkép alapján a régi neve : Piacz útcza . |- |Petőfi-tanya|A falu egyik termelőszövetkezetének a központi tanyája . |- |Piactér|Heti piacok tartására biztosított hely az egykori Kiscigándon . Valamikor víz alatt állt ez a terület . A Bodrogközi Múzeumporta főbejárata előtti teret, ben megszüntették . |- |Rádvány utca|Korábban nagyon sáros utca volt , szinte beleragadtak itt a szekerek a sárba ( rádványba ) . Azért kapta ezt a nevet . |- |Református templom|A református egyház temploma . Az épület gót stílusban épült . Jelentős egyháza volt már a században . Egyas oklevélben Egyházas Cigánd néven emlegették . |- |Svarc-tag|A terület egykori zsidó bérlőjének ( Schwartz ) nevét viseli . |- |Tanácsház|1950-ig községházaként a helyi közigazgatás székhelye volt.ig Tanácsházaként működött.től itt kezdte meg működését az önkormányzat , s működött itt addig , míg nem vásárolta meg a volt tsz székházat . Várossá nyilvánítása után okmányiroda , majdtől kormányablak létesült benne . |- |Téglagödör|Vályogvetéshez , a téglaégetéshez szükséges földet , agyagot innen bányászták ki a vályogvető cigányok . A Füzes utca és Petőfi Sándor utca sarkán lévő gödröt a rendszerváltás után feltöltötték.ben labdarúgó pályát alakítottak ki a helyén . |- |Tisza újsor|Korábban itt rendezték a vásárt , azonban az idők folyamán egyre többen építkeztek ide . Ma már teljesen beépített , lakott terület . |- |Tsz-iroda|A szövetkezetek egyesülése után lett az egyesült szövetkezet irodája . Jelenleg a cigándi önkormányzat működési helye . |- |Új élet utca|Az utca régi neve Tóhát utca illetve Tó homoka utca , legalábbis azos úrbéri térképeken így szerepel . Új hivatalos nevét az az első tanácsválasztás alkalmával kapta . |- |Új iskola|Az iskolások zsúfoltságának megszüntetése céljábólben épült új iskolaépület , tornateremmel.ben felújították és még egy szinttel megemelték . |- |Varroda|A Fő út mentén álló kétszintes épület eredetileg zsinagóga volt . |1920-ban a cigándi zsidó hitközösség saját zsinagógát épített . A második világháború alatt az épület megsérült és egy ideig nem is állították helyre.ben helyreállították és egy ideig négy terme iskolaként működött , később privatizálták és azes évektől varrodaként működött . A Hegyalja Ruházati Ktsz. kihelyezett üzeme volt . Jelenleg teljesen elhanyagolt állapotban van . Ma a varroda az egykori pártház épületében működik . |- |Vásártér|Cigánd vásártartó helye . Évenként négy alkalommal volt a faluban országos állat- és kirakodóvásár . A vásárt mindig ezen a területen tartják . Innen a név . |- |Villám utca|Nevét azért kapta , mert egy vihar alkalmával villámcsapás következtében az utcábanház leégett . |- |Vitéz-tag|Az első világháború után a vitézzé avatott frontharcosok számára kiosztott földterület kapta ezt a nevet . |- |Viztorony|A községi törpevízmű víztároló tornya az Iskola utcában.ben emelték . |- |Zsidótemető|Az egykori zsidó lakosságig használta . Ma holokauszt emlékhely . | } A rendszerváltástól napjainkig Politikai viszonyok { { szövegdoboz| A Magyar Köztársaság elnöke2004. ( V . ) KE határozata , városi cím adományozásáról.cím adományozásáról|publisher= Magyar Közlöny szám május) old . | } } 1990-ben Cigándon is megtartották a rendszerváltás utáni első szabad önkormányzati választásokat , melynek polgármesterévé azőszén szanált tsz-ek felszámolásának irányítására visszatért Németh Károlyt választották . Függetlenségét megőrizve még négy alkalommal választották újra. ben az ő irányítása alatt kapott városi rangot a település éses leváltásáig húsz éven át irányította azt . Aes magyarországi önkormányzati választáson négy polgármesterjelölt indult Cigánd vezetéséért , köztük a már hatodszor induló Németh Károly is . A polgármester választáson Oláh Krisztián kapta ugyan a legtöbb szavazatot , de az eredményt a választási bizottság megsemmisítette és elrendelte a szavazás megismétlését . Ugyanis egy magánszemély jelezte , hogy szervezetten szállították a szavazásra jogosultakat , ételt és italt osztottak nekik , kampánycsendsértések is voltak és „ cédulákon előre meg volt jelölve hogy kire kell szavazni , mely cédulák kézről-kézre jártak” , vagyis befolyásolták a szabad választást . A döntésnél a testület figyelembe vette , hogy a polgármester-választáson a két legtöbb szavazatot kapott jelölt között mindösszeszavazat különbség volt , az egyéni listás választáson pedig a mandátumot már nem szerző jelöltvokssal maradt le attól , akit képviselőnek választottak . A megismételt választást októberán tartották . Ezen aszavazópolgár közülen adták le voksukat . Itt a polgármester-jelöltek közül a független Oláh Krisztián nyertszavazattal , míg a településtóta vezető Németh Károly szintén független jelöltreen voksoltak . Tehát a megismételt választást is Oláh Krisztián nyerte , majd aes majd a es választások óta jelenleg is ő a város polgármestere . Gazdasági helyzet Azes években lezajlott társadalmi-gazdasági folyamatok lényeges hatást gyakoroltak a népesség gazdasági aktivitás szerinti összetételére . Az átalakulás folyamatában , a gazdálkodási formák összetétele Cigándon is jelentősen megváltozott és új vállalkozási formák jelentek meg . A legtöbb vállalkozás a kereskedelem , a mezőgazdaság , az építőipar , a szállítás , a raktározás , a posta és a távközlés nemzetgazdasági ágban működött . A településen a vállalkozások5%-a nem tartott alkalmazottat,nél több fővel működő vállalkozás pedig nem volt Cigándon.óta halmozottan hátrányos település , ahol a legnagyobb problémák a helyi munkalehetőségek az iskolázottság és a közlekedés területén jelentkeztek . Az elmúlt években több program és fejlesztés is történt a városban , de a felhalmozódott problémák felszámolásához ezek az erőfeszítések nem voltak elegendőek . A működő vállalkozások száma az évirőlrare csökkent , amiben az egyéni vállalkozások számának lassú fogyása játszott szerepet . A városi önkormányzat már több éve pályázik közfoglalkoztatási programokra , de az igazi áttörést aas év hozta meg a kisváros életében . Ebben az évben a START programokban több mintfőnek sikerült munkát biztosítani ( mezőgazdasági , állattenyésztési , belvízelvezetési , belterületi közutak karbantartására irányuló és egyéb értékteremtő közfoglalkoztatási programokban ) , és ezzel a térség legnagyobb foglalkoztatójává vált a város önkormányzata . A közfoglalkoztatottak és a támogatások segítségével kialakításra került egy állattartó telep , megépült a savanyító üzem , a korszerűbb térkő gyártásnak köszönhetően járdák újultak meg . A közfoglalkoztatási programok nagyban segítették a város fejlődését , értéket és munkahelyet teremtettek , valamint képzést biztosítottak az alacsony iskolai végzettségűek számára . A város fejlődése Az új Tisza-híd építése A közúti személy- és teherforgalom a Tiszán át,ig kompon bonyolódott le Cigánd és Dombrád között . A térségébe tervezendő állandó híd körvonalai már azas évek második felében fogalmazódtak meg , de a közlekedési minisztérium csakben határozta el a megépítését , a bodrogközi települések elzártságának csökkentésére . Ezt megelőzően egy megvalósítási tanulmány kimutatta , hogy a régi polgári Tisza-híd rácsos felszerkezete alkalmas , a Cigánd térségében építendő új híd megvalósításához . A cigándiak régi álma valósult meg , amikor májusén a Tisza600 folyam-kilométer szelvényében elkezdték építeni a II. Rákóczi Ferenc Tisza-hidat . A híd Cigándot , illetve Tiszakanyárt észak felől elkerülve épült meg . Az ártéri szerkezetekkel együttméter hosszú létesítményt novemberén adták át ünnepélyesen a forgalomnak . A cigándi Tisza-híd várostörténeti jelentőségű építmény , melynek átadása után időjárástól , évszakoktól függetlenül megnyílt az út Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye , elsősorban akm-re lévő Kisvárda irányába , jelentősen csökkentve a település elszigeteltségét . Cigánd-Tiszakarádi árapasztó tározó A Vásárhelyi-terv Továbbfejlesztése keretébenszeptemberében kezdték el építeni az állami költségvetés által finanszírozott , az országban elsőként megépült Cigánd-tiszakarádi árapasztó tározót . A létesítmény az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság ( ÉVIZIG ) működési területén , a Bodrogközi ártéri öblözetben , a Cigánd és Ricse közötti térségben fekszik . Árvíz esetén mintegycm-es vízszintcsökkenést eredményez , a Tisza adott szakaszán . Hatása Záhony és Kisköre közötti Tisza szakaszon érvényesül . Az új töltések koronaszintje egy méterrel magasabb a tározási szintnél . A tározót körülvevő mintegykm hosszú új töltés jelzi a határokat , melyen végig aszfaltozott kerékpárút is fut , ami csatlakozik az országos kerékpárút-hálózathoz . A5 milliárd forintos beruházást , novemberén Szabó Imre adta át ünnepélyes keretek között . A tározó átlagos vízmélysége8 méter , ez azonban csak rendkívüli árvízi helyzetekben állhat elő . A „ mesterséges tó” felülete ekkor7 négyzetkilométer , ami nagyjából a Velencei-tó területének felel meg . A befogadott víz mennyisége: millió köbméter . Oktatás és kultúra Az általános iskola rövid története Amióta Cigánd lakossága felvette a református hitet , azóta folyik oktatás a településen . Ennek első írásos emlékeiből valók . Az első igazi , nagy jelentőségű néptanító Sőregi Mártonban került Cigándra . Nemcsak kitűnő tanító volt , de házi gyógyszertárából is szolgáltatott gyógymódjaival,ig sok fájdalmat megenyhített . Igen sok betegen segített , mivel a településen ekkor még nem volt orvosi ellátás . A Tisza szabályozását követően a lakosság számának növekedésével , azig osztatlan egytanítós iskolát bővíteni kellett . Az06-os tanévre már két kántortanítói és két tanítónői állás várt betöltésre , amelyekből az egyiket Kántor Mihály töltötte be , akit egy év után véglegesítettek.ben ésben megtoldották a már meglévő osztálytermeket így az ősi iskolaépület két tanteremmel bővült.ésközött a tanulók létszámarólre nőtt . Azas években a reformátuson kívül , még három felekezeti iskola működött a faluban . Az izraelita népiskola , valamint a községhez tartozó Erzsébet- és Bélatanyán pedig egy-egy római katolikus népiskola működött.ben két állami iskolát szerveztek három tanteremmel . A tanköteles tanulók száma ekkorvolt . Az53-as tanévbenosztályban éstanteremben szűkösködött atanuló . A Temető utcai ( mai központi ) iskolátban emeletráépítéssel bővítették , ezáltalra növekedett a tantermek száma . Itt működöttközött a cigándi gimnázium is.es évek elején tovább javult a tantermi ellátottság helyzete.ban az általános iskola felvette Kántor Mihály nevét.Az iskolában képzőművészet , zeneművészet , néptánc és moderntánc oktatása is elkezdődött.ben az iskola tagintézményei lettek Révleányvár és Zemplénagárd iskolái . Az intézmény három épületéből az alsó tagozatos iskolaépület teljesen fel lett újítvaésközött , míg a Központi iskola tetőszerkezetétben újították fel.ban pedig a napelemes energiatermelő rendszert is elkészült az intézménybe.tól az iskola állami fenntartásba került , az önkormányzat az üzemeltetéséért felelős . A tanulók számaban fő volt. márciusén átadásra kerül a felújított és közel négyzetméterreltanteremmel ) bővített iskola , melynek keretében megújult az intézmény infrastruktúrája . A projekt fő felső tagozatos tanulót érint . Cigánd iskolaigazgatói a század elejétől napjainkig : A Művelődési Központ rövid története A településen már a század elején elismerésre méltó művelődési tevékenység zajlott , melynek helyszínei akkor az iskola és a vendéglő voltak . A növekvő igények miatt elengedhetetlenül szükségessé vált egy kultúrház építése , melyetaugusztusán adtak át . Volt benne olvasóterem , színpaddal rendelkező nagy bálterem , ami egyúttal filmvetítésre is alkalmas volt . Azes években a kultúrház Rákosi Mátyás nevét viselte , amit azos forradalmat követően természetesen elhagytak . Öt évig nem volt hivatalosan elnevezve a művelődési ház.ben azonban felvette Móricz Zsigmond nevét . Azas évek közepétől igazi művelődési központtá fejlődött az intézmény . Ebben az időbenhivatásos előadóművész fordult meg évente a Művelődési Házban ahol Ifjúsági Klub és Színjátszó Kör is működött , valamint itt tartották próbáikat a tánccsoportok . A mozielőadások márben beindultak a települásen , amelyben tevődött át a művelődési házba és egészen a rendszerváltásig itt működött . A kultúra mindig is kiemelt jelentőségű volt Cigánd életében . Az időközben korszerűtlenné váltéves Művelődési Ház teljes körű felújítását , átépítését határozta el a képviselő-testület , melynek anyagi hátteréttavaszára meg is teremtette . A jelentős átépítés elkészülése után az intézményt , a település kulturális területén egykor kiemelkedően tevékenykedő kántortanítóról , Nagy Dezsőről nevezték el . Az átalakítással sikerült elérni , hogy a Bodrogköz legnagyobb befogadóképességű színházterme , mely konferenciák rendezésére is alkalmas Cigándon valósult meg . A Művelődési Ház átadása óta több országos és regionális rendezvénynek is otthont adott . A Művelődési Központ részt vett a környező városok kulturális rendezvényeinek szervezésében is. ben egy önerős fejlesztés eredményekéntfős színházteremmel bővült az épület . A városi könyvtár rövid története Az első könyvtárak a református egyház kezelésében , mártól léteztek az akkori Földművelésügyi Minisztérium anyagi támogatásával. .benkönyvtár működött a településen , az egyháziakon kívül a Levente Egyesület illetve a községi elöljáróság finanszírozásában . A könyvtári könyvek összes száma ekkordb volt . Az első nyilvános könyvtár azben átadott Művelődési Házban kezdte meg működését . Az megújított községi könyvtár áprilisén kezdte meg működésétkötettel.végére , a beiratkozott olvasók számafő , a lakosság-a . A könyvtár állományarekötetre nőtt . A könyvtár épületének első bővítéséreban került sor , az addignégyzetméteres alapterület megduplázódott . Az iskolai és községi könyvtár összevonásaben történt meg , azdb-os iskolai könyvállomány beolvadt a községi könyvtár állományába . A könyvtár életében mérföldkő a Millenniumi Év''. augusztusán önálló épületbe költözött a könyvtár , melynek alapterületem2-re bővült , a könyvtári dokumentumok száma ekkor már061 db volt , a beiratkozott olvasók száma pedigfő , a lakosság-a . A könyvtáratben akadálymentesítette az Önkormányzat . Megjegyzések Jegyzetek Források Települések történelme Magyar városok történelme Magyar települések történelme