Beeskow
Beeskow település Németországban, azon belül Brandenburgban.

Fekvése
Frankfurttól délnyugatra fekvő település.

Története
Beeskow alapítói és első birtokosai a 13. században élő Strele lovagok voltak. Nevét 1316-ban említették először. Egykori várának és a városnak falai nagyrészt máig érintetlenek, mely nagyrészt annak köszönhető, hogy 1375-ben lepratelep volt Beeskownál, "Fürstenwalder tornyát", melynek nyomai máig kimutathatók, Szent Miklós- tiszteletére szentelték. A kísérő kápolnát 1486-ban építették újjá.

A késő középkorban a város többször is gazdát cserélt. A 14. század vége felé Beeskow  Swantibor Pomerániai herceg tulajdonában volt. Ezután többek között a Bieberstein családhoz tartozott (utolsó 1512-1551). 1518-ban pedig Beeskow a Lebuser püspökök tulajdonában volt .

Miután a Bieberstein család 1551-ben kihalt, a cseh király és I. Ferdinánd Brandenburgi őrgróf, öt évvel később pedig a Beeskow és Storkow uradalmakhoz került. 1600-ban Beeskow végre Brandenburg teljes részévé lett.

A városban két nagy tűzvész is volt: a 16-17. század körül a város felújításakor szinte teljesen megsemmisült.

A 19. században főleg a ruhaipar és a sörgyártás terén indult meg gazdasági fellendülés.

1888. május 15-én pedig a város csatlakozott a német vasúti hálózathoz is.

A Pallas nagy lexikona már 1890-ben így írta le a települést: "járási székhely Potsdam porosz kerületben, a hajózható Spree partján, 3821 lakossal, keményítő gyárakkal és gőzmalommal, régi erődítések romjaival.

Nevezetességek
 Vár
 Szélmalom
 Máriatemplom (Kirche St. Marien)

Galéria

Források
 Pallas Nagylexikon

Kapcsolódó szócikkek 
 Brandenburg települései

További információk

Források

Brandenburg települései
Bottal létrehozott német település cikkek
Beeskow település Németországban , azon belül Brandenburgban . Fekvése Frankfurttól délnyugatra fekvő település . Története Beeskow alapítói és első birtokosai a században élő Strele lovagok voltak . Nevétban említették először . Egykori várának és a városnak falai nagyrészt máig érintetlenek , mely nagyrészt annak köszönhető , hogyben lepratelep volt Beeskownál , " Fürstenwalder tornyát " , melynek nyomai máig kimutathatók , Szent Miklós- tiszteletére szentelték . A kísérő kápolnátban építették újjá . A késő középkorban a város többször is gazdát cserélt . A század vége felé Beeskow Swantibor Pomerániai herceg tulajdonában volt . Ezután többek között a Bieberstein családhoz tartozott ( utolsóban pedig Beeskow a Lebuser püspökök tulajdonában volt \ . Miután a Bieberstein családben kihalt , a cseh király és I. Ferdinánd Brandenburgi őrgróf , öt évvel később pedig a Beeskow és Storkow uradalmakhoz került.ban Beeskow végre Brandenburg teljes részévé lett . A városban két nagy tűzvész is volt : a század körül a város felújításakor szinte teljesen megsemmisült . A században főleg a ruhaipar és a sörgyártás terén indult meg gazdasági fellendülés . 1888. májusén pedig a város csatlakozott a német vasúti hálózathoz is . A Pallas nagy lexikona márben így írta le a települést : " járási székhely Potsdam porosz kerületben , a hajózható Spree partján,lakossal , keményítő gyárakkal és gőzmalommal , régi erődítések romjaival . Nevezetességek Vár Szélmalom Máriatemplom ( Kirche St . Marien ) Galéria Források Pallas Nagylexikon Kapcsolódó szócikkek Brandenburg települései További információk Források Brandenburg települései Bottal létrehozott német település cikkek