Persay Ferenc
Persai dr. Persay Ferenc Pál (Cegléd, 1854. június 22. – Budapest, 1937. augusztus 4.) jogász, ügyvéd, Bars vármegye utolsó magyar alispánja, Bars vármegye tiszti főügyésze, hírlapíró, az irredentista Honvédelmi Párt korelnöke, a III. osztályú Polgári Hadi Érdemkereszt tulajdonosa.

Élete

A Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyei nemesi származású persai Persay család sarja. Édesapja persai Persay Sándor (1818–1885), ceglédi gyógyszerész, édesanyja Rigler Anna Terézia (1827–1876) volt. Apai nagyszülei az abonyi születésű persai Persay Sándor (1788–1850), abonyi uradalmi ispán és a törteli születésű brezányi Brezányi Zsuzsanna (1788–1830) asszony voltak. Persay Ferencnek három leány- és egy fiútestvére volt: Hudák Antalné Persay Ilona, Röck Gyuláné Persay Róza, nemes Dobos Jánosné Persay Anna (1859–1915), és Persay Elek (1856–1908), ceglédi gyógyszerész, városi tanácsos. Persay Ferenc nagybátyja, persai Persay János (1813–1870), áporkai földbirtokos; unokatestvére, az előbbinek a fia, persai Persay Gyula (1855–1924), novai gyógyszerész, Zala megyebizottsági tag, birtokos, "Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság" vezérigazgatója volt.

A Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen jogot végzett. Fiatal korában, 1872-től 1873-ig  a "Füzér"-nek, a nyitrai római katolikus főgimnázium önképző egylete havi közlönyének a szerkesztője volt. 1896. december 17.-én Persayt Bars vármegye tiszti főügyészévé választották meg; Persay Ferenc 1896 és 1918 között Bars vármegye főügyészeként tevékenykedett. A Tanács Köztársaság megbukása után, Persay Ferencet Bars vármegye alispánjává választották, aki azonnal helyreállította a rendet a nagy zűrzavarban. Dr. Tomcsányi János elbeszélése szerint: "Az új alispán hol szép szóval, hol paranccsal engedelmességre kényszerítette az embereket. A gazdák örültek, hogy vége a hejehujának."

Trianoni békeszerződés aláírása után, igen aktív szerepet töltött az irredentista világon. A megszállt vármegyék követei Pest vármegye székházának közgyűlési termében ülést tartottak, és ekkor dr. Persay Ferenc, Bars megye alispánja elnöki megnyitójában azt jelentette ki, hogy "él a magyar, áll Buda még. Az a szerződés, amelyet ma Párisban aláírnak, nem hozza a magyar békét. A hivatalos magyar kormány aláírhatja ugyan, de Magyarország népe békeszerződésnek elismerni nem fogja soha." 1920. májusában a Területvédő Liga küldöttsége dr. Persay Ferenc barsi alispán vezetésével tiszteletét tette nagybányai Horthy Miklós kormányzónál, és a tárgyalásokat is ő vezette. Ennek a Ligának az egyik alapító tagja is volt. Másrészt, a megszállott törvényhatóságok követgyűlésének az elnöke is volt. A területvédő liga megszünése után, 1921. szeptember 16.-án megalakult a szintén irredentista Honvédelmi Párt, melynek az elnöke Urmánczy Nándor, a korelnöke maga Persay Ferenc lett. 1922-ben Persay Ferenc tevékenykedett a Honvédelmi Párton belül a "követgyülésének és a követgyülés feloszlatott központi irodájának elnökeként".

1937-ben hunyt el Budapesten. Halálakor úgy emlékeztek róla az újságban, hogy "az összeomlás óta itt élt közöttünk ez a halkszavú, nagyképzettségű öregur, aki büszkén viselte az élet trianoni átkát, nem panaszkodott, nem mutatta, hogy a kicsinyes, napi megélhetési gondokért kell küzdenie. Mindig mosolygott, mindenkihez volt egy jó, vigasztaló szava. Fanatikus hittel hirdette a magyar feltámadást, az integritást". A Farkasréti temetőben temették el.

Házassága és gyermekei
1894. november 11-én Aranyosmaróton feleségül vette Rakovszky Margit Brigitta Mária (*Aranyosmarót, 1874. június 8.–†1953.) kisasszonyt, akinek a szülei Rakovszky Ferenc (1842–1907) királyi közjegyző, és czeczei Mátéffy Brigitta (1853–1895) voltak. A menyasszony anyai nagyszülei czeczei Mátéffy Ignác (1812–†?), fogházfelügyelő Aranyosmaróton és királyházi Ruffy Mária (1825–1900) asszony voltak. Az anyai nagyapai dédszülei czeczei Mátéffy János (1774–1824), földbirtokos és nemes Csécsy Franciska (1776–1829) voltak. Az anyai nagyanyai dédszülei királyházi Ruffy András (1800–1877), táblabíró, földbirtokos és tésai Foglár Mária (1801–1857) voltak. Persay Ferenc és Rakovszky Margit házasságából született:
Persay Brigitta (*1895–†Budapest, 1987. augusztus 8.). Férje: limpensi Janssen Lajos, okleveles mérnök, hites szabadalmi ügyvivő.
Persay Anna Vilma Ida "Anikó" (Aranyosmarót, 1897. február 14.–Budapest, 1950. február 16.). Férje: dobói Dobay Dezső (*Budapest, 1896. november 26.– †Budapest, 1979. szeptember 1.), hadbiztos ezredes.
Persay Margit
Persay György (Aranyosmarót, 1905. június 23.–†Nyíregyháza, 1978. december 4.), mezőgazdasági mérnök, a tiszalöki járás gazdasági felügyelője. Neje Pazonyi Margit (1916–1985).

Származása

Jegyzetek

Magyar jogászok
1854-ben született személyek
1937-ben elhunyt személyek
Bars vármegye alispánjai
Ceglédiek
Persai dr. Persay Ferenc Pál ( Cegléd , június – Budapest , augusztus ) jogász , ügyvéd , Bars vármegye utolsó magyar alispánja, Bars vármegye tiszti főügyésze , hírlapíró , az irredentista Honvédelmi Párt korelnöke , a III. osztályú Polgári Hadi Érdemkereszt tulajdonosa . Élete A Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyei nemesi származású persai Persay család sarja . Édesapja persai Persay Sándor1885 ) , ceglédi gyógyszerész , édesanyja Rigler Anna Terézia1876 ) volt . Apai nagyszülei az abonyi születésű persai Persay Sándor1850 ) , abonyi uradalmi ispán és a törteli születésű brezányi Brezányi Zsuzsanna1830 ) asszony voltak . Persay Ferencnek három leány- és egy fiútestvére volt : Hudák Antalné Persay Ilona , Röck Gyuláné Persay Róza , nemes Dobos Jánosné Persay Anna1915 ) , és Persay Elek1908 ) , ceglédi gyógyszerész , városi tanácsos . Persay Ferenc nagybátyja , persai Persay János1870 ) , áporkai földbirtokos ; unokatestvére , az előbbinek a fia , persai Persay Gyula1924 ) , novai gyógyszerész , Zala megyebizottsági tag , birtokos , " Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság " vezérigazgatója volt . A Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen jogot végzett . Fiatal korában,tőlig a " Füzér"-nek , a nyitrai római katolikus főgimnázium önképző egylete havi közlönyének a szerkesztője volt. december-én Persayt Bars vármegye tiszti főügyészévé választották meg ; Persay Ferencésközött Bars vármegye főügyészeként tevékenykedett . A Tanács Köztársaság megbukása után , Persay Ferencet Bars vármegye alispánjává választották , aki azonnal helyreállította a rendet a nagy zűrzavarban . Dr . Tomcsányi János elbeszélése szerint : " Az új alispán hol szép szóval , hol paranccsal engedelmességre kényszerítette az embereket . A gazdák örültek , hogy vége a hejehujának . " Trianoni békeszerződés aláírása után , igen aktív szerepet töltött az irredentista világon . A megszállt vármegyék követei Pest vármegye székházának közgyűlési termében ülést tartottak , és ekkor dr. Persay Ferenc, Bars megye alispánja elnöki megnyitójában azt jelentette ki , hogy " él a magyar , áll Buda még . Az a szerződés , amelyet ma Párisban aláírnak , nem hozza a magyar békét . A hivatalos magyar kormány aláírhatja ugyan , de Magyarország népe békeszerződésnek elismerni nem fogja soha. " májusában a Területvédő Liga küldöttsége dr. Persay Ferenc barsi alispán vezetésével tiszteletét tette nagybányai Horthy Miklós kormányzónál , és a tárgyalásokat is ő vezette . Ennek a Ligának az egyik alapító tagja is volt . Másrészt , a megszállott törvényhatóságok követgyűlésének az elnöke is volt . A területvédő liga megszünése után , szeptember-án megalakult a szintén irredentista Honvédelmi Párt , melynek az elnöke Urmánczy Nándor , a korelnöke maga Persay Ferenc lett.ben Persay Ferenc tevékenykedett a Honvédelmi Párton belül a " követgyülésének és a követgyülés feloszlatott központi irodájának elnökeként " . 1937-ben hunyt el Budapesten . Halálakor úgy emlékeztek róla az újságban , hogy " az összeomlás óta itt élt közöttünk ez a halkszavú , nagyképzettségű öregur , aki büszkén viselte az élet trianoni átkát , nem panaszkodott , nem mutatta , hogy a kicsinyes , napi megélhetési gondokért kell küzdenie . Mindig mosolygott , mindenkihez volt egy jó , vigasztaló szava . Fanatikus hittel hirdette a magyar feltámadást , az integritást " . A Farkasréti temetőben temették el . Házassága és gyermekei 1894. novemberén Aranyosmaróton feleségül vette Rakovszky Margit Brigitta Mária ( *Aranyosmarót , június–†1953. ) kisasszonyt , akinek a szülei Rakovszky Ferenc1907 ) királyi közjegyző , és czeczei Mátéffy Brigitta1895 ) voltak . A menyasszony anyai nagyszülei czeczei Mátéffy Ignác † ? ) , fogházfelügyelő Aranyosmaróton és királyházi Ruffy Mária1900 ) asszony voltak . Az anyai nagyapai dédszülei czeczei Mátéffy János1824 ) , földbirtokos és nemes Csécsy Franciska1829 ) voltak . Az anyai nagyanyai dédszülei királyházi Ruffy András1877 ) , táblabíró , földbirtokos és tésai Foglár Mária1857 ) voltak . Persay Ferenc és Rakovszky Margit házasságából született : Persay Brigitta ( *1895–† Budapest , augusztus ) . Férje : limpensi Janssen Lajos , okleveles mérnök , hites szabadalmi ügyvivő . Persay Anna Vilma Ida " Anikó " ( Aranyosmarót , február–Budapest , február ) . Férje : dobói Dobay Dezső ( * Budapest , november– † Budapest , szeptember ) , hadbiztos ezredes . Persay Margit Persay György ( Aranyosmarót , június–†Nyíregyháza , december ) , mezőgazdasági mérnök , a tiszalöki járás gazdasági felügyelője . Neje Pazonyi Margit1985 ) . Származása Jegyzetek Magyar jogászok 1854-ben született személyek 1937-ben elhunyt személyek Bars vármegye alispánjai Ceglédiek