Papp László (kántortanító)
Papp László, Pap (Kecskemét, 1857. október 17. – Budapest, Ferencváros, 1896. szeptember 29.) római katolikus kántortanító.

Élete

Pap László és Csolnoky Johanna fia. Szülőhelyén végezte gimnáziumi tanulmányait, a tanítóképző két első osztályát pedig 1873–78-ban Csongrádon, a harmadikat 1879–80-ben Kunfélegyházán. Időközben mint segédtanító működött Kónyban (Győr megye), Tatárszentgyörgyön (Pest megye) és Tápiószentmártonban (Pest megye). Mint okleveles tanító segédeskedett 1880–81-ben Pápateszéren (Veszprém megye); október 15-én Zalaszentgyörgyre ment önálló kántortanítónak, ahonnét 1882. október 1-jén a nagykutasi (Zala megye) községi iskolához nevezték ki. Halálát foszformérgezés okozta.

Segédtanító korában a tanítói gyűléseken előadásokat tartott az iskolai élet köréből, melyek a Néptanodában, a Magyar Államban, a Család és Iskolában sat. jelentek meg; a Zalai Tanügyben (1882. Hogyan eszközölheti a tanító, hogy tanonczai az erdőknek, az utak melletti fáknak szükségességéről és hasznáról meggyőződve, azokat kiméljék, A gyermek-nevelésről, A társulásról, Szép és igaz a lélek két főirányáról, 1883. A tankötelesek összeírása érdekében, Néhány szó Zalamegye tanítóihoz, Vallási érzelem, A kézimunka tanítása népiskoláinkban, 1884. Álom, mely valóságban is megjárná); a Zalamegyében (1883. A cselédségről).

Munkái

 A magyarok története dióhéjban falusi iskolák számára. Nagy-Kanizsa, 1882.
 Temetési rendtartás, Szeged, 1885.

Jegyzetek

Források

További információk

 Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992. 
 Magyar Katolikus Lexikon. Főszerk. Diós István. Szerk. Viczián János. Bp., Szent István Társulat, 1993-

Magyar pedagógusok
Kecskemétiek
1857-ben született személyek
1896-ban elhunyt személyek
Papp László , Pap ( Kecskemét , október – Budapest , Ferencváros , szeptember ) római katolikus kántortanító . Élete Pap László és Csolnoky Johanna fia . Szülőhelyén végezte gimnáziumi tanulmányait , a tanítóképző két első osztályát pedig78-ban Csongrádon , a harmadikat80-ben Kunfélegyházán . Időközben mint segédtanító működött Kónyban ( Győr megye ) , Tatárszentgyörgyön ( Pest megye ) és Tápiószentmártonban ( Pest megye ) . Mint okleveles tanító segédeskedett81-ben Pápateszéren ( Veszprém megye ) ; októberén Zalaszentgyörgyre ment önálló kántortanítónak , ahonnét októberjén a nagykutasi ( Zala megye ) községi iskolához nevezték ki . Halálát foszformérgezés okozta . Segédtanító korában a tanítói gyűléseken előadásokat tartott az iskolai élet köréből , melyek a Néptanodában , a Magyar Államban , a Család és Iskolában sat. jelentek meg ; a Zalai Tanügyben Hogyan eszközölheti a tanító , hogy tanonczai az erdőknek , az utak melletti fáknak szükségességéről és hasznáról meggyőződve , azokat kiméljék , A gyermek-nevelésről , A társulásról , Szép és igaz a lélek két főirányáról , A tankötelesek összeírása érdekében , Néhány szó Zalamegye tanítóihoz , Vallási érzelem , A kézimunka tanítása népiskoláinkban , Álom , mely valóságban is megjárná ) ; a Zalamegyében A cselédségről ) . Munkái A magyarok története dióhéjban falusi iskolák számára . Nagy-Kanizsa , Temetési rendtartás , Szeged , Jegyzetek Források További információk Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona : Kecskeméti életrajzi lexikon . Kecskemét , Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége , Magyar Katolikus Lexikon . Főszerk . Diós István . Szerk . Viczián János . Bp. , Szent István Társulat , Magyar pedagógusok Kecskemétiek 1857-ben született személyek 1896-ban elhunyt személyek