Alekszandrovszk (Permi határterület)
Alekszandrovszk () város Oroszország Permi határterületén, az Alekszandrovszki önkormányzati járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület keleti részén, Permtől 185 km-re északkeletre, a Középső-Urál nyugati lejtőjén, a Litva folyó partján helyezkedik el. Vasútállomás (Kopi) a Perm–Szolikamszk vasútvonalon. A városon vezet át az Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút.

Története 
A település 1783-ban jött létre egy jelentős vasérclelőhely közelében, ahol 1802-ben vasolvasztót és vasgyártó üzemet alapítottak. Az üzem 1808-ban kezdte meg a termelést, és azzal párhuzamosan építették ki a települést, melyet a gyártulajdonos V. A. Vszevolozsszkij a fiáról nevezett el. A gyárat 1882-ben P. P. Gyemidov vásárolta meg. 

Az 1920-as évektől átállították bányagépek gyártására. Kezdetben csak egyszerűbb gépeket, pl. légkalapácsot, csörlőket készített a kizeli szénmedence bányáinak, majd az Urál összes szénbányái részére. 1941-ben a Donyec-medence bányagépgyárát Alekszandrovszkba telepítették át. A két azonos profilú gyár egyesítéséből igazi nagyvállalat alakult; a háború idején nagy mennyiségben fegyvereket is gyártottak. A háborút követő fejlesztések befejeztével nagyteljesítményű rakodógépeket, bánya villanymozdonyokat, szállítószalagokat és egyéb berendezéseket állítottak elő, és a vállalat a Szovjetunió egyik legnagyobb bányagépgyára lett. 

A település 1942-től 1951-ig járási székhely volt. 1951-ben kapott városi rangot. Gazdasági alapját képező ipari létesítménye – a környező bányásztelepülésektől eltérően – a 21. század első két évtizedében is eredményesen működik.

Jegyzetek

Források 

 A város a „Moj Gorod” portálon (oroszul)

A Permi határterület települései
Alekszandrovszk ( ) város Oroszország Permi határterületén , az Alekszandrovszki önkormányzati járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület keleti részén , Permtőlkm-re északkeletre , a Középső-Urál nyugati lejtőjén , a Litva folyó partján helyezkedik el . Vasútállomás ( Kopi ) a Perm–Szolikamszk vasútvonalon . A városon vezet át az Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút . Története A településban jött létre egy jelentős vasérclelőhely közelében , aholben vasolvasztót és vasgyártó üzemet alapítottak . Az üzemban kezdte meg a termelést , és azzal párhuzamosan építették ki a települést , melyet a gyártulajdonos V . A . Vszevolozsszkij a fiáról nevezett el . A gyáratben P. P. Gyemidov vásárolta meg . Azas évektől átállították bányagépek gyártására . Kezdetben csak egyszerűbb gépeket , pl. légkalapácsot , csörlőket készített a kizeli szénmedence bányáinak , majd az Urál összes szénbányái részére.ben a Donyec-medence bányagépgyárát Alekszandrovszkba telepítették át . A két azonos profilú gyár egyesítéséből igazi nagyvállalat alakult ; a háború idején nagy mennyiségben fegyvereket is gyártottak . A háborút követő fejlesztések befejeztével nagyteljesítményű rakodógépeket , bánya villanymozdonyokat , szállítószalagokat és egyéb berendezéseket állítottak elő , és a vállalat a Szovjetunió egyik legnagyobb bányagépgyára lett . A településtőlig járási székhely volt.ben kapott városi rangot . Gazdasági alapját képező ipari létesítménye – a környező bányásztelepülésektől eltérően – a század első két évtizedében is eredményesen működik . Jegyzetek Források A város a „ Moj Gorod” portálon ( oroszul ) A Permi határterület települései