Kumrán
Kumrán (; ) régészeti lelőhely a Holt-tenger ÉNy-i partjának közelében. A hellenisztikus korban,Johannesz Hürkánosz ideje alatt létesült itt település és egészen a zsidó-római háborúig létezett. A terület környékén levő barlangokban találták meg a 20. század közepén a híressé vált ún. Holt-tengeri tekercseket.

A területen a fő ásatások vezetője Roland de Vaux (1903–1971) francia teológus volt az 1950-es években.

Az egykori települést az esszénusok építették a Kr. e. 2. században. Az épületek romjai között ciszternát, pékműhelyt, fazekas műhelyt, bőrkikészítőt, konyhát, ebédlőt, tornyokat és másolótermet tártak fel. Ez utóbbiban készültek a kéziratok, ahol a szent szövegeket másolták. A törmelékanyagból még össze tudták állítani az íróasztalokat, és tintatartók is kerültek elő. Nem találtak viszont a régészek hálótermet. Így arra gondolnak, hogy az esszénusok a szabadban felvert sátrakban, illetve a közeli barlangokban aludtak.

A településtől keletre egy korabeli temető is található, ahol mintegy  sírt tártak fel. Külön temetőjük volt a férfiaknak és külön az asszonyoknak és a gyerekeknek.

A települést Heródes uralmának 7. évében földrengés pusztította el, de később újjáépítették. Kumránt ezután egészen Kr. u. 68-ig lakták. Ekkor egy erőszakos támadás és tűz nyomai mutatkoznak, amely az itt élő közösség életének végleg véget vetett. Előtte azonban a féltve őrzött irataikat korsókba zárták és elrejtették a biztonságot nyújtó barlangokba. A település romjainál ezután egy római megfigyelő őrhely állt.

Kapcsolódó cikkek 
 Kumráni tekercsek

Források 
 Komjáthy Aladárné: A Szentföldön jártunk, 1985

További információk 
 I. D. Amuszin: A Holt-tengeri tekercsek és a qumráni közösség; jegyz. Komoróczy Géza, utószó Fröhlich Ida, Komoróczy Géza, ford. Bíró Dániel, Kalmár Éva; Gondolat, Bp., 1986 
 Qumrán és az Újszövetség. Szegedi Biblikus Konferencia. Szeged, 1999. augusztus 30–szeptember 1.; szerk. Benyik György; JATEPress, Szeged, 2001 
 Vermes Géza: A qumráni közösség és a holt-tengeri tekercsek története; ford. Hajnal Piroska; Osiris, Bp., 2005 (Osiris könyvtár. Történelem)
 David Flusser: Judaizmus a második templom korában. Qumrán és az apokalipszis; ford. Pásztor Péter; Múlt és Jövő, Bp., 2007 (Zsidó tudományok)
 Xeravits Géza: Könyvtár a pusztában. Bevezetés a holt-tengeri tekercsek nem-bibliai irodalmába; PRTA–L'Harmattan, Pápa–Bp., 2008 (Deuterocanonica. Subsidia 1. Bevezetések)

Közel-keleti régészeti lelőhelyek
Palesztina történelme
Kumrán ( ; ) régészeti lelőhely a Holt-tenger ÉNy-i partjának közelében . A hellenisztikus korban,Johannesz Hürkánosz ideje alatt létesült itt település és egészen a zsidó-római háborúig létezett . A terület környékén levő barlangokban találták meg a század közepén a híressé vált ún . Holt-tengeri tekercseket . A területen a fő ásatások vezetője Roland de Vaux1971 ) francia teológus volt azes években . Az egykori települést az esszénusok építették a Kr. e. században . Az épületek romjai között ciszternát , pékműhelyt , fazekas műhelyt , bőrkikészítőt , konyhát , ebédlőt , tornyokat és másolótermet tártak fel . Ez utóbbiban készültek a kéziratok , ahol a szent szövegeket másolták . A törmelékanyagból még össze tudták állítani az íróasztalokat , és tintatartók is kerültek elő . Nem találtak viszont a régészek hálótermet . Így arra gondolnak , hogy az esszénusok a szabadban felvert sátrakban , illetve a közeli barlangokban aludtak . A településtől keletre egy korabeli temető is található , ahol mintegy sírt tártak fel . Külön temetőjük volt a férfiaknak és külön az asszonyoknak és a gyerekeknek . A települést Heródes uralmának évében földrengés pusztította el , de később újjáépítették . Kumránt ezután egészen Kr. u.ig lakták . Ekkor egy erőszakos támadás és tűz nyomai mutatkoznak , amely az itt élő közösség életének végleg véget vetett . Előtte azonban a féltve őrzött irataikat korsókba zárták és elrejtették a biztonságot nyújtó barlangokba . A település romjainál ezután egy római megfigyelő őrhely állt . Kapcsolódó cikkek Kumráni tekercsek Források Komjáthy Aladárné : A Szentföldön jártunk , További információk I. D. Amuszin : A Holt-tengeri tekercsek és a qumráni közösség ; jegyz . Komoróczy Géza , utószó Fröhlich Ida , Komoróczy Géza , ford . Bíró Dániel , Kalmár Éva ; Gondolat , Bp. , Qumrán és az Újszövetség . Szegedi Biblikus Konferencia . Szeged , augusztusszeptember ; szerk . Benyik György ; JATEPress , Szeged , Vermes Géza : A qumráni közösség és a holt-tengeri tekercsek története ; ford . Hajnal Piroska ; Osiris, Bp. ,( Osiris könyvtár . Történelem ) David Flusser : Judaizmus a második templom korában. Qumrán és az apokalipszis ; ford . Pásztor Péter ; Múlt és Jövő, Bp.,( Zsidó tudományok ) Xeravits Géza : Könyvtár a pusztában . Bevezetés a holt-tengeri tekercsek nem-bibliai irodalmába ; PRTA–L'Harmattan , Pápa–Bp. ,( Deuterocanonica . Subsidia Bevezetések ) Közel-keleti régészeti lelőhelyek Palesztina történelme