I. Mihály konstantinápolyi pátriárka
I. Mihály, vagy Mikhaél Kérullariosz, magyarosan Kerullariosz Mihály (, ), (1000 körül – 1059. január 21.) konstantinápolyi pátriárka 1043-tól 1058-ig.

Élete 

Előkelő bizánci családból származott, és világi pályafutásának egy összeesküvésben való részvétele vetett véget. Száműzték, és Mihály félve a súlyosabb megtorlástól szerzetes lett. Később, egy politikai fordulat után, 1043-ban őt nevezték ki Konstantinápoly pátriárkájává.

Mihály nem viseltetett rokonszenvvel a latin kereszténység iránt. Először a tranii püspökhöz intézett iratában támadta a római egyház több cikkelyét. IX. Leó pápa követe által szólította fel Mihályt, hogy vonja vissza nyilatkozatait. Mivel a pátriárka ezt vonakodott megtenni, a pápa őt egy megbízottja által 1054. július 16-án a Hagia Sophia-templom oltárára helyezett bulla értelmében eretneknekké nyilvánította. Ezzel a lépéssel viszont bekövetkezett a nagy egyházszakadás (skizma), amely évszázadokra meghatározta Európa kereszténységét. A kialakult helyzetért I. Izsák császár a pátriárkát tette felelőssé, és 1058-ban leváltotta tisztségéből, majd száműzte. Mihály a következő évben hunyt el.

Művei 

Mihály íróként is működött: több vitairata fennmaradt a római egyház ellen. A Szémeióma ("Jelentés") a skizma okait és történetét tárgyalja. A Panoplia kata tón Latinón ("Fegyvertár a latinok ellen") latin ellenes vitairatait és beszédeit tartalmazza (a címet egy modern kiadó adta a műnek). Mihály tekintélye oly nagy volt a későbbi időkben, hogy más művek is az ő neve alatt lettek kiadva.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Bizánci irodalom
 Patrologia Graeca

Konstantinápolyi pátriárkák 
1059-ben elhunyt személyek
11. századi püspökök
I. Mihály , vagy Mikhaél Kérullariosz , magyarosan Kerullariosz Mihály ( , ) ,körül – január ) konstantinápolyi pátriárkatólig . Élete Előkelő bizánci családból származott , és világi pályafutásának egy összeesküvésben való részvétele vetett véget . Száműzték , és Mihály félve a súlyosabb megtorlástól szerzetes lett . Később , egy politikai fordulat után, ban őt nevezték ki Konstantinápoly pátriárkájává . Mihály nem viseltetett rokonszenvvel a latin kereszténység iránt . Először a tranii püspökhöz intézett iratában támadta a római egyház több cikkelyét . IX . Leó pápa követe által szólította fel Mihályt , hogy vonja vissza nyilatkozatait . Mivel a pátriárka ezt vonakodott megtenni , a pápa őt egy megbízottja által júliusán a Hagia Sophia-templom oltárára helyezett bulla értelmében eretneknekké nyilvánította . Ezzel a lépéssel viszont bekövetkezett a nagy egyházszakadás ( skizma ) , amely évszázadokra meghatározta Európa kereszténységét . A kialakult helyzetért I. Izsák császár a pátriárkát tette felelőssé , ésban leváltotta tisztségéből , majd száműzte . Mihály a következő évben hunyt el . Művei Mihály íróként is működött : több vitairata fennmaradt a római egyház ellen . A Szémeióma ( "Jelentés " ) a skizma okait és történetét tárgyalja . A Panoplia kata tón Latinón ( " Fegyvertár a latinok ellen " ) latin ellenes vitairatait és beszédeit tartalmazza ( a címet egy modern kiadó adta a műnek ) . Mihály tekintélye oly nagy volt a későbbi időkben , hogy más művek is az ő neve alatt lettek kiadva . Jegyzetek Források Kapcsolódó szócikkek Bizánci irodalom Patrologia Graeca Konstantinápolyi pátriárkák 1059-ben elhunyt személyek 11. századi püspökök