A filozófia alapkérdése
A filozófia mint tudomány alapkérdése, hogy miképpen viszonyul a gondolkodás a léthez, a tudat az anyaghoz. A különböző filozófiai rendszerek tulajdonképpen mind e probléma kifejtései, megoldásai, még abban az esetben is, ha az alapkérdést közvetlenül nem is vetik fel.

A filozófia alapvető kérdésének jelentősége abban rejlik, hogy megválaszolásával tulajdonképpen a filozófiai gondolkodás egy sor további kérdésére is választ adunk. A posztmodern filozófia azonban kétségbe vonja ennek a kérdésnek az értelmét.

Kifejtése
Az alapkérdésnek tulajdonképpen két oldala van: az egyik az eredet kérdése, azaz hogy melyik az elsődleges, az anyag vagy a szellem, a másik az, hogy miképpen viszonyul a világról szerzett tudás a tárgyához, képes-e azt hűen tükrözni, azaz megfelel-e a tudat a létnek. A kérdés megválaszolása csak mindkét oldal figyelembevételével lehetséges.

Az alapkérdés megválaszolása meghatározza a részproblémák megoldásának útját, valamint a választ adó egész világnézetének jellegét is. Megbízható kritériumot ad az alapvető filozófiai irányzatok megkülönböztetéséhez. Azokat az irányzatokat, amelyek a kérdés megválaszolása során az anyagnak adják az elsőbbséget, a materialista irányzatokhoz soroljuk, azokat, amelyek a tudatnak, szellemnek adják az elsőséget, az idealizmushoz. Vannak olyan filozófiai irányzatok is, amelyek megkísérelnek egy közbülső utat követni, illetve nem adnak egyértelmű választ erre a kérdésre, bár végső soron tulajdonképpen kötődnek az egyik vagy a másik oldalhoz. Ezeket dualista irányzatoknak nevezzük.

Története

Platón
Az ókori görög filozófiában Platón vizsgálta a legrészletesebben ezt az alapkérdést az ideákról, valamint a lélekről szóló tanában. Platón válasza következetesen objektív idealista jellegű. Határozottan állította, hogy az anyag az ideák tükrözése, emanációja, kisugárzása.

Descartes
Az újkor elején René Descartes tett kísérletet arra, hogy összeegyeztesse a materializmust és az idealizmust. Ismeretelméletében hitet tett a velünk született eszmék, a matematikai axiómák intuitív, bizonyításra nem szoruló jellege mellett. Természetfilozófiájában materialista, metafizikájában idealista volt, azaz egészében dualista álláspontra helyezkedett.

Hobbes
Thomas Hobbes elvetette Descartes gondolatát a velünk született eszmékről. Szerinte az emberi ismeretek forrása az anyagi világban van. A szellemi tevékenységet is az ember testi valóságára és mozgására vezette vissza. Eképpen a filozófia alapkérdését az újkorban elsőként következetes materialista módon válaszolta meg.

Fichte
Johann Gottlieb Fichte kifejti, hogy mindkét filozófiai rendszer, a materialista és az idealista, önmagában konzekvens és ezért az egyik a másikat nem is tudja cáfolni. Fichte azonban hibáztatja a kor mechanikus materializmusát amiatt, hogy az a lélekből úgymond tárgyat csinál és korlátozza a szabadságát. A materializmust dogmatizmusnak nevezi. Véleménye szerint az nem tudja megmagyarázni, hogyan keletkezhet a létből tudat, viszont a tudat irányulhat a saját gondolkodási aktusára, amely ebben az esetben létté válik a saját tevékenységét szemlélő tudathoz képest, tehát a tudat képes arra, hogy létet teremtsen. Fichte így a szubjektív idealizmus nagy gondolkodói közé sorolható.

Engels 
Friedrich Engels 1886-ban a Ludwig Feuerbach és a klasszikus német filozófia vége című munkájában foglalkozott a filozófia alapkérdésével. Itt fogalmazza meg, hogy minden filozófia alapkérdése a gondolkodás és a lét viszonyának meghatározása. A válasz a filozófusokat két nagy táborra osztja: akik a szellem elsődlegességét hirdetik, azok az idealisták, akik az anyagét, azok a materialisták. Engelsnek ez a megfogalmazása épült be a dialektikus materializmus eszmerendszerébe.

Lenin 
Vlagyimir Iljics Lenin a 20. század elején, a Materializmus és empiriokriticizmus című munkájában dolgozta ki a filozófiai anyagfogalmat, ami ettől kezdve épült be a filozófia alapkérdésének megvitatásába - addig ugyanis a lét és a tudat kettősségét vizsgálták az ezzel foglalkozó gondolkodók, ezután az anyag és a tudat ellentéte és egysége került az előtérbe. Mivel az anyag és a tudat kategóriái más kategóriákra nem vezethetők vissza, ezek csak az egymáshoz való viszonyuk, ellentétük alapján határozhatók meg. A filozófia alapkérdését tehát egészen röviden úgy lehet megfogalmazni, hogy anyag vagy tudat?

Heidegger 
Martin Heidegger a metafizika, beleértve az idealizmus és a materializmus közötti metafizikus különbségtétel meghaladására irányuló munkája során a filozófia alapkérdése mellé bevezette a filozófia kulcskérdésének a fogalmát is. Szubjektív idealista módon igyekezett megkerülni a választ a filozófia alapkérdésére. Bevezette a létező (Seiende) fogalmát a lét (Sein) mellé, létezőnek tekintve mind az anyagot, mind a tudatot. Különbséget tételez a létező és annak alapja, azaz a lét között: a lét a létező alapja, áthatja és felülmúlja azt. A lét maga transzcendens, túl van minden létezőn, egyszerre van róla tudásunk meg nem-tudásunk is: „Nem tudjuk a lét mit jelent. De ha megkérdezzük »mi a lét?«, már benne tartjuk magunkat a »van« megértésében anélkül, hogy fogalmilag képesek lennénk rögzíteni, hogy mi is jelent”.

Jegyzetek

Fordítás

Kapcsolódó szócikk
Empiriokriticizmus

Források 

 Artikel „Grundfrage der Philosophie“. In: Georg Klaus, Manfred Buhr (kiadó): Philosophisches Wörterbuch 11. kiadás., Leipzig 1975. 
 Juha Koivisto, Lauri Mehtonen: Grundfrage der Philosophie In: Historisch-kritisches Wörterbuch des Marxismus, Bd. 5, Argument-Verlag, Hamburg, 2001, 1005–1012. o. 

alapkérdés
A filozófia mint tudomány alapkérdése , hogy miképpen viszonyul a gondolkodás a léthez , a tudat az anyaghoz . A különböző filozófiai rendszerek tulajdonképpen mind e probléma kifejtései , megoldásai , még abban az esetben is , ha az alapkérdést közvetlenül nem is vetik fel . A filozófia alapvető kérdésének jelentősége abban rejlik , hogy megválaszolásával tulajdonképpen a filozófiai gondolkodás egy sor további kérdésére is választ adunk . A posztmodern filozófia azonban kétségbe vonja ennek a kérdésnek az értelmét . Kifejtése Az alapkérdésnek tulajdonképpen két oldala van : az egyik az eredet kérdése , azaz hogy melyik az elsődleges , az anyag vagy a szellem , a másik az , hogy miképpen viszonyul a világról szerzett tudás a tárgyához , képes-e azt hűen tükrözni , azaz megfelel-e a tudat a létnek . A kérdés megválaszolása csak mindkét oldal figyelembevételével lehetséges . Az alapkérdés megválaszolása meghatározza a részproblémák megoldásának útját , valamint a választ adó egész világnézetének jellegét is . Megbízható kritériumot ad az alapvető filozófiai irányzatok megkülönböztetéséhez . Azokat az irányzatokat , amelyek a kérdés megválaszolása során az anyagnak adják az elsőbbséget , a materialista irányzatokhoz soroljuk , azokat , amelyek a tudatnak , szellemnek adják az elsőséget , az idealizmushoz . Vannak olyan filozófiai irányzatok is , amelyek megkísérelnek egy közbülső utat követni , illetve nem adnak egyértelmű választ erre a kérdésre , bár végső soron tulajdonképpen kötődnek az egyik vagy a másik oldalhoz . Ezeket dualista irányzatoknak nevezzük . Története Platón Az ókori görög filozófiában Platón vizsgálta a legrészletesebben ezt az alapkérdést az ideákról , valamint a lélekről szóló tanában . Platón válasza következetesen objektív idealista jellegű . Határozottan állította , hogy az anyag az ideák tükrözése , emanációja , kisugárzása . Descartes Az újkor elején René Descartes tett kísérletet arra , hogy összeegyeztesse a materializmust és az idealizmust . Ismeretelméletében hitet tett a velünk született eszmék , a matematikai axiómák intuitív , bizonyításra nem szoruló jellege mellett . Természetfilozófiájában materialista , metafizikájában idealista volt , azaz egészében dualista álláspontra helyezkedett . Hobbes Thomas Hobbes elvetette Descartes gondolatát a velünk született eszmékről . Szerinte az emberi ismeretek forrása az anyagi világban van . A szellemi tevékenységet is az ember testi valóságára és mozgására vezette vissza . Eképpen a filozófia alapkérdését az újkorban elsőként következetes materialista módon válaszolta meg . Fichte Johann Gottlieb Fichte kifejti , hogy mindkét filozófiai rendszer , a materialista és az idealista , önmagában konzekvens és ezért az egyik a másikat nem is tudja cáfolni . Fichte azonban hibáztatja a kor mechanikus materializmusát amiatt , hogy az a lélekből úgymond tárgyat csinál és korlátozza a szabadságát . A materializmust dogmatizmusnak nevezi . Véleménye szerint az nem tudja megmagyarázni , hogyan keletkezhet a létből tudat , viszont a tudat irányulhat a saját gondolkodási aktusára , amely ebben az esetben létté válik a saját tevékenységét szemlélő tudathoz képest , tehát a tudat képes arra , hogy létet teremtsen . Fichte így a szubjektív idealizmus nagy gondolkodói közé sorolható . Engels Friedrich Engelsban a Ludwig Feuerbach és a klasszikus német filozófia vége című munkájában foglalkozott a filozófia alapkérdésével . Itt fogalmazza meg , hogy minden filozófia alapkérdése a gondolkodás és a lét viszonyának meghatározása . A válasz a filozófusokat két nagy táborra osztja : akik a szellem elsődlegességét hirdetik , azok az idealisták , akik az anyagét , azok a materialisták . Engelsnek ez a megfogalmazása épült be a dialektikus materializmus eszmerendszerébe . Lenin Vlagyimir Iljics Lenin a század elején , a Materializmus és empiriokriticizmus című munkájában dolgozta ki a filozófiai anyagfogalmat , ami ettől kezdve épült be a filozófia alapkérdésének megvitatásába - addig ugyanis a lét és a tudat kettősségét vizsgálták az ezzel foglalkozó gondolkodók , ezután az anyag és a tudat ellentéte és egysége került az előtérbe . Mivel az anyag és a tudat kategóriái más kategóriákra nem vezethetők vissza , ezek csak az egymáshoz való viszonyuk , ellentétük alapján határozhatók meg . A filozófia alapkérdését tehát egészen röviden úgy lehet megfogalmazni , hogy anyag vagy tudat ? Heidegger Martin Heidegger a metafizika , beleértve az idealizmus és a materializmus közötti metafizikus különbségtétel meghaladására irányuló munkája során a filozófia alapkérdése mellé bevezette a filozófia kulcskérdésének a fogalmát is . Szubjektív idealista módon igyekezett megkerülni a választ a filozófia alapkérdésére . Bevezette a létező ( Seiende ) fogalmát a lét ( Sein ) mellé , létezőnek tekintve mind az anyagot , mind a tudatot . Különbséget tételez a létező és annak alapja , azaz a lét között : a lét a létező alapja , áthatja és felülmúlja azt . A lét maga transzcendens , túl van minden létezőn , egyszerre van róla tudásunk meg nem-tudásunk is : „ Nem tudjuk a lét mit jelent . De ha megkérdezzük »mi a lét?« , már benne tartjuk magunkat a »van« megértésében anélkül , hogy fogalmilag képesek lennénk rögzíteni , hogy mi is jelent” . Jegyzetek Fordítás Kapcsolódó szócikk Empiriokriticizmus Források Artikel „ Grundfrage der Philosophie“ . In : Georg Klaus , Manfred Buhr ( kiadó ) : Philosophisches Wörterbuch kiadás . , Leipzig Juha Koivisto , Lauri Mehtonen : Grundfrage der Philosophie In : Historisch-kritisches Wörterbuch des Marxismus , Bd . Argument-Verlag , Hamburg, 1012. o. alapkérdés