Prágai András
Prágai András (Nemeskér, 1590. – Tarcal, 1636.) református lelkész, író

Élete
Iskoláit Sátoraljaújhelyen, majd a Heidelbergi Egyetemen végezte. Hazajövetele után Sátoraljaújhelyen másodpap. Innét került Szerencsre lelkésznek. Itt legalább hét évet töltött. I. Rákóczi György híve. Az ő megbízására írja könyveit. 1634-ben Göncre került. Szepsi Láni Mihály halála után megüresedett Tarcali esperesi állást pályázta meg, de csak papi tisztet nyerte el. Nem viselhette sokáig egy 1636 április 28-án kelt magánlevél, már Prágai András özvegyéről tudósított.

Munkássága
A késői reneszánsz szellemében kezdett alkotni,  Legismertebb műve a Fejedelmek serkentő órája. Ez valójában Antonio de Guevera királytükrének teljes fordítása. (A második kötetet már korábban lefordította Draskovics János). A kortárs Rimay János erősen megbírálta stílusát, ma azonban a korszak kiemelkedő munkájának tarjuk számon. Valószínűleg 1631-ben készítette el a Sebes agynak késő sisak című közel negyven versből álló versciklust, ebben végigtekintette az elmúlt harmincéves háború hadvezéreinek jellemét, jó és rossz tulajdonságait. Az eszményi vezér Bethlen Gábor, akit az akkori fejedelemnek is példaként állított.
A Sebes agynak késő sisak már a barokkot előlegezi. Ez a munka csak a 20. században jelent meg. Weörös Sándor neki tulajdonított néhány zsoltárparafrázist, amik a szerző megjelölése nélkül Szenczi Molnár Albert egyik beszédgyűjteményében(Consecratio templi novi) jelentek meg. Mellette csak az szól, hogy Szerencsi egyházközségben, 1625-ben jelentek meg. Ha ez bebizonyosodik, akkor ezek lesznek Prágai legkorábbi ismert munkái.

Művei
Fejedelmek serkentő órája; 1628, Bártfa
Sebes agynak késő sisak; 1915, Budapest

Források
http://szelence.com/pragai/index.html
  Adatok Prágai András életéhez
  Egy manierista Theatrum Europaneum
Weörös Sándor: Három veréb hat szemmel; Budapest, Szépirodalmi

Régi magyar irodalom
Református egyházi személyek
Magyar református lelkészek
1590-ben született személyek
1636-ban elhunyt személyek
Prágai András ( Nemeskér , – Tarcal , ) református lelkész , író Élete Iskoláit Sátoraljaújhelyen , majd a Heidelbergi Egyetemen végezte . Hazajövetele után Sátoraljaújhelyen másodpap . Innét került Szerencsre lelkésznek . Itt legalább hét évet töltött. I. Rákóczi György híve . Az ő megbízására írja könyveit.ben Göncre került . Szepsi Láni Mihály halála után megüresedett Tarcali esperesi állást pályázta meg , de csak papi tisztet nyerte el . Nem viselhette sokáig egyáprilisán kelt magánlevél , már Prágai András özvegyéről tudósított . Munkássága A késői reneszánsz szellemében kezdett alkotni , Legismertebb műve a Fejedelmek serkentő órája . Ez valójában Antonio de Guevera királytükrének teljes fordítása . ( A második kötetet már korábban lefordította Draskovics János ) . A kortárs Rimay János erősen megbírálta stílusát , ma azonban a korszak kiemelkedő munkájának tarjuk számon . Valószínűlegben készítette el a Sebes agynak késő sisak című közel negyven versből álló versciklust , ebben végigtekintette az elmúlt harmincéves háború hadvezéreinek jellemét , jó és rossz tulajdonságait . Az eszményi vezér Bethlen Gábor , akit az akkori fejedelemnek is példaként állított . A Sebes agynak késő sisak már a barokkot előlegezi . Ez a munka csak a században jelent meg . Weörös Sándor neki tulajdonított néhány zsoltárparafrázist , amik a szerző megjelölése nélkül Szenczi Molnár Albert egyik beszédgyűjteményében ( Consecratio templi novi ) jelentek meg . Mellette csak az szól , hogy Szerencsi egyházközségben, ben jelentek meg . Ha ez bebizonyosodik , akkor ezek lesznek Prágai legkorábbi ismert munkái . Művei Fejedelmek serkentő órája; Bártfa Sebes agynak késő sisak ; Budapest Források http://szelence.com/pragai/index.html Adatok Prágai András életéhez Egy manierista Theatrum Europaneum Weörös Sándor : Három veréb hat szemmel ; Budapest , Szépirodalmi Régi magyar irodalom Református egyházi személyek Magyar református lelkészek 1590-ben született személyek 1636-ban elhunyt személyek