Királycinege
A királycinege (Machlolophus spilonotus) a verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a cinegefélék (Paridae) családjába tartozó faj.

Rendszerezése 
A fajt Charles Lucien Jules Laurent Bonaparte francia ornitológus írta le 1850-ben, a Parus nembe Parus spilonotus néven. Egyes szervezetek jelenleg is ide sorolják.

Alfajai 
Machlolophus spilonotus spilonotus (Bonaparte, 1850) a Himalája keleti területein, Nepál északi részétől India északkeleti részéig, továbbá Mianmar északi és nyugati részén, 
Machlolophus spilonotus subviridis (Blyth, 1855) India északkeleti, Mianmar keleti és déli, Thaiföld északi és Kína déli területein él
Machlolophus spilonotus rex (David, 1874) Kína déli és délkeleti, Laosz északi részein és Vietnám északnyugati 
Machlolophus spilonotus basileus (Delacour, 1932) Laosz déli részein és Vietnám déli középső részéin él.

Előfordulása 
Dél- és Délkelet-Ázsiában, Banglades, Bhután, Kína, India, Laosz, Mianmar, Nepál, Thaiföld és Vietnám területén honos. Természetes élőhelye a szubtrópusi vagy trópusi síkvidéki és hegyi esőerdők, mérsékelt övi erdők, valamint szántóföldek, üétetvények és vidéki kertek. Állandó, nem vonuló faj.

Megjelenése 
Testhossza 13,5–15,5  centiméter, testtömege 18–23 gramm.

Életmódja 
Gerinctelenekkel és a lárváikkal táplálkozik, de rügyeket, bimbókat és gyümölcsöket is fogyaszt.

Szaporodása 
A költési perióduson kívül többnyire dombvidéken tartózkodik, költés alatt inkább a hegyvidéket kedveli. Februártól augusztusig költ. Faodúkban fészkel (mintegy 15 méter magasan), ritkán sziklafalak üregeiben, melyeket nem csak mohával, fűvel, levelekkel, állati szőrrel és tollal bélel, mint a többi cinegefaj, hanem virágszirmokkal és kígyóbőrdarabokkal is. A nőstény 4-6 tojást rak le.

Természetvédelmi helyzete 
Az elterjedési területe rendkívül nagy, egyedszáma pedig növekszik. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.

Jegyzetek

Források 
  
 Simon Harrap, David Quinn: Tits, Nuthatches and Treecreepers (1996).

További információk 
 Képek az interneten a fajról
 Parus spilonotus
 Parus spilonotus

Machlolophus
Madárfajok
Ázsia madarai
Banglades madarai
Bhután madarai
Kína madarai
India madarai
Laosz madarai
Mianmar madarai
Nepál madarai
Thaiföld madarai
Vietnám madarai
A királycinege ( Machlolophus spilonotus ) a verébalakúak ( Passeriformes ) rendjébe , ezen belül a cinegefélék ( Paridae ) családjába tartozó faj. Rendszerezése A fajt Charles Lucien Jules Laurent Bonaparte francia ornitológus írta leben , a Parus nembe Parus spilonotus néven . Egyes szervezetek jelenleg is ide sorolják . Alfajai Machlolophus spilonotus spilonotus ( Bonaparte,a Himalája keleti területein , Nepál északi részétől India északkeleti részéig , továbbá Mianmar északi és nyugati részén , Machlolophus spilonotus subviridis ( Blyth,India északkeleti , Mianmar keleti és déli , Thaiföld északi és Kína déli területein él Machlolophus spilonotus rex ( David,Kína déli és délkeleti , Laosz északi részein és Vietnám északnyugati Machlolophus spilonotus basileus ( Delacour,Laosz déli részein és Vietnám déli középső részéin él . Előfordulása Dél- és Délkelet-Ázsiában , Banglades, Bhután , Kína , India , Laosz , Mianmar , Nepál , Thaiföld és Vietnám területén honos . Természetes élőhelye a szubtrópusi vagy trópusi síkvidéki és hegyi esőerdők , mérsékelt övi erdők , valamint szántóföldek , üétetvények és vidéki kertek . Állandó , nem vonuló faj. Megjelenése Testhossza5–15,5 centiméter , testtömege23 gramm . Életmódja Gerinctelenekkel és a lárváikkal táplálkozik , de rügyeket , bimbókat és gyümölcsöket is fogyaszt . Szaporodása A költési perióduson kívül többnyire dombvidéken tartózkodik , költés alatt inkább a hegyvidéket kedveli . Februártól augusztusig költ . Faodúkban fészkel ( mintegyméter magasan ) , ritkán sziklafalak üregeiben , melyeket nem csak mohával , fűvel , levelekkel , állati szőrrel és tollal bélel , mint a többi cinegefaj , hanem virágszirmokkal és kígyóbőrdarabokkal is . A nősténytojást rak le . Természetvédelmi helyzete Az elterjedési területe rendkívül nagy , egyedszáma pedig növekszik . A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel . Jegyzetek Források Simon Harrap , David Quinn : Tits , Nuthatches and Treecreepers További információk Képek az interneten a fajról Parus spilonotus Parus spilonotus Machlolophus Madárfajok Ázsia madarai Banglades madarai Bhután madarai Kína madarai India madarai Laosz madarai Mianmar madarai Nepál madarai Thaiföld madarai Vietnám madarai