Cera (Unešić)
Cera () falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Unešićhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 24, közúton 34 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 4, közúton 7 km-re délre Dalmácia középső részén a Zagorán fekszik.

Története 
Cera régészeti leletekben gazdag környezetben fekszik, melyek alapján biztosra vehető hogy területe ősidők óta lakott. E vidék első ismert lakói az illírek voltak. A szomszédos Koprno határában egy országos hírű művészeti alkotás, Epona kelta istent ábrázoló ókori dombormű került elő. A Cera határában fekvő Budine és Rudine történelem előtti illír lelőhelyek. Lujo Marun atya 1895-ben a Cipci nevű határrészen ószláv temetőt tárt fel. A környéken több illír, keleti gót és őszláv erődített település maradványa is található. A Nevesti-mező egész környéke a különböző korokból származó régészeti leletek valóságos múzeuma, melyek legnagyobb része még feltárásra vár. A település neve 1521-ben „Čera” alakban tűnik fel először a korabeli forrásokban. A nevet az ószláv „černo”, illetve „černa” szóból származtatják, amely a mai „crno” (fekete) megfelelője. A név másik népszerűbb, de kevésbé valószínű magyarázata a „cer” (cserfa) főnévből ered. A török a ciprusi háború során 1570 és 1573 között foglalta el a falu területét. A török uralom idején a Klisszai szandzsák része volt. A Zagora területe 1684 és 1699 között a moreiai háború során szabadult fel végleg. 1686-ban újraalapították a nevesti Szűz Mária plébániát, melyhez Cera is hozzá tartozott. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1874-ben megkezdődött és 1877-ben befejeződött a vasútvonal építése. 1925-re egészen Splitig megépült a pályatest. 1881 és 1884 között megépült a településen áthaladó Drniš – Trogir főút. A falunak 1857-ben 152, 1910-ben 217 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 53 lakosa volt, akik főként földműveléssel foglalkoztak.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Unešić község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Cera és Nevest települések weboldala 

Šibenik-Knin megye települései
Cera ( ) falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Unešićhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre Dalmácia középső részén a Zagorán fekszik . Története Cera régészeti leletekben gazdag környezetben fekszik , melyek alapján biztosra vehető hogy területe ősidők óta lakott . E vidék első ismert lakói az illírek voltak . A szomszédos Koprno határában egy országos hírű művészeti alkotás , Epona kelta istent ábrázoló ókori dombormű került elő . A Cera határában fekvő Budine és Rudine történelem előtti illír lelőhelyek . Lujo Marun atyaben a Cipci nevű határrészen ószláv temetőt tárt fel . A környéken több illír , keleti gót és őszláv erődített település maradványa is található . A Nevesti-mező egész környéke a különböző korokból származó régészeti leletek valóságos múzeuma , melyek legnagyobb része még feltárásra vár . A település neveben „ Čera” alakban tűnik fel először a korabeli forrásokban . A nevet az ószláv „ černo” , illetve „ černa” szóból származtatják , amely a mai „ crno” ( fekete ) megfelelője . A név másik népszerűbb , de kevésbé valószínű magyarázata a „ cer” ( cserfa ) főnévből ered . A török a ciprusi háború soránésközött foglalta el a falu területét . A török uralom idején a Klisszai szandzsák része volt . A Zagora területeésközött a moreiai háború során szabadult fel végleg.ban újraalapították a nevesti Szűz Mária plébániát , melyhez Cera is hozzá tartozott . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.ben megkezdődött ésben befejeződött a vasútvonal építése. re egészen Splitig megépült a pályatest.ésközött megépült a településen áthaladó Drniš – Trogir főút . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt , akik főként földműveléssel foglalkoztak . Lakosság Jegyzetek További információk Unešić község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Cera és Nevest települések weboldala Šibenik-Knin megye települései