Németh Péter (jogász)
Dömötöri Németh Péter (Temesvár, 1851. július 20. – Budapest, 1915. május 14.) kúriai bíró.

Élete

Németh Péter (1789-1871) és Pfisterer Leopoldina fia. A középiskolát szülőhelyén és Budán végezte, a jogot a pesti egyetemen hallgatta; több előkelő ügyvédi irodában végzett gyakorlat után 1872-ben állami szolgálatba lépett, mint a királyi tábla joggyakornoka. 1874-ben köz- és váltóügyvéd lett, 1875-ben pedig a közalapítványi ügyigazgatóságnál szolgált; ez év végén az igazságügy minisztériumban segédfogalmazónak, 1878-ban ugyanott fogalmazónak nevezték ki. Jogászgyűléseken és a sajtóban igen avatottan szólt hozzá a napi kérdésekhez, 1875-ben pedig a napi sajtóban ismertette a büntető törvénykönyv tervezetét. Szakirodalmi működésével magára vonta Csemegi Károly figyelmét, a minisztériumban pedig jogi véleményeket és kodifikátori munkákat végeztettek vele.

Amikor 1880-ban az új büntetőtörvény életbe lépett, Németh megalapította a Büntető Jog Tára c. szaklapot, melynek útján az új törvény elveit a jogász világ köztudatába vitte és hozzájárult ahhoz, hogy a modern büntetőjogi elvek gyorsan honosultak meg nálunk. A lapnak 1912-ig volt a felelős, később főszerkesztője. 1884-től polgári joggal is foglalkozott. 1881-ben, mikor a budapesti királyi táblán a hátralékok felszaporodása következtében a bírák létszámát szaporítani kellett, Némethet is kinevezték oda; főleg bűnügyekben működött mint előadó, de kereskedelmi perekben is gyakran volt szavazó bíró.

1883-tól a budapesti egyetemnél fennálló jog- és államtudományi vizsgálati, 1886-tól a budapesti ügyvédvizsgálati és 1891-től az 1891. XVIII. törvénycikk által szabályozott gyakorlati bírói vizsgálati bizottság tagja volt. 1891-ben a kormány meghívta az állandó országos kongrua-bizottságba. Nemzeti és kulturális célokat felkaroló több társaság tagja volt. 1887-től a vöröskeresztegylet megbízottjaként dolgozott, 1893-tól a Szent László Társulat alelnöki posztját töltötte be. A szünet nélküli munkától súlyos szembajt kapott, úgy hogy évekig csak vezetővel tudott az utcán járni, sőt 1901. november 28-án kénytelen volt nyugalomba vonulni; ezen alkalomból a király érdemei elismeréseül a Lipót-rend lovagkeresztjével tüntette ki.

Neje Reményi Mária (1855-?) volt, akivel 1879. november 15-én kötött házasságot Budapesten.

Munkássága

1873-ban megkezdett irodalmi munkásságát leginkább az időszaki sajtóban fejtette ki; főleg a polgári eljárás és büntető jogról írt cikkeket a szaklapokba; hozzászólt igazságügy-politikai kérdésekhez a fővárosi napilapokban, különösen egyes igazságügyi törvények megalkotása alkalmával. 1877-ben a Pester Lloydban a külfölddel ismertette a büntető törvénykönyv javaslatát 15 cikkben; később egész irodalmi tevékenységét lapjában a judikatura kritikai ismertetésére fordította.

Cikkei a Jogtudományi Közlönyben (1873. A fogadásnak per útjáni érvényesítéséről, A korlátolt beismerésről, 1875. A fél esküje a polgári perben, 1877. A becstelenség mint a bűntettek következménye); a Szabadelvűpárti Naptárban (1884-re: A szabadelvűpárt törvényhozói működése az igazságügy terén); a Budapesti Naplóban (1901. 41. sz. Összeférhetlenség) sat.

Munkái

 A váltóeljárás. A váltótörvény életbeléptetése és váltóügyekben követendő eljárás szabályozása tárgyában 1876. évi nov. 30. kibocsátott igazságügyminiszteri rendelet. Az 1868. LIV. t.-cz. megfelelő szakaszaival kiegészítve, magyarázó szöveggel és tárgymutatóval ellátva. Bpest, 1877.
 A gyámság és gondnokság. Az 1877. XX. törvényczikk magyarázata az erre vonatkozó bel- és igazságügyminiszteri rendeletekkel és irománypéldákkal. Tekintettel a kapcsolatos hazai jogszabályok, törvények és rendeletekre, az osztrák polgári törvénykönyv szabályaira, valamint a gyámsági és gondnoksági jog bel- és külföldi fejlődésére és jelen állapotára. Bpest, 1878.
 A királyi curia teljes ülései, megállapodásai. (Az 1881. LIX. t.-cz. 4. §-a értelmében az ügyek eldöntésénél irányadók). A magyar kir. igazságügyminiszter úr megbízásából kiadja. I-VIII. füzet. Polgári jogi döntvények 1-44. szám. Büntető jogi döntvények 1-69. szám. Minisztertanácsi határozatok 1-11. szám. Bpest, 1887., 1890.
 Magyarország Szent László király idejében. Jogtörténeti rajz. Bpest, 1895.
 Magyar anyagi büntető jog. Az érvényben levő, 1900-ig hozott törvényekben foglalt anyagi büntetőjogi szabályok összeállítása az 1880-tól kifejtett judicatura feltüntetésével. Egyúttal mutató a «Büntető Jogtára» harmincznyolcz kötetéhez. Bpest, 1900.

Források

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar jogászok
Temesváriak
1851-ben született személyek
1915-ben elhunyt személyek
Dömötöri Németh Péter ( Temesvár , július – Budapest , május ) kúriai bíró . Élete Németh Péterés Pfisterer Leopoldina fia . A középiskolát szülőhelyén és Budán végezte , a jogot a pesti egyetemen hallgatta ; több előkelő ügyvédi irodában végzett gyakorlat utánben állami szolgálatba lépett , mint a királyi tábla joggyakornoka.ben köz- és váltóügyvéd lett, ben pedig a közalapítványi ügyigazgatóságnál szolgált ; ez év végén az igazságügy minisztériumban segédfogalmazónak, ban ugyanott fogalmazónak nevezték ki . Jogászgyűléseken és a sajtóban igen avatottan szólt hozzá a napi kérdésekhez, ben pedig a napi sajtóban ismertette a büntető törvénykönyv tervezetét . Szakirodalmi működésével magára vonta Csemegi Károly figyelmét , a minisztériumban pedig jogi véleményeket és kodifikátori munkákat végeztettek vele . Amikorban az új büntetőtörvény életbe lépett , Németh megalapította a Büntető Jog Tára c. szaklapot , melynek útján az új törvény elveit a jogász világ köztudatába vitte és hozzájárult ahhoz , hogy a modern büntetőjogi elvek gyorsan honosultak meg nálunk . A lapnakig volt a felelős , később főszerkesztője.től polgári joggal is foglalkozott.ben , mikor a budapesti királyi táblán a hátralékok felszaporodása következtében a bírák létszámát szaporítani kellett , Némethet is kinevezték oda ; főleg bűnügyekben működött mint előadó , de kereskedelmi perekben is gyakran volt szavazó bíró . 1883-tól a budapesti egyetemnél fennálló jog- és államtudományi vizsgálati, tól a budapesti ügyvédvizsgálati éstől az XVIII. törvénycikk által szabályozott gyakorlati bírói vizsgálati bizottság tagja volt.ben a kormány meghívta az állandó országos kongrua-bizottságba . Nemzeti és kulturális célokat felkaroló több társaság tagja volt.től a vöröskeresztegylet megbízottjaként dolgozott,tól a Szent László Társulat alelnöki posztját töltötte be . A szünet nélküli munkától súlyos szembajt kapott , úgy hogy évekig csak vezetővel tudott az utcán járni , sőt novemberán kénytelen volt nyugalomba vonulni ; ezen alkalomból a király érdemei elismeréseül a Lipót-rend lovagkeresztjével tüntette ki . Neje Reményi Mária ? ) volt , akivel novemberén kötött házasságot Budapesten . Munkássága 1873-ban megkezdett irodalmi munkásságát leginkább az időszaki sajtóban fejtette ki ; főleg a polgári eljárás és büntető jogról írt cikkeket a szaklapokba ; hozzászólt igazságügy-politikai kérdésekhez a fővárosi napilapokban , különösen egyes igazságügyi törvények megalkotása alkalmával.ben a Pester Lloydban a külfölddel ismertette a büntető törvénykönyv javaslatátcikkben ; később egész irodalmi tevékenységét lapjában a judikatura kritikai ismertetésére fordította . Cikkei a Jogtudományi Közlönyben A fogadásnak per útjáni érvényesítéséről , A korlátolt beismerésről , A fél esküje a polgári perben , A becstelenség mint a bűntettek következménye ) ; a Szabadelvűpárti Naptárbanre : A szabadelvűpárt törvényhozói működése az igazságügy terén ) ; a Budapesti Naplóban sz . Összeférhetlenség ) sat . Munkái A váltóeljárás . A váltótörvény életbeléptetése és váltóügyekben követendő eljárás szabályozása tárgyában évi nov. kibocsátott igazságügyminiszteri rendelet . Az LIV. t.-cz. megfelelő szakaszaival kiegészítve , magyarázó szöveggel és tárgymutatóval ellátva . Bpest , A gyámság és gondnokság . Az XX. törvényczikk magyarázata az erre vonatkozó bel- és igazságügyminiszteri rendeletekkel és irománypéldákkal . Tekintettel a kapcsolatos hazai jogszabályok , törvények és rendeletekre , az osztrák polgári törvénykönyv szabályaira , valamint a gyámsági és gondnoksági jog bel- és külföldi fejlődésére és jelen állapotára . Bpest , A királyi curia teljes ülései , megállapodásai . ( Az LIX. t.-cz . §-a értelmében az ügyek eldöntésénél irányadók ) . A magyar kir. igazságügyminiszter úr megbízásából kiadja . I-VIII. füzet . Polgári jogi döntvények szám . Büntető jogi döntvények szám . Minisztertanácsi határozatok szám . Bpest , , Magyarország Szent László király idejében . Jogtörténeti rajz . Bpest , Magyar anyagi büntető jog . Az érvényben levő,ig hozott törvényekben foglalt anyagi büntetőjogi szabályok összeállítása aztól kifejtett judicatura feltüntetésével . Egyúttal mutató a «Büntető Jogtára» harmincznyolcz kötetéhez . Bpest , Források További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Révai nagy lexikona . Bp. , Révai , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar jogászok Temesváriak 1851-ben született személyek 1915-ben elhunyt személyek