Esztramosi Földvári Aladár-barlang
Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része. Magyarország egyik legidősebb és az Aggteleki-karszt egyik leglátványosabb barlangja. Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az első olyan barlang Magyarországon, amelynél alkalmazni kellett a barlang megmaradása érdekében az 1961. évi barlangvédelmi törvényt.

Leírás 

Az Esztramos-hegy tetején található már nem művelt kőbánya felső, 312 méteres bányaszintjén nyílik, a kőbánya egyik falának tövében. A bejárata ki van építve és le van zárva. A kényelmesen járható bejárat felett egy „Feltámadunk ugye” szövegű kőtábla látható. Középső triász, világosszürke, kristályos mészkőben jött létre. A barlangot magában foglaló kőzet a barlangban a legtöbb helyen csak a barlang mennyezetén látható. A barlang falait általában képződmények fedik. A barlang karsztvízszint alatti keletkezését a barlangban megfigyelhető üstös oldásformák bizonyítják. A tektonikus előkészítés nem volt hatással a barlang kialakulására, a törésvonalakat a cseppkövek szabályos sorokban elhelyezkedéséből lehet megállapítani leginkább. A barlang a felső pliocénben, két millió évvel ezelőtt már létezett. Ezt az esztramosi őslénytani lelőhelyeken végzett kutatások támasztják alá, tehát bizonyíthatóan Magyarország egyik legkorábban kialakult barlangja.

Tulajdonképpen három nagy méretű teremből és a hozzájuk kapcsolódó oldalfülkékből áll az elágazó és egyszintes barlang. A termei átlagosan 10 méter szélesek és 20–30 méter hosszúak. A vízszintes kiterjedése 85×29 méter. A leglátványosabb morfológiai nagyformája a vízszintes mennyezet a termekben, amely mindenhol 306 és 307 méter tengerszint feletti magasságban helyezkedik el. Ez a ritka, vízszintes forma az Esztramos barlangjai közül, a 305 és a körülbelül 320 méter tengerszint feletti magasságban képződött barlangokban volt gyakori, de ezek a barlangok már megsemmisültek az Esztramosi Földvári Aladár-barlang kivételével. Valószínűleg a régi karsztvízszintnek a következménye a vízszintes mennyezet. Különleges képződményei a mennyezetről lelógó, csillárszerű, körbeoldott, a mennyezethez kis átmérőjű résszel csatlakozó, nagy méretű kőtömbök is. Ezeknek a többsége azonban nem bírta ki a védőövezeten kívüli kőbányászati robbantásokat és leszakadt.

A karsztvízszint alatt alakultak ki a fennőtt kalcitkristályok. Ezek a barlang egyes helyein a tíz centiméter hosszúságot és a 2,5 centiméter vastagságot is elérik. Később, a terület kiemelkedése után, a karsztvízszint fölé került járatokban a beszivárgó vizek változatos formájú és színű cseppkőképződményeket hoztak létre, például cseppkődrapériákat, cseppkőlefolyásokat, cseppkőmedencéket, függőcseppköveket, heliktiteket, állócseppköveket és cseppkőoszlopokat. A szárazzá vált cseppkőmedencékben szinlők képződtek. Csak az állócseppkövek egy kis része és a kis méretű függőcseppkövek maradtak meg az egy ideig lezáratlan barlangban. A cseppkövekre korallborsókő, gömbös borsókő és gombaszerűen szétterülő borsókő települt.

A cseppköveket és a borsóköveket helyenként több centiméter vastagságban borítja puha és mattfehér hegyitej. A középső teremben található Magyarországon a legtöbb hegyitej. A barlang hegyitejének az anyaga a lublinit. A Villányi-hegység és a Budai-hegység barlangjaiban a hegyitej főleg magnézium-karbonát ásványokból áll. A kevés függőcseppkő a kicsapódó pára által nagyon visszaoldott. Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, elektromos lámpa használatával, szakvezetővel és maximum 10 fős csoportokban tekinthető meg. A barlang oda-vissza körülbelül 300 méteres túraútvonalának a bejárását megkönnyítik a vaslétrák, a terméskőlépcsők és a villanyvilágítás. Turistaruhában járható.

Ez az egy barlang maradt meg a 305 és körülbelül 320 méter tengerszint feletti magasságban kialakult barlangszintben, az 1960-as és az 1970-es években előkerült üregek közül a kőbányában. Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az első olyan barlang Magyarországon, amelynél alkalmazni kellett a barlang megmaradása érdekében az 1961. évi barlangvédelmi törvényt. Az előírt védőpillérrel védett barlangot elkerülte a bányaművelés és a barlang némileg károsodva, de megmenekült a pusztulástól. Az Esztramos-hegy fokozottan védett hat barlangja közül az egyik, a másik öt az Esztramosi Felső-táró 2. sz. ürege, a Rákóczi 1. sz. barlang, a Rákóczi 2. sz. barlang, a Rákóczi 3. sz. barlang és a Rákóczi-oldaltáró barlangja. A Bódvarákón található nyolc barlang egyike, a településen található egyetlen fokozottan védett barlang.

A barlang Földvári Aladár nevéről lett elnevezve. 1982-ben volt először Esztramosi Földvári Aladár-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában 312-es barlang (Bertalan 1976), Esztramos Cave (Kordos 1977), Esztramos felső 1. sz. barlang (Bertalan 1976), Esztramos-felső 1. barlang (Kordos 1973), Esztramos felső 1.-barlang (Kordos 1973), Esztramosi-barlang (Dénes 1964), Esztramosi barlang (Kordos 1974), Esztramosi felső 1. sz. barlang (Takácsné Bolner 2003), esztramosi Felső 1. sz. barlang (Kordos 1984), Esztramosi felső barlang (Takácsné Bolner 2003), Földvári Aladár-barlang (Takácsné 1987), Földvári Aladár Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989), Földvári-barlang (Vidics 1982), Földváry Aladár-barlang (Kalinovits, Kollár K., Kovács 1980), Földváry-barlang (Bertalan 1976), Osztramos-felső 1. barlang (Kordos 1973) és Osztramos felső 1. sz. barlang (Kordos 1972) neveken is.

Kutatástörténet 

1964 októberében nyílt meg a barlang bejárata a bányaművelés során végzett robbantással. Először a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai kutatták. 1964-ben jelentek meg a barlangról szóló első publikációk. Egy darabig kérdéses volt, hogy megmarad-e a barlang, mert a magyarországi gazdaságnak és a kőbányászattal foglalkozó vállalatnak nem állt érdekében és veszteséges volt a barlang megőrzése. 1967-ben a csoport két tagja, Dénes György és Ránky Ernő felmérték a barlangot, majd elkészítették a felmérés alapján a barlang alaprajz térképét és kiterített hosszmetszet térképét. Ebben az évben rajzolva lett egy térkép, amely az Esztramos felső bányaszintjét mutatja be. Ezen a térképen látható a barlang járatainak elhelyezkedése.

Az elkészült térképek alapján ki lehetett jelölni a barlang védelmére egy 50×150 méter alapterületű védőpillért. A védőpillér létrehozása biztosította a barlang megmaradását, de a barlang nem volt lezárva és ezért a barlangi képződmények nagyon károsodtak és egy részük eltűnt, egy részük pedig elpusztult. A legszebb képződmények kikerültek a barlangból, a magyarországi barlangokban gyakoribb ásványkiválások, például a függőcseppkövek és az állócseppkövek nagy része pedig helyben megsemmisült. A barlang eredeti állapotáról nem sok fénykép készült.

Az 1970-es években a korlátozott mértékű idegenforgalmi bemutatását lehetővé tették a villanyvilágítás bevezetésével és a barlang bejáratának a kiépítésével. A legbelső teremnek, a későbbi Létrás-teremnek bejárását vaslétrákkal tették egyszerűbbé. Kordos László 1973. évi Karszt és Barlangban megjelent tanulmányában az olvasható, hogy 1971-ben beomlott a barlng első terme robbantások miatt. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5400-as (Aggteleki-karszt) barlangkataszteri területen lévő, tornaszentandrási Esztergomi /Földváry Aladás/-barlang. A Bertalan Károly által írt és 1976-ban befejezett kéziratban szó van arról, hogy Tornaszentandráson, az Esztramos hegyen helyezkedik el az Esztramosi-barlang (Esztramos felső 1. sz. barlang, 312-es barlang, Földváry-barlang). A XII-es bányarész DNy-i részén található a barlang lefelé haladó szűk bejárata, amely vasajtóval le van zárva. A kb. 120 m hosszú és kb. 10 m mély barlangban cseppkő, borsókő és montmilch figyelhető meg. A barlang első terme a robbantások miatt beomlott, majd később az OTVH lezárta. A kézirat barlangot ismertető része 2 publikáció alapján lett írva.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton, Tornaszentandráson található barlang Esztramosi-barlang néven. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy az Aggteleki-karszton fekvő, 200 m hosszú Esztramos Cave 1975. december 31-én Magyarország 48. leghosszabb barlangja. A 46. leghosszabb barlang (Rákóczi 1. sz. barlang), a 47. leghosszabb barlang (Rákóczi 2. sz. barlang), a 49. leghosszabb barlang (Leány-barlang) és az 50. leghosszabb barlang (Dorogi 1. sz. kaverna) szintén 200 m hosszú.

Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) a Rudabányai-hegységben lévő és kb. 200 m hosszú Esztramosi-barlang Magyarország 52. leghosszabb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 57. leghosszabb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben kb. 200 m hosszú Esztramosi-barlang. Az 55. leghosszabb barlang (Rákóczi 1. sz. barlang), az 56. leghosszabb barlang (Rákóczi 2. sz. barlang), az 58. leghosszabb barlang (Leány-barlang) és az 59. leghosszabb barlang (Dorogi 1. sz. kaverna) szintén kb. 200 m hosszú. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.

Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Esztramosi-barlang az 5400-as barlangkataszteri területen (Gömör–Tornai-karszt és Cserehát hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5413/1. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1981. május 20-án Hazslinszky Tamás, Székely Kinga és Kárpát József felmérték a barlangot, majd Kárpát József a felmérés alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét és keresztmetszet térképeit. Ekkor készült egy olyan térkép is, amely a barlangot és védőpillérét mutatja be. 1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang képződményei és kialakulásmódja miatt lett, valamint azért, mert a bánya által veszélyeztetve volt. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Esztramosi Földvári Aladár-barlang (Esztramosi-barlang) fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve.

1982 novemberében készült el a barlang axonometrikus térképe, amelyet Holl Balázs szerkesztett és Berhidai Tamás rajzolt. Az Acheron Barlangkutató Szakosztály 1983. évi évkönyvében megtalálható a barlang térhálós térképe és izometrikus térképe. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang esztramosi Felső 1. sz. barlang néven Esztramosi-barlang, 312-es barlang és Földváry-barlang névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1987. december 31-i állapot alapján az Esztramosi-barlang (Földvári Aladár-barlang) nem érte el az új felmérés szerint a 200 m-es hosszt. (Az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb. 200 m hosszú.)

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy az Aggteleki-karszt DK-i előterében van néhány, melegvizes behatást mutató barlang is. Ilyen hatásról tanúskodnak a Rejtek-zsomboly képződményei, illetve a Bódva-völgy túlsó oldalán emelkedő Esztramos-hegy hidrotermális jelenségei. Az Esztramoson a középkorban vasércet fejtettek. A fejtett vasérc kevés, de jó minőségű volt. Napjainkban kőbánya működik a hegy felső szintjén. A mészkövet behálózó bányatárók és szállítóvágatok egy tucat kisebb-nagyobb barlangot tártak fel. A hegy felső szintjén folyó kőbányászat tárta fel pl. az Esztramosi-barlangot (Földvári Aladár-barlang), amelynek gazdag ásványképződményei közül kiemelkednek a puha fehér lublinittel (montmilch) borított cseppkövek, illetve a csepegő vizekből összegyűlt kis tavak kiválásai. A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Esztramos Cave (Földvári Aladár Cave) a barlang neve.

1991-ben felújították berendezéseit. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Földvári-barlangot ábrázoló is.

A Esztramosi Földvári Aladár-barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része. 1996-ban az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság felfüggesztette a barlang idegenforgalmi hasznosítását, mert a kőbánya leállásával az energiaellátás megszűnt. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Esztramosi (Földvári)-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A barlang 2001-ben készült állapotfelvételi kéziratában a barlang 84 m vízszintes kiterjedésűnek van leírva. A 2003-ban megjelent, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a barlang 190 m hosszú, –8 m függőleges kiterjedésű és 85×29 m vízszintes kiterjedésű. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Esztramosi (Földvári)-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az Aggteleki Nemzeti Parkban található. 1982-ben lett fokozottan védetté nyilvánítva Esztramosi-barlang néven, de általában csak Földvári-barlangnak van nevezve. Az Esztramos felhagyott kőfejtőjének felső, 312 m-es szintjén van a bejárata a bányaművelés során 1964-ben megnyílt barlangnak. A folytatódó bányászat mellett azért maradt meg, mert egy 50×150 m alapterületű védőpillér lett kijelölve a barlang megóvására. Középső triász világosszürke kristályos mészkőben jött létre a barlang. Szinte csak a mennyezeten látható befoglaló kőzete, ásványkiválások fednek minden egyéb felületet. Magyarország legidősebb barlangjai közé tartozik. Karsztvízszint alatti oldódással keletkezett. A mennyezet síkja jelöli az egykori karsztvízszintet. A három tág teremből és az azokhoz kapcsolódó kisebb oldalfülkékből álló barlang 190 m hosszú és 7 m-nél kicsivel több a függőleges kiterjedése.

Feltárásakor a termek vízszintes mennyezetéhez kis felületen kapcsolódó, hatalmas, gomba alakú kőnyelvek lógtak le a mennyezetről. A robbantások hatására ezek legtöbbje leszakadt a mennyezetről, de illeszkedési helyük jelenleg is jól megfigyelhető az aljzaton heverő tömbjeik felett. A barlangot szín- és formagazdag cseppkőkéreg és cseppkőzászló, különböző vastagságú cseppkőoszlopok, kisebb méretű állócseppkövek ékesítik. Kevés benne a függőcseppkő, amely több helyen foltokban tövig visszaoldott. Tömeges megjelenésben heliktitbokrok, a cseppkőmedencék körül cseppkőszinlők, illetve néhány cseppkövön 2–5 cm széles montmilchszoknya figyelhető meg. Nagy felületeket borítanak vörösesbarna színű, változó méretű borsókőkiválások, amelyek közt egyaránt megtalálhatók a gombaszerűen elterülő, az apró gömbökből álló, valamint a vékony korallszerű ágakban végződő változatok. Jelentősen sérült a képződmények egy része. Szakvezetővel, legfeljebb 10 főből álló csoportokban látogatható a lezárt barlang. A megtekintést villanyvilágítás, létrák és vaslépcsők segítik.

Az Esztramosról szóló szócikkben szó van arról, hogy az Esztramosban számos (leginkább a bányászat következményeként feltárult) kisebb-nagyobb üreg található, amelyek közül négyet fokozott védelem alá helyeztek. A barlangok keletkezése főleg a karsztvízszint alatti (freatikus), a törések mentén a mélyből feláramló langyos és fentről beszivárgó hideg vizek oldó hatásának következménye. Jelentős mennyiségű és változatos formájú ásványkiválások alakultak ki a hegy kiemelkedésének és a Bódva bevágódásának hatására szárazzá vált üregekben. A barlangokat az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995-ben nyilvánították a világörökség részévé. Földvári Aladár szócikkében meg van említve, hogy Földvári Aladár nevét viseli az Esztramos egyik fokozottan védett barlangja.

A 2006. évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint 2002. szeptember 7-én a bódvarákói barlang bejáratának közelében Boldogh Sándor észlelt egy nagy patkósdenevért és egy hegyesorrú denevért, valamint a barlangban egy horgasszőrű denevért. 2003. január 17-én a barlangban 4 kis patkósdenevért figyeltek meg Boldogh Sándor, Bihari Zoltán, Štefan Matis és Mihalik Imre. 2004. január 17-én 8 kis patkósdenevért és egy hegyesorrú denevért észleltek a barlangban Boldogh Sándor, Barti Levente és Paulovics Péter. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Esztramosi (Földvári)-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg.

2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang (Aggteleki-karsztvidék) fokozottan védett barlang. A 2017-ben rendezett 61. Barlangnapon az egyik túracélpont volt. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság: A Földvári Aladár-barlang turisztikai hasznosításának üzemeltetési szabályzata. Kézirat, 2012. április 6. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 16. old.
 Boldogh Sándor: The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings (Hungary). Vespertilio, 2006. (9–10. évf.) 36., 37., 40., 44. old.
 Boldogh Sándor: Földalatti denevérszállások a Rudabányai- és a Szalonnai-hegység területén. [Underground bat roosts in the Rudabánya and Szalonna Mountains (N. Hungary)]. In: Boldogh Sándor – Estók Péter szerk.: Földalatti denevérszállások katasztere I. [Catalogue of underground bat roosts in Hungary I.]. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 194–195. old.
 Dénes György: Esztramosi-barlang. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 4. füz. 79. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: 61. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2017. május–június. 3. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 198. old.
 Gruber Péter – Fleck Nóra: Barlangnapok. Karszt és Barlang, 2002–2003. 67. old.
 Gruber Péter: Beszámoló a XLVI. Barlangnapról. MKBT Tájékoztató, 2002. szeptember–október. 4. old.
 Hazslinszky Tamás – Székely Kinga: Barlangkataszteri törzslap. Kézirat, 1981. december. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 H. Szabó Béla: Jelentés a tornaszentandrási Esztramos-hegy kristálybarlang rendszereiről és javaslat azok további védelméhez. Miskolc, 1973. február 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kalinovits Sándor – Kollár K. Attila – Kovács P.: Az FTSK Delfin Könnyűbúvár Szakosztály 1980. évi kutatási jelentése. MKBT Beszámoló, 1980. 123. old.
 Kárpát József szerk.: Az Acheron Barlangkutató Szakosztály 1983. évi jelentése. Kézirat. 112–113. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Koleszár Krisztián: A bányászat során föltárult esztramosi barlangok megismerésének története a kezdetektől 1965-ig. Karsztfejlődés, 2000. (5. köt.) 296., 297., 302., 303–304., 306–307. old.
 Kordos László: Jelentés a Szpeleológia Barlangkutató Csoport 1972. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1972. 7. füz. 32. old.
 Kordos László: Adatok az Esztramos barlangjainak ismeretéhez. Karszt és Barlang, 1973. 1–2. félév. 7., 8., 11–12. old.
 Kordos László: Az Esztramos barlanggenetikai, hegységszerkezeti és üledékföldtani vizsgálata. Karszt és Barlang, 1974. 1. félév. 22., 23. old.
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 52. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 24. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Esztramos-hegy. Élet és Tudomány, 1980. augusztus 29. (35. évf. 35. sz.) 1090. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 47., 276., 281. oldalak és két fénykép a 48. és 49. oldalak között
 Kraus Sándor: A legnagyobb esztramosi barlangok kalcium-karbonát kiválásairól. In: Szakáll Sándor – Papp Gábor: Az Esztramos-hegy ásványai. Topographia Mineralogica Hungariae, 1997. (5. köt.) 75–76. old.
 KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
 Lénárt László: Az Esztramos-hegy hidrogeológiai és szpeleológiai kutatásának eredményei. In: Szakáll Sándor – Papp Gábor: Az Esztramos-hegy ásványai. Topographia Mineralogica Hungariae, 1997. (5. köt.) 57., 58., 67–68., 69., 69–70., 73. old.
 Lieber Tamás: A megcsonkított Földvári Aladár-barlang. Élet és Tudomány, 2015. március 6. (70. évf. 10. sz.) 319. oldal és a hátsó borítón egy fénykép
 Majoros Zsuzsanna: Esztramosi barlangok. A Nehézipari Műszaki Egyetem Közleményei, I. sorozat, Bányászat, 1986. (33. köt.) 1–4. füz. 189., 190., 193., 194. old.
 Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport: A Földvári Aladár-barlang komplex természeti állapotfelvétele. Kézirat, 2001. június 15. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport: 50. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2006. március–április. 6. old.
 Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 102. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2336. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, Kornétás Kiadó, 2005. 133., 149. old. 
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 211. old.
 Szervezők: Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2011. május–június. 5. old.
 Szilvássy Gyula: Szpeleográfiai terepjelentés. Kézirat, 1965. január 10. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 54. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 18., 20. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 54. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Esztramosi Földvári Aladár-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 89–92. old. 
 Triász Barlangkutató Csoport, Király Gábor: Barlangnap. 1998. június 26–28. Aggtelek. MKBT Tájékoztató, 1998. május–június. 3. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Vidics Zoltánné: Az FTSK Barlangkutató Szakosztályának 1982. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1982. 102–103. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 20. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.
 –: Jelentés a Speleo-Team Polgárjogi Társaság Cerberus Barlangkutató Csoportjának 1982. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1982. 158. old.
 –: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. MKBT Tájékoztató, 2002. május–június. 2. old.
 –: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. Aggtelek MKBT Tájékoztató, 2002. július–augusztus. 3. old.

További irodalom 

 Antalffy Gyula: Felfedező úton az új cseppkőbarlangban. Magyar Nemzet, 1965. január 24.
 a. gy. (Antalffy Gyula): Megmenekül a pusztulástól az ostromosi cseppkőbarlang. Magyar Nemzet, 1967. augusztus 5.
 Antalffy Gyula: Pusztulás fenyegeti az esztramosi kristálybarlangot. Magyar Nemzet, 1980. január 25. 
 Antalffy Gyula: Az Ostromos kincse. Delta, 1967. 1. 14–16. old.
 Antal István Bertalan: Egy természeti kincs megmentéséért. Északmagyarország, 1965. február 16.
 –ivánszk–: Barlang a mészkőbányában. Ózdi Vasas, 1964. november 22. (7. évf. 48. sz.) 1. old.
 –: Új barlang-csodára bukkantak az Aggteleki-hegységben. Magyar Nemzet, 1965. január 10.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok az Aggteleki-karszton
Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttóta a világörökség része . Magyarország egyik legidősebb és az Aggteleki-karszt egyik leglátványosabb barlangja . Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az első olyan barlang Magyarországon , amelynél alkalmazni kellett a barlang megmaradása érdekében az évi barlangvédelmi törvényt . Leírás Az Esztramos-hegy tetején található már nem művelt kőbánya felső, méteres bányaszintjén nyílik , a kőbánya egyik falának tövében . A bejárata ki van építve és le van zárva . A kényelmesen járható bejárat felett egy „ Feltámadunk ugye” szövegű kőtábla látható . Középső triász , világosszürke , kristályos mészkőben jött létre . A barlangot magában foglaló kőzet a barlangban a legtöbb helyen csak a barlang mennyezetén látható . A barlang falait általában képződmények fedik . A barlang karsztvízszint alatti keletkezését a barlangban megfigyelhető üstös oldásformák bizonyítják . A tektonikus előkészítés nem volt hatással a barlang kialakulására , a törésvonalakat a cseppkövek szabályos sorokban elhelyezkedéséből lehet megállapítani leginkább . A barlang a felső pliocénben , két millió évvel ezelőtt már létezett . Ezt az esztramosi őslénytani lelőhelyeken végzett kutatások támasztják alá , tehát bizonyíthatóan Magyarország egyik legkorábban kialakult barlangja . Tulajdonképpen három nagy méretű teremből és a hozzájuk kapcsolódó oldalfülkékből áll az elágazó és egyszintes barlang . A termei átlagosanméter szélesek és30 méter hosszúak . A vízszintes kiterjedése29 méter . A leglátványosabb morfológiai nagyformája a vízszintes mennyezet a termekben , amely mindenholésméter tengerszint feletti magasságban helyezkedik el . Ez a ritka , vízszintes forma az Esztramos barlangjai közül , aés a körülbelülméter tengerszint feletti magasságban képződött barlangokban volt gyakori , de ezek a barlangok már megsemmisültek az Esztramosi Földvári Aladár-barlang kivételével . Valószínűleg a régi karsztvízszintnek a következménye a vízszintes mennyezet . Különleges képződményei a mennyezetről lelógó , csillárszerű , körbeoldott , a mennyezethez kis átmérőjű résszel csatlakozó , nagy méretű kőtömbök is . Ezeknek a többsége azonban nem bírta ki a védőövezeten kívüli kőbányászati robbantásokat és leszakadt . A karsztvízszint alatt alakultak ki a fennőtt kalcitkristályok . Ezek a barlang egyes helyein a tíz centiméter hosszúságot és a5 centiméter vastagságot is elérik . Később , a terület kiemelkedése után , a karsztvízszint fölé került járatokban a beszivárgó vizek változatos formájú és színű cseppkőképződményeket hoztak létre , például cseppkődrapériákat , cseppkőlefolyásokat , cseppkőmedencéket , függőcseppköveket , heliktiteket , állócseppköveket és cseppkőoszlopokat . A szárazzá vált cseppkőmedencékben szinlők képződtek . Csak az állócseppkövek egy kis része és a kis méretű függőcseppkövek maradtak meg az egy ideig lezáratlan barlangban . A cseppkövekre korallborsókő , gömbös borsókő és gombaszerűen szétterülő borsókő települt . A cseppköveket és a borsóköveket helyenként több centiméter vastagságban borítja puha és mattfehér hegyitej . A középső teremben található Magyarországon a legtöbb hegyitej . A barlang hegyitejének az anyaga a lublinit . A Villányi-hegység és a Budai-hegység barlangjaiban a hegyitej főleg magnézium-karbonát ásványokból áll . A kevés függőcseppkő a kicsapódó pára által nagyon visszaoldott . Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , elektromos lámpa használatával , szakvezetővel és maximumfős csoportokban tekinthető meg . A barlang oda-vissza körülbelülméteres túraútvonalának a bejárását megkönnyítik a vaslétrák , a terméskőlépcsők és a villanyvilágítás . Turistaruhában járható . Ez az egy barlang maradt meg aés körülbelülméter tengerszint feletti magasságban kialakult barlangszintben , azas és azes években előkerült üregek közül a kőbányában . Az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az első olyan barlang Magyarországon , amelynél alkalmazni kellett a barlang megmaradása érdekében az évi barlangvédelmi törvényt . Az előírt védőpillérrel védett barlangot elkerülte a bányaművelés és a barlang némileg károsodva , de megmenekült a pusztulástól . Az Esztramos-hegy fokozottan védett hat barlangja közül az egyik , a másik öt az Esztramosi Felső-táró sz. ürege , a Rákóczi sz. barlang , a Rákóczi sz. barlang , a Rákóczi sz. barlang és a Rákóczi-oldaltáró barlangja . A Bódvarákón található nyolc barlang egyike , a településen található egyetlen fokozottan védett barlang . A barlang Földvári Aladár nevéről lett elnevezve.ben volt először Esztramosi Földvári Aladár-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmábanes barlang ( Bertalan Esztramos Cave ( Kordos Esztramos felső sz. barlang ( Bertalan Esztramos-felső barlang ( Kordos Esztramos felső-barlang ( Kordos Esztramosi-barlang ( Dénes Esztramosi barlang ( Kordos Esztramosi felső sz. barlang ( Takácsné Bolner esztramosi Felső sz. barlang ( Kordos Esztramosi felső barlang ( Takácsné Bolner Földvári Aladár-barlang ( Takácsné Földvári Aladár Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Kraus Földvári-barlang ( Vidics Földváry Aladár-barlang ( Kalinovits , Kollár K. , Kovács Földváry-barlang ( Bertalan Osztramos-felső barlang ( Kordosés Osztramos felső sz. barlang ( Kordosneveken is . Kutatástörténet 1964 októberében nyílt meg a barlang bejárata a bányaművelés során végzett robbantással . Először a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai kutatták.ben jelentek meg a barlangról szóló első publikációk . Egy darabig kérdéses volt , hogy megmarad-e a barlang , mert a magyarországi gazdaságnak és a kőbányászattal foglalkozó vállalatnak nem állt érdekében és veszteséges volt a barlang megőrzése.ben a csoport két tagja , Dénes György és Ránky Ernő felmérték a barlangot , majd elkészítették a felmérés alapján a barlang alaprajz térképét és kiterített hosszmetszet térképét . Ebben az évben rajzolva lett egy térkép , amely az Esztramos felső bányaszintjét mutatja be . Ezen a térképen látható a barlang járatainak elhelyezkedése . Az elkészült térképek alapján ki lehetett jelölni a barlang védelmére egy150 méter alapterületű védőpillért . A védőpillér létrehozása biztosította a barlang megmaradását , de a barlang nem volt lezárva és ezért a barlangi képződmények nagyon károsodtak és egy részük eltűnt , egy részük pedig elpusztult . A legszebb képződmények kikerültek a barlangból , a magyarországi barlangokban gyakoribb ásványkiválások , például a függőcseppkövek és az állócseppkövek nagy része pedig helyben megsemmisült . A barlang eredeti állapotáról nem sok fénykép készült . Azes években a korlátozott mértékű idegenforgalmi bemutatását lehetővé tették a villanyvilágítás bevezetésével és a barlang bejáratának a kiépítésével . A legbelső teremnek , a későbbi Létrás-teremnek bejárását vaslétrákkal tették egyszerűbbé . Kordos László évi Karszt és Barlangban megjelent tanulmányában az olvasható , hogyben beomlott a barlng első terme robbantások miatt.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Aggteleki-karszt ) barlangkataszteri területen lévő , tornaszentandrási Esztergomi / Földváry Aladás/-barlang . A Bertalan Károly által írt ésban befejezett kéziratban szó van arról , hogy Tornaszentandráson , az Esztramos hegyen helyezkedik el az Esztramosi-barlang ( Esztramos felső sz. barlang, es barlang , Földváry-barlang ) . A XII-es bányarész DNy-i részén található a barlang lefelé haladó szűk bejárata , amely vasajtóval le van zárva . A kb.m hosszú és kb.m mély barlangban cseppkő , borsókő és montmilch figyelhető meg . A barlang első terme a robbantások miatt beomlott , majd később az OTVH lezárta . A kézirat barlangot ismertető részepublikáció alapján lett írva . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton , Tornaszentandráson található barlang Esztramosi-barlang néven . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy az Aggteleki-karszton fekvő,m hosszú Esztramos Cave decemberén Magyarország leghosszabb barlangja . A leghosszabb barlang ( Rákóczi sz. barlang ) , a leghosszabb barlang ( Rákóczi sz. barlang ) , a leghosszabb barlang ( Leány-barlang ) és az leghosszabb barlang ( Dorogi sz. kaverna ) szinténm hosszú . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) a Rudabányai-hegységben lévő és kb.m hosszú Esztramosi-barlang Magyarország leghosszabb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő , decemberén, ban ésben kb.m hosszú Esztramosi-barlang . Az leghosszabb barlang ( Rákóczi sz. barlang ) , az leghosszabb barlang ( Rákóczi sz. barlang ) , az leghosszabb barlang ( Leány-barlang ) és az leghosszabb barlang ( Dorogi sz. kaverna ) szintén kb.m hosszú . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Esztramosi-barlang azas barlangkataszteri területen ( Gömör–Tornai-karszt és Cserehát hegység ) helyezkedik el . A barlangnak1. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1981. májusán Hazslinszky Tamás , Székely Kinga és Kárpát József felmérték a barlangot , majd Kárpát József a felmérés alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét és keresztmetszet térképeit . Ekkor készült egy olyan térkép is , amely a barlangot és védőpillérét mutatja be. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang képződményei és kialakulásmódja miatt lett , valamint azért , mert a bánya által veszélyeztetve volt . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Esztramosi Földvári Aladár-barlang ( Esztramosi-barlang ) fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . 1982 novemberében készült el a barlang axonometrikus térképe , amelyet Holl Balázs szerkesztett és Berhidai Tamás rajzolt . Az Acheron Barlangkutató Szakosztály évi évkönyvében megtalálható a barlang térhálós térképe és izometrikus térképe . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang esztramosi Felső sz. barlang néven Esztramosi-barlang, es barlang és Földváry-barlang névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján az Esztramosi-barlang ( Földvári Aladár-barlang ) nem érte el az új felmérés szerint am-es hosszt . ( Az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang kb.m hosszú . ) Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy az Aggteleki-karszt DK-i előterében van néhány , melegvizes behatást mutató barlang is . Ilyen hatásról tanúskodnak a Rejtek-zsomboly képződményei , illetve a Bódva-völgy túlsó oldalán emelkedő Esztramos-hegy hidrotermális jelenségei . Az Esztramoson a középkorban vasércet fejtettek . A fejtett vasérc kevés , de jó minőségű volt . Napjainkban kőbánya működik a hegy felső szintjén . A mészkövet behálózó bányatárók és szállítóvágatok egy tucat kisebb-nagyobb barlangot tártak fel . A hegy felső szintjén folyó kőbányászat tárta fel pl . az Esztramosi-barlangot ( Földvári Aladár-barlang ) , amelynek gazdag ásványképződményei közül kiemelkednek a puha fehér lublinittel ( montmilch ) borított cseppkövek , illetve a csepegő vizekből összegyűlt kis tavak kiválásai . A publikációban lévő ábrán ( Magyarország térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Esztramos Cave ( Földvári Aladár Cave ) a barlang neve . 1991-ben felújították berendezéseit . Az március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent , hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte , amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek , és ehhez diákat keresett . Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok , köztük a Földvári-barlangot ábrázoló is . A Esztramosi Földvári Aladár-barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttóta a világörökség része.ban az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság felfüggesztette a barlang idegenforgalmi hasznosítását , mert a kőbánya leállásával az energiaellátás megszűnt. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Esztramosi ( Földvári)-barlang az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . A barlangben készült állapotfelvételi kéziratában a barlangm vízszintes kiterjedésűnek van leírva . Aban megjelent , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint a barlangm hosszú , –8 m függőleges kiterjedésű és29 m vízszintes kiterjedésű. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Esztramosi ( Földvári)-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Esztramosi Földvári Aladár-barlang fokozottan védett barlang . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang az Aggteleki Nemzeti Parkban található.ben lett fokozottan védetté nyilvánítva Esztramosi-barlang néven , de általában csak Földvári-barlangnak van nevezve . Az Esztramos felhagyott kőfejtőjének felső, m-es szintjén van a bejárata a bányaművelés soránben megnyílt barlangnak . A folytatódó bányászat mellett azért maradt meg , mert egy150 m alapterületű védőpillér lett kijelölve a barlang megóvására . Középső triász világosszürke kristályos mészkőben jött létre a barlang . Szinte csak a mennyezeten látható befoglaló kőzete , ásványkiválások fednek minden egyéb felületet . Magyarország legidősebb barlangjai közé tartozik . Karsztvízszint alatti oldódással keletkezett . A mennyezet síkja jelöli az egykori karsztvízszintet . A három tág teremből és az azokhoz kapcsolódó kisebb oldalfülkékből álló barlangm hosszú ésm-nél kicsivel több a függőleges kiterjedése . Feltárásakor a termek vízszintes mennyezetéhez kis felületen kapcsolódó , hatalmas , gomba alakú kőnyelvek lógtak le a mennyezetről . A robbantások hatására ezek legtöbbje leszakadt a mennyezetről , de illeszkedési helyük jelenleg is jól megfigyelhető az aljzaton heverő tömbjeik felett . A barlangot szín- és formagazdag cseppkőkéreg és cseppkőzászló , különböző vastagságú cseppkőoszlopok , kisebb méretű állócseppkövek ékesítik . Kevés benne a függőcseppkő , amely több helyen foltokban tövig visszaoldott . Tömeges megjelenésben heliktitbokrok , a cseppkőmedencék körül cseppkőszinlők , illetve néhány cseppkövön5 cm széles montmilchszoknya figyelhető meg . Nagy felületeket borítanak vörösesbarna színű , változó méretű borsókőkiválások , amelyek közt egyaránt megtalálhatók a gombaszerűen elterülő , az apró gömbökből álló , valamint a vékony korallszerű ágakban végződő változatok . Jelentősen sérült a képződmények egy része . Szakvezetővel , legfeljebbfőből álló csoportokban látogatható a lezárt barlang . A megtekintést villanyvilágítás , létrák és vaslépcsők segítik . Az Esztramosról szóló szócikkben szó van arról , hogy az Esztramosban számos ( leginkább a bányászat következményeként feltárult ) kisebb-nagyobb üreg található , amelyek közül négyet fokozott védelem alá helyeztek . A barlangok keletkezése főleg a karsztvízszint alatti ( freatikus ) , a törések mentén a mélyből feláramló langyos és fentről beszivárgó hideg vizek oldó hatásának következménye . Jelentős mennyiségű és változatos formájú ásványkiválások alakultak ki a hegy kiemelkedésének és a Bódva bevágódásának hatására szárazzá vált üregekben . A barlangokat az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttben nyilvánították a világörökség részévé . Földvári Aladár szócikkében meg van említve , hogy Földvári Aladár nevét viseli az Esztramos egyik fokozottan védett barlangja . A évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint szeptemberén a bódvarákói barlang bejáratának közelében Boldogh Sándor észlelt egy nagy patkósdenevért és egy hegyesorrú denevért , valamint a barlangban egy horgasszőrű denevért. januárén a barlangbankis patkósdenevért figyeltek meg Boldogh Sándor , Bihari Zoltán , Štefan Matis és Mihalik Imre. januárénkis patkósdenevért és egy hegyesorrú denevért észleltek a barlangban Boldogh Sándor, Barti Levente és Paulovics Péter. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Esztramosi ( Földvári)-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . 2013. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang ( Aggteleki-karsztvidék ) fokozottan védett barlang . Aben rendezett Barlangnapon az egyik túracélpont volt. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint az Esztramosi Földvári Aladár-barlang ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság : A Földvári Aladár-barlang turisztikai hasznosításának üzemeltetési szabályzata . Kézirat , április ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Boldogh Sándor : The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings ( Hungary ) . Vespertilio, 10. évf. ) , , , old . Boldogh Sándor : Földalatti denevérszállások a Rudabányai- és a Szalonnai-hegység területén . [ Underground bat roosts in the Rudabánya and Szalonna Mountains ( N. Hungary ) ] . In : Boldogh Sándor – Estók Péter szerk . : Földalatti denevérszállások katasztere I. [ Catalogue of underground bat roosts in Hungary I. ] . ANP füzetek , sz.195. old . Dénes György : Esztramosi-barlang . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Gruber Péter – Fleck Nóra: Barlangnapok . Karszt és Barlang,2003. old . Gruber Péter : Beszámoló a XLVI. Barlangnapról . MKBT Tájékoztató , szeptember–október. old . Hazslinszky Tamás – Székely Kinga: Barlangkataszteri törzslap . Kézirat , december . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) H. Szabó Béla : Jelentés a tornaszentandrási Esztramos-hegy kristálybarlang rendszereiről és javaslat azok további védelméhez . Miskolc , február ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kalinovits Sándor – Kollár K. Attila – Kovács P. : Az FTSK Delfin Könnyűbúvár Szakosztály évi kutatási jelentése . MKBT Beszámoló , old . Kárpát József szerk . : Az Acheron Barlangkutató Szakosztály évi jelentése . Kézirat.113. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Koleszár Krisztián : A bányászat során föltárult esztramosi barlangok megismerésének története a kezdetektőlig . Karsztfejlődés , köt. ) ,,,304.,307. old . Kordos László : Jelentés a Szpeleológia Barlangkutató Csoport évi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Kordos László : Adatok az Esztramos barlangjainak ismeretéhez . Karszt és Barlang,2. félév . ,,12. old . Kordos László : Az Esztramos barlanggenetikai , hegységszerkezeti és üledékföldtani vizsgálata . Karszt és Barlang , félév . , old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Esztramos-hegy . Élet és Tudomány , augusztus évf. sz . ) old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , , oldalak és két fénykép a és oldalak között Kraus Sándor : A legnagyobb esztramosi barlangok kalcium-karbonát kiválásairól . In : Szakáll Sándor – Papp Gábor : Az Esztramos-hegy ásványai . Topographia Mineralogica Hungariae , köt.) 76. old . KTM-TvH Barlangtani Intézet : Felhívás . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Lénárt László : Az Esztramos-hegy hidrogeológiai és szpeleológiai kutatásának eredményei . In : Szakáll Sándor – Papp Gábor : Az Esztramos-hegy ásványai . Topographia Mineralogica Hungariae , köt. ),,68.,,70. , old . Lieber Tamás : A megcsonkított Földvári Aladár-barlang . Élet és Tudomány , március évf. sz . ) oldal és a hátsó borítón egy fénykép Majoros Zsuzsanna : Esztramosi barlangok . A Nehézipari Műszaki Egyetem Közleményei , I. sorozat , Bányászat , köt.)4. füz . , , , old . Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport : A Földvári Aladár-barlang komplex természeti állapotfelvétele . Kézirat , június ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , március–április. old . Móga János : A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei . Karszt és Barlang, 1999. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , Kornétás Kiadó , , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Szervezők : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Szilvássy Gyula : Szpeleográfiai terepjelentés . Kézirat , január ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin : Esztramosi Földvári Aladár-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,92. old . Triász Barlangkutató Csoport , Király Gábor: Barlangnap. június28. Aggtelek . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vidics Zoltánné : Az FTSK Barlangkutató Szakosztályának évi jelentése . MKBT Beszámoló, 103. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : Jelentés a Speleo-Team Polgárjogi Társaság Cerberus Barlangkutató Csoportjának évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old. – : XLVI. Barlangnap. július14. MKBT Tájékoztató , május–június. old. – : XLVI. Barlangnap. július14. Aggtelek MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . További irodalom Antalffy Gyula : Felfedező úton az új cseppkőbarlangban . Magyar Nemzet , január a . gy . ( Antalffy Gyula ) : Megmenekül a pusztulástól az ostromosi cseppkőbarlang . Magyar Nemzet , augusztus Antalffy Gyula : Pusztulás fenyegeti az esztramosi kristálybarlangot . Magyar Nemzet , január Antalffy Gyula : Az Ostromos kincse . Delta, 16. old . Antal István Bertalan : Egy természeti kincs megmentéséért . Északmagyarország , február –ivánszk–: Barlang a mészkőbányában . Ózdi Vasas , november évf. sz . ) old. – : Új barlang-csodára bukkantak az Aggteleki-hegységben . Magyar Nemzet , január További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok az Aggteleki-karszton