Kadencia (dal)
Dalok esetén a kadencia, kadenciarend, vagy sorzárlat a sorok utolsó hangjainak magasságai a dal utolsó hangjához képest. A dalok kadenciarendje csoportosítási szempontot ad például a népzenekutatásban. A kadenciarend meghatározását  használta először a finn népdalok rendszerezésére. Bartók Béla 1912-ben javasolta az eredeti Krohn-rend a módosítását, azaz hogy a magyar népdalok esetén a fő kadencia szerinti rendezést alkalmazzák.

Jelölése 

A sorvégi záróhang magasságát arab számokkal adjuk meg, ha azok magasabbak a strófazáró hangnál az alábbiak szerint: 1=prím (azonos hang), 2=nagyszekund, 3=nagyterc stb. A hangközöket a szám elé írt ♭ fél hanggal csökkenti, a ♯ fél hanggal növeli.

Ha a hang alacsonyabb a dal utolsó hangjánál, a viszonyítási alap az utolsó hangnál egy oktávval mélyebb. Ekkor a hangközöket római számokkal jelöljük. Ebből következik, hogy egy római és a vele azonos arab számmal jelölt két kadencia oktáv távolságra van egymástól.

A dalokat nemzetközi megállapodás alapján úgy transzponálják, hogy utolsó hangjuk G legyen. A G-ről induló előjegyzés nélküli (mixolíd) skálában pedig nagyterc és nagyszext van.

A főkadenciát zárójelbe teszik, mely nyomtatásban olykor keretezve vagy karikázva jelenik meg. Négysoros népdaloknál ez csaknem mindig a második sor utolsó hangja. Az utolsó sor kadenciája a fenti szabályok szerint mindig 1, ezért ezt fel sem tüntetjük.

Példák 
 A Madárka, madárka ötsoros strófájának végződései például rendre D, A, A, A, D. A strófazáró hang tehát D, mely tonikához a többi fokot viszonyítjuk. Ennek megfelelően D első fok, A pedig ötödik fok. Az utolsó sor triviális 1-ét a szabályok szerint elhagyva a népdal kadenciarendje tehát 1 5 (5) 5.
 Az Úgy tetszik, hogy jó helyen vagyunk itt kezdetű magyar népdal négysoros strófájának sorzárlatai rendre: G, C, D, C. A második sor tonikán álló zárlata a strófát két félperiódusra osztja. Megállapítható, hogy ez lesz a főkadencia, melyet zárójelezve jelölünk. A kadenciarend ennek megfelelően:  5 (1) 2.
 Az Az hol én elmegyek négy sorzárlata: A, F, C, D, azaz a D tonikához viszonyítjuk a fokokat. Arab számmal jelöljük az első kettőt, mivel a strófazáró tonika felettiek, de római számmal a harmadikat, mely az alatt található. Így a kadenciarend: 5 (♭3) VII.

Megjegyzések

Hivatkozások

Források 
 
 

Zeneelmélet
Dalok esetén a kadencia , kadenciarend , vagy sorzárlat a sorok utolsó hangjainak magasságai a dal utolsó hangjához képest . A dalok kadenciarendje csoportosítási szempontot ad például a népzenekutatásban . A kadenciarend meghatározását használta először a finn népdalok rendszerezésére . Bartók Bélaben javasolta az eredeti Krohn-rend a módosítását , azaz hogy a magyar népdalok esetén a fő kadencia szerinti rendezést alkalmazzák . Jelölése A sorvégi záróhang magasságát arab számokkal adjuk meg , ha azok magasabbak a strófazáró hangnál az alábbiak szerint : prím ( azonos hang ) ,nagyszekund, nagyterc stb . A hangközöket a szám elé írt ♭ fél hanggal csökkenti , a ♯ fél hanggal növeli . Ha a hang alacsonyabb a dal utolsó hangjánál , a viszonyítási alap az utolsó hangnál egy oktávval mélyebb . Ekkor a hangközöket római számokkal jelöljük . Ebből következik , hogy egy római és a vele azonos arab számmal jelölt két kadencia oktáv távolságra van egymástól . A dalokat nemzetközi megállapodás alapján úgy transzponálják , hogy utolsó hangjuk G legyen . A G-ről induló előjegyzés nélküli ( mixolíd ) skálában pedig nagyterc és nagyszext van . A főkadenciát zárójelbe teszik , mely nyomtatásban olykor keretezve vagy karikázva jelenik meg . Négysoros népdaloknál ez csaknem mindig a második sor utolsó hangja . Az utolsó sor kadenciája a fenti szabályok szerint mindig ezért ezt fel sem tüntetjük . Példák A Madárka , madárka ötsoros strófájának végződései például rendre D , A , A , A , D. A strófazáró hang tehát D , mely tonikához a többi fokot viszonyítjuk . Ennek megfelelően D első fok , A pedig ötödik fok . Az utolsó sor triviálisét a szabályok szerint elhagyva a népdal kadenciarendje tehát55. Az Úgy tetszik , hogy jó helyen vagyunk itt kezdetű magyar népdal négysoros strófájának sorzárlatai rendre : G , C , D , C . A második sor tonikán álló zárlata a strófát két félperiódusra osztja . Megállapítható , hogy ez lesz a főkadencia , melyet zárójelezve jelölünk . A kadenciarend ennek megfelelően : ( 1 ) Az Az hol én elmegyek négy sorzárlata : A , F , C , D , azaz a D tonikához viszonyítjuk a fokokat . Arab számmal jelöljük az első kettőt , mivel a strófazáró tonika felettiek , de római számmal a harmadikat , mely az alatt található . Így a kadenciarend : ( ♭3 ) VII. Megjegyzések Hivatkozások Források Zeneelmélet