Bosznia-Hercegovina földrajza
Bosznia-Hercegovina állam Délkelet-Európában, a Balkán-félsziget nyugati részén terül el. Területe 51 129 négyzetkilométer, amellyel a 126. legnagyobb független ország. Szinte csak természetes határai vannak, keletről a Dinári-hegység, északról a Száva, nyugatról a Drina határolja.

956 km közös határa van Horvátországgal, északon és nyugaton. Keleten Szerbiával határos 345 km hosszan, Montenegróval délkeleten 242 km hosszan határos. Van egy apró adriai-tengeri kijárata Neumnál, amely 20 km hosszú.
A Száva melletti alföldet és a Neretva völgyét kivéve az egész ország területe hegyekkel, dombokkal szabdalt. A legmagasabb pontja, a Maglić 2386 méter magas.

Domborzat
Bosznia-Hercegovina Boszniából és Hercegovinából áll, innen az országnév. Bosznia az ország területének körülbelül négyötödét teszi ki (mintegy 42 ezer négyzetkilométert), északon található. A fennmaradó terület Hercegovina, amely délen helyezkedik el, partközeli területei mediterrán éghajlatúak.

A középső területek hegyvidékiek, északabbra haladva a Száva-mellék (Posavina) dombokkal tagolt vidéke következik, még északabbra haladva a dombokat a  Pannon-síkság váltja fel.

Hercegovina északi része szintén hegyvidéki, délre haladva a Neretva síksága váltja fel, amelynek a partvidékhez közeli területei mediterrán éghajlatúak.

A tengerparttal rendelkező országok közt az országhatár-tengerpart aránya alapján a legrövidebb tengerpartot magának mondható ország Bosznia-Hercegovina.

Az ország területének 42,8%-a erdős, 42,2%-a megművelt.

Vízrajza 
A folyók egy része a Duna vízgyűjtő területéhez tartozik, a másik részük, (pl. Neretva) az Adriai-tengerbe ömlenek.

Jelenleg 12 vízerőmű működik a folyókon, mind a Száva mellékfolyóin.

Klíma
Északkeleten kontinentális, délen, a part közelében a telek esősek, enyhék. A hegyvidéki területek csapadékosak, évente akár 1000–1200 litercsapadék  is hullhat négyzetméterenként. Általában november a legcsapadékosabb, a legkevésbé a január.

Bányászat

Az ország legfontosabb bányászati termékei többek közül a szén, a vas, a bauxit, a mangán, az ólom, a cink és a réz.

Nemzeti parkjai 
Összesen 3 nemzeti parkja van:
 Sutjeska Nemzeti Park
 Kozara Nemzeti Park
 Una Nemzeti Park

Világörökségei 
Eddig Mostar óvárosa a Neretván átívelő Öreg híddal, és Mehmed pasa višegradi hídja került fel a világörökségi listára.

Természeti világöröksége még nincs Bosznia-Hercegovinának.

A következő helyeket jelölték a világörökségi listára: A Vjetrenicai-barlangot, Počitelj építészeti értékeit, Jajca, Blagaj, Blidinje és Stolac természeti-, illetve építészeti értékeit.

Fordítás

Jegyzetek

Források
 Topográf Térképészeti Kft.: Midi világatlasz, Nyír Karta & Topográf, Nyíregyháza, 2004.

Kapcsolódó szócikkek 
 Bosznia-Hercegovina hegyeinek listája

Bosznia-Hercegovina földrajza
Bosznia-Hercegovina állam Délkelet-Európában , a Balkán-félsziget nyugati részén terül el . Területe129 négyzetkilométer , amellyel a legnagyobb független ország . Szinte csak természetes határai vannak , keletről a Dinári-hegység , északról a Száva , nyugatról a Drina határolja . 956 km közös határa van Horvátországgal , északon és nyugaton . Keleten Szerbiával határoskm hosszan , Montenegróval délkeletenkm hosszan határos . Van egy apró adriai-tengeri kijárata Neumnál , amelykm hosszú . A Száva melletti alföldet és a Neretva völgyét kivéve az egész ország területe hegyekkel , dombokkal szabdalt . A legmagasabb pontja , a Maglićméter magas . Domborzat Bosznia-Hercegovina Boszniából és Hercegovinából áll , innen az országnév . Bosznia az ország területének körülbelül négyötödét teszi ki ( mintegyezer négyzetkilométert ) , északon található . A fennmaradó terület Hercegovina , amely délen helyezkedik el , partközeli területei mediterrán éghajlatúak . A középső területek hegyvidékiek , északabbra haladva a Száva-mellék ( Posavina ) dombokkal tagolt vidéke következik , még északabbra haladva a dombokat a Pannon-síkság váltja fel . Hercegovina északi része szintén hegyvidéki , délre haladva a Neretva síksága váltja fel , amelynek a partvidékhez közeli területei mediterrán éghajlatúak . A tengerparttal rendelkező országok közt az országhatár-tengerpart aránya alapján a legrövidebb tengerpartot magának mondható ország Bosznia-Hercegovina . Az ország területének8%-a erdős,2%-a megművelt . Vízrajza A folyók egy része a Duna vízgyűjtő területéhez tartozik , a másik részük , ( pl . Neretva ) az Adriai-tengerbe ömlenek . Jelenlegvízerőmű működik a folyókon , mind a Száva mellékfolyóin . Klíma Északkeleten kontinentális , délen , a part közelében a telek esősek , enyhék . A hegyvidéki területek csapadékosak , évente akár1200 litercsapadék is hullhat négyzetméterenként . Általában november a legcsapadékosabb , a legkevésbé a január . Bányászat Az ország legfontosabb bányászati termékei többek közül a szén , a vas , a bauxit , a mangán , az ólom , a cink és a réz . Nemzeti parkjai Összesennemzeti parkja van : Sutjeska Nemzeti Park Kozara Nemzeti Park Una Nemzeti Park Világörökségei Eddig Mostar óvárosa a Neretván átívelő Öreg híddal , és Mehmed pasa višegradi hídja került fel a világörökségi listára . Természeti világöröksége még nincs Bosznia-Hercegovinának . A következő helyeket jelölték a világörökségi listára : A Vjetrenicai-barlangot , Počitelj építészeti értékeit , Jajca, Blagaj , Blidinje és Stolac természeti- , illetve építészeti értékeit . Fordítás Jegyzetek Források Topográf Térképészeti Kft. : Midi világatlasz , Nyír Karta & Topográf , Nyíregyháza , Kapcsolódó szócikkek Bosznia-Hercegovina hegyeinek listája Bosznia-Hercegovina földrajza