Adelheid löwenstein–wertheim–rosenbergi hercegnő
Adelheid löwenstein–wertheim–rosenbergi hercegnő (; Kleinheubach, 1831. április 3. – Ryde, Wight-sziget, 1909. december 16.), német hercegnő, Konstantin löwenstein–wertheim–rosenbergi örökös leánya, a trónfosztott I. Mihály portugál király feleségeként Portugália címzetes királynéja.

Élete

Származása, családja

Adelheid Zsófia hercegnő 1831-ben született az alsó-frankföldi Kleinheubachban, a Löwenstein-kastélyban, a Württembergi Királyság területén. Édesapja Konstantin zu Löwenstein-Wertheim-Rosenberg (1802–1838) volt, Karl Thomas zu Löwenstein-Wertheim-Rosenberg uralkodó herceg (1783–1849) és Sophie zu Windisch-Grätz grófnő (1784–1848) fia, a Löwenstein-Wertheim-Rosenberg Hercegség trónörököse. Édesanyja Marie Agnes Henriette zu Hohenlohe-Langenburg hercegnő (1804–1835) volt, Karl Ludwig zu Hohenlohe-Langenburg herceg (Fürst, 1762–1825) és Amalie Henriette zu Solms-Baruth grófnő (1768–1847) leánya.

A Löwenstein-Wertheim fejedelmi dinasztia középkori eredetű. Bajor Lajos (1463–1523) alapította, a Wittelsbach-házból való I. Frigyes pfalzi választófejedelem és az augsburgi Clara Tott von Dettingen udvarhölgy ifjabbik fia, aki nem lehetett a választófejedelmi trón örököse, ezért apja kérésére I Miksa császár német-római birodalmi grófi (Reichsgraf) rangra emelte őt, ettől kezdve I. Lajos, Löwenstein grófja (Ludwig I von Löwenstein) néven szerepelt, majd hamarosan elnyerte az örökletes hercegi (Fürst) rangot. A család több ága a 21. században is él.

A szülők házasságából két gyermek született:

 Adelheid Zsófia hercegnő (1831–1909), a trónfosztott I. Mihály portugál király felesége,
 Károly Henrik (VI. Karl Heinrich) herceg (1834–1921), akinek első felesége Adelheid zu Isenburg-Büdingen hercegnő (1841–1861), második felesége Liechtensteini Zsófia hercegnő (Sophie von und zu Liechtenstein, 1837–1899), II. Alajos liechtensteini herceg leánya volt. Másodszor megözvegyülvén, Károly Henrik herceg dominikánus szerzetessé lett.

1835-ben, néhány hónappal Adelheid hercegnő öccsének, Károly Henriknek születése után édesanyjuk elhunyt. Három évvel később, 1838-ban édesapjuk is meghalt. Az árvákat a nagyszülők megbízásából Alexander Kaufmann tanár, történész tanította. 1849-ben nagyapjuk, Károly Tamás herceg elhunytakor Adelheid Zsófia 15 éves öccse, Károly Henrik lett a Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegi ház feje.

Házassága, gyermekei

Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő 1851. szeptember 24-én ben feleségül ment a Bragança-házból való, bajorországi emigrációban élő I. Mihály portugál királyhoz (1802–1866), VI. János portugál királynak, Brazília császárának és Carlota Joaquina spanyol infánsnőnek ifjabbik fiához, IV. Károly spanyol király unokájához. Az esküvőt a menyasszony szülőházában, a kleinheubachi Löwenstein hercegi kastélyban tartották.

Adelheid Zsófia hercegnő 29 évvel fiatalabb volt férjénél. Házasságuk 13 éve alatt hét gyermeket szült:
 Mária (Maria das Neves) infánsnő (1852–1941), aki 1871-ben Alfonz Károly spanyol herceghez, Juan de Borbón y Bragançának, Montizon grófjának és Habsburg-Estei Mária Beatrix osztrák főhercegnőnek fiához, az utolsó trónkövetelőhöz a spanyol Bourbonok karlista ágán.
 Mihály Mária Károly („Miguel II”) infáns, Bragança hercege (1853–1927), portugál trónkövetelő (a királypártiak számára II. Mihály portugál király), a Bragança-ház feje, aki 1877-ben Erzsébet Thurn und Taxis hercegnőt, majd 1893-ban Mária Terézia löwenstein-wertheim-rosenbergi hercegnőt vette feleségül.
 Mária Terézia infánsnő (1855-1944), Károly Lajos osztrák főhercegnek (1833–1896), Ferenc József császár öccsének harmadik felesége.
 Mária Jozefa (José) infánsnő (1857–1943), Károly Tivadar bajor herceg, a szemorvos második felesége.
 Adelgunda infánsnő (1858–1946), Guimarães hercegnője, aki 1876-ban a Bourbon-házból való Henrik parmai herceghez, Bardi grófjához, III. Károly parmai uralkodó herceg egyik fiához ment feleségül.
 Mária Anna (do Carmo) infánsnő (1861–1942), aki 1893-ban IV. Vilmos luxemburgi nagyherceghez ment feleségül.
 Mária Antónia (1862–1959), I. Róbert parmai herceg második felesége, Zita osztrák császárné, magyar királyné édesanyja.

Az esküvő idején I. Mihály már trónfosztott uralkodó volt, helyén unokahúga, II. Mária portugál királynő (Maria da Glória) uralkodott. Adelheid Zsófia így életében sohasem lehetett Portugália tényleges királynéja. A házaspárt csak a Mihály-párti legitimisták tartották számon úgy, mint az ország jogos uralkodóit. Portugál királyi hercegnői (infanta de Portugal) rangot kapott.

A Bragança-házi VI. János portugál király fiai, IV. Péter király (I. Péter néven Brazília császára) és öccse, I. Mihály (Dom Miguel) között trónutódlási vita, majd 1828-tól fegyveres polgárháború robbant ki, melyet a „Mihály-hívek háborújának” ( vagy a két fivér háborújának (guerra dos dois irmãos) is neveznek. A polgárháborút az alapvetően a spanyol karlista háború eldöntésére 1834-ben megalakult négyes szövetség (Nagy-Britannia, Franciaország, Spanyolország és a Péter-párti Portugália) beavatkozása döntötte el az időközben elhunyt Péter leánya, II. Mária királynő (Maria da Glória) javára. Péter öccsét, Mihályt 1834-ben száműzték országából, egyezkedési kísérletei nem jártak sikerrel. Spanyolországi trónigényét a karlista trónkövetelő, Don Carlos fellépése hiúsította meg. Mihály ennek ellenére haláláig fenntartotta igényét Portugália és Spanyolország trónjára.

Özvegysége, elhunyta

1866. november 14-én Mihály a alsó-frankföldi Esselbachban, a Karlshöhe vadászkastélyban elhunyt. November 17-én Großheubachban, az Engelberg kolostorban, a Löwenstein hercegi család kriptájában temették el. A 35 évesen megözvegyült Adelheid Zsófia a következő évtizedeket gyermekeinek nevelésével, leányainak kiházasításával töltötte. 1895-ben, miután mindegyik leányának rangos férjet szerzett, a mélyen katolikus Adelheid hercegnő benedek-rendi apáca lett, és visszavonult a wight-szigeti Szent Cecília bencés kolostorba, amelynek később főnökasszonya lett. Itt élt haláláig.

1909-ben meglátogatta őt 17 éves unokája, az eladósorba került Zita Bourbon–parmai hercegnő, akit ekkor már kiszemeltek Károly osztrák főherceg jövendőbelijének. Hosszabb időt töltött nagyanyjánál, tökéletesítette műveltségét latin nyelvben, filozófiában, művészetekben, zenében, és életviteli tanácsokat kapott. Zita hercegnő elutazása után néhány hónappal, 1909 decemberében Adelheid Zsófia elhunyt. Saját kolostorában, a Wight-szigeten temették el.

1967-ben Mihály király földi maradványait Németországból hazaszállították Portugáliába. Adelheid Zsófia hercegnő testét is odavitték repülőgépen Wight szigetéről. A házaspár Portugália királyainak temetkezőhelyén, a lisszaboni São Vicente de Fora kolostorban talált örök nyugvóhelyet.

Leszármazottai
Gyermekei több európai főnemesi dinasztiába beházasodtak. Uralkodóházak ma (2016-ban) élő családfői többen is Adelheid Zsófia egyenes leszármazottjai. Ő a dédanyja például a Bragança-ház fejének, III. Duarte Pius de Bragança hercegnek, portugál trónkövetelőnek, ükanyja Habsburg Károlynak (*1961), a Habsburg–Lotaringiai-ház fejének, az osztrák császári trón követelőjének, Franz von Bayern hercegnek (*1933), a Wittelsbach-ház fejének, a bajor királyi trón igénylőjének, és Henrik luxemburgi nagyhercegnek (*1965), Luxemburg uralkodójának, valamint szépanyja Fülöp belga királynak (*1960).

Jegyzetek

Források 
 Paul Siebertz: Karl Fürst zu Löwenstein. Ein Bild seines Lebens und Wirkens, Kösel und Pustet Verlag München, 1924. 
 „Donna Adelheid Infantin von Portugal und Algarbien”, in: Hessische Biografie, Landesgeschichtliches Informationssystem Hessen (LAGIS, id=3713) 
 Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő családfája 
 Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő családfája és leszármazottai 
 C. Arnold McNaughton: The Book of Kings: A Royal Genealogy. 

Német nők
Bragança-ház
Portugál királynék
1831-ben született személyek
1909-ben elhunyt személyek
Bencés szerzetesek
Katolikus apácák
Adelheid löwenstein–wertheim–rosenbergi hercegnő ( ; Kleinheubach , április – Ryde , Wight-sziget , december ) , német hercegnő , Konstantin löwenstein–wertheim–rosenbergi örökös leánya , a trónfosztott I. Mihály portugál király feleségeként Portugália címzetes királynéja . Élete Származása , családja Adelheid Zsófia hercegnőben született az alsó-frankföldi Kleinheubachban , a Löwenstein-kastélyban , a Württembergi Királyság területén . Édesapja Konstantin zu Löwenstein-Wertheim-Rosenberg1838 ) volt , Karl Thomas zu Löwenstein-Wertheim-Rosenberg uralkodó herceg1849 ) és Sophie zu Windisch-Grätz grófnő1848 ) fia , a Löwenstein-Wertheim-Rosenberg Hercegség trónörököse . Édesanyja Marie Agnes Henriette zu Hohenlohe-Langenburg hercegnő1835 ) volt , Karl Ludwig zu Hohenlohe-Langenburg herceg ( Fürst,1825 ) és Amalie Henriette zu Solms-Baruth grófnő1847 ) leánya . A Löwenstein-Wertheim fejedelmi dinasztia középkori eredetű . Bajor Lajos1523 ) alapította , a Wittelsbach-házból való I. Frigyes pfalzi választófejedelem és az augsburgi Clara Tott von Dettingen udvarhölgy ifjabbik fia , aki nem lehetett a választófejedelmi trón örököse , ezért apja kérésére I Miksa császár német-római birodalmi grófi ( Reichsgraf ) rangra emelte őt , ettől kezdve I. Lajos , Löwenstein grófja ( Ludwig I von Löwenstein ) néven szerepelt , majd hamarosan elnyerte az örökletes hercegi ( Fürst ) rangot . A család több ága a században is él . A szülők házasságából két gyermek született : Adelheid Zsófia hercegnő1909 ) , a trónfosztott I. Mihály portugál király felesége , Károly Henrik ( VI. Karl Heinrich ) herceg1921 ) , akinek első felesége Adelheid zu Isenburg-Büdingen hercegnő1861 ) , második felesége Liechtensteini Zsófia hercegnő ( Sophie von und zu Liechtenstein,1899 ) , II. Alajos liechtensteini herceg leánya volt . Másodszor megözvegyülvén , Károly Henrik herceg dominikánus szerzetessé lett . 1835-ben , néhány hónappal Adelheid hercegnő öccsének , Károly Henriknek születése után édesanyjuk elhunyt . Három évvel később, ban édesapjuk is meghalt . Az árvákat a nagyszülők megbízásából Alexander Kaufmann tanár , történész tanította.ben nagyapjuk , Károly Tamás herceg elhunytakor Adelheid Zsófiaéves öccse , Károly Henrik lett a Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegi ház feje . Házassága , gyermekei Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő szeptemberén ben feleségül ment a Bragança-házból való , bajorországi emigrációban élő I. Mihály portugál királyhoz1866 ) , VI. János portugál királynak , Brazília császárának és Carlota Joaquina spanyol infánsnőnek ifjabbik fiához , IV . Károly spanyol király unokájához . Az esküvőt a menyasszony szülőházában , a kleinheubachi Löwenstein hercegi kastélyban tartották . Adelheid Zsófia hercegnőévvel fiatalabb volt férjénél . Házasságukéve alatt hét gyermeket szült : Mária ( Maria das Neves ) infánsnő1941 ) , akiben Alfonz Károly spanyol herceghez , Juan de Borbón y Bragançának , Montizon grófjának és Habsburg-Estei Mária Beatrix osztrák főhercegnőnek fiához , az utolsó trónkövetelőhöz a spanyol Bourbonok karlista ágán . Mihály Mária Károly ( „ Miguel II” ) infáns, Bragança hercege1927 ) , portugál trónkövetelő ( a királypártiak számára II. Mihály portugál király ) , a Bragança-ház feje , akiben Erzsébet Thurn und Taxis hercegnőt , majdban Mária Terézia löwenstein-wertheim-rosenbergi hercegnőt vette feleségül . Mária Terézia infánsnő Károly Lajos osztrák főhercegnek1896 ) , Ferenc József császár öccsének harmadik felesége . Mária Jozefa ( José ) infánsnő1943 ) , Károly Tivadar bajor herceg , a szemorvos második felesége . Adelgunda infánsnő1946 ) , Guimarães hercegnője , akiban a Bourbon-házból való Henrik parmai herceghez , Bardi grófjához , III. Károly parmai uralkodó herceg egyik fiához ment feleségül . Mária Anna ( do Carmo ) infánsnő1942 ) , akiban IV . Vilmos luxemburgi nagyherceghez ment feleségül . Mária Antónia1959 ) , I. Róbert parmai herceg második felesége , Zita osztrák császárné , magyar királyné édesanyja . Az esküvő idején I. Mihály már trónfosztott uralkodó volt , helyén unokahúga , II. Mária portugál királynő ( Maria da Glória ) uralkodott . Adelheid Zsófia így életében sohasem lehetett Portugália tényleges királynéja . A házaspárt csak a Mihály-párti legitimisták tartották számon úgy , mint az ország jogos uralkodóit . Portugál királyi hercegnői ( infanta de Portugal ) rangot kapott . A Bragança-házi VI. János portugál király fiai , IV . Péter király ( I. Péter néven Brazília császára ) és öccse , I. Mihály ( Dom Miguel ) között trónutódlási vita , majdtól fegyveres polgárháború robbant ki , melyet a „ Mihály-hívek háborújának” ( vagy a két fivér háborújának ( guerra dos dois irmãos ) is neveznek . A polgárháborút az alapvetően a spanyol karlista háború eldöntéséreben megalakult négyes szövetség ( Nagy-Britannia , Franciaország , Spanyolország és a Péter-párti Portugália ) beavatkozása döntötte el az időközben elhunyt Péter leánya , II. Mária királynő ( Maria da Glória ) javára . Péter öccsét , Mihálytben száműzték országából , egyezkedési kísérletei nem jártak sikerrel . Spanyolországi trónigényét a karlista trónkövetelő , Don Carlos fellépése hiúsította meg . Mihály ennek ellenére haláláig fenntartotta igényét Portugália és Spanyolország trónjára . Özvegysége , elhunyta 1866. novemberén Mihály a alsó-frankföldi Esselbachban , a Karlshöhe vadászkastélyban elhunyt . Novemberén Großheubachban , az Engelberg kolostorban , a Löwenstein hercegi család kriptájában temették el . Aévesen megözvegyült Adelheid Zsófia a következő évtizedeket gyermekeinek nevelésével , leányainak kiházasításával töltötte.ben , miután mindegyik leányának rangos férjet szerzett , a mélyen katolikus Adelheid hercegnő benedek-rendi apáca lett , és visszavonult a wight-szigeti Szent Cecília bencés kolostorba , amelynek később főnökasszonya lett . Itt élt haláláig . 1909-ben meglátogatta őtéves unokája , az eladósorba került Zita Bourbon–parmai hercegnő , akit ekkor már kiszemeltek Károly osztrák főherceg jövendőbelijének . Hosszabb időt töltött nagyanyjánál , tökéletesítette műveltségét latin nyelvben , filozófiában , művészetekben , zenében , és életviteli tanácsokat kapott . Zita hercegnő elutazása után néhány hónappal,decemberében Adelheid Zsófia elhunyt . Saját kolostorában , a Wight-szigeten temették el . 1967-ben Mihály király földi maradványait Németországból hazaszállították Portugáliába . Adelheid Zsófia hercegnő testét is odavitték repülőgépen Wight szigetéről . A házaspár Portugália királyainak temetkezőhelyén , a lisszaboni São Vicente de Fora kolostorban talált örök nyugvóhelyet . Leszármazottai Gyermekei több európai főnemesi dinasztiába beházasodtak . Uralkodóházak maban ) élő családfői többen is Adelheid Zsófia egyenes leszármazottjai . Ő a dédanyja például a Bragança-ház fejének , III. Duarte Pius de Bragança hercegnek , portugál trónkövetelőnek , ükanyja Habsburg Károlynak ( *1961 ) , a Habsburg–Lotaringiai-ház fejének , az osztrák császári trón követelőjének , Franz von Bayern hercegnek ( *1933 ) , a Wittelsbach-ház fejének , a bajor királyi trón igénylőjének , és Henrik luxemburgi nagyhercegnek ( *1965 ) , Luxemburg uralkodójának , valamint szépanyja Fülöp belga királynak ( *1960 ) . Jegyzetek Források Paul Siebertz : Karl Fürst zu Löwenstein . Ein Bild seines Lebens und Wirkens , Kösel und Pustet Verlag München , „ Donna Adelheid Infantin von Portugal und Algarbien” , in : Hessische Biografie , Landesgeschichtliches Informationssystem Hessen ( LAGIS , id=3713 ) Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő családfája Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg hercegnő családfája és leszármazottai C. Arnold McNaughton : The Book of Kings : A Royal Genealogy . Német nők Bragança-ház Portugál királynék 1831-ben született személyek 1909-ben elhunyt személyek Bencés szerzetesek Katolikus apácák