Dubravice (Skradin)
Dubravice falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 13, közúton 27 km-re északra, községközpontjától 4 km-re északra, Dalmácia középső részén, a Krka Nemzeti Park nyugati szélén fekszik.

Története 
A települést 1299-ben említik először abban az adománylevélben, melyben Šubić Pál horvát bán újraalapítja a Skradin melletti Keresztelő Szent János kolostort. A középkorban területe részben a skradini, részben pedig valószínűleg a bribiri plébániához tartozott. 1409-ben Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került. Középkori temploma a 15. században épült. Miután 1522-ben Skradint elfoglalta a török egyházi szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el. Plébániáját a török kiűzése után 1700-ban alapították és 1773-ig Rupe települést is hozzá tartozott egészen a roki zuhatagig.

Területe évszázadokig velencei uralom alatt volt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 726, 1910-ben 894 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A délszláv háború során mindvégig horvát kézen maradt. 2011-ben 594 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Alexandriai Szent Katalin szűz és vértanú tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a középkori templom (15. század) helyén épült. A régi templomból csak a mellékbejárat tympanonja maradt meg a reneszánsz "D. O. M." (Deo Optimo Maximo) felirattal. A templomot 1724-ben megújították és bővítették, később is több renováláson ment át. 1977-78-ban kívül-belül felújították és a helyileg védett kulturális emlékek közé sorolták. A felújítás során amikor leverték a vakolatot több helyen régi felirat töredékei kerültek elő. Az épület alaprajza nem szabályos, mivel a dongaboltozattal fedett apszis szélesebb a hajónál. A homlokzaton a főbejárat két oldalán két kisebb ablak, felette kör alakú ablak látható. Legfelül található a pengefallal kiképzett harangtorony, benne két haranggal. Az oltár fából készült Szent Katalinnak a bányászok védőszentjének barokk szobrával, Dubravicén ugyanis még a 18. században is bányásztak vasércet. A délszláv háború idején a templomot több gránáttalálat érte, melynek következtében a tető és falak károkat szenvedtek. Az ismétlődő tüzérségi támadásban a templom körüli sírok nagy része is megrongálódott. A károkat szenvedett templomot 1998-99-ben teljesen felújították. Ennek során a védettséget nem élvező oltárt márványra cserélték, melyen Szent Katalin szobrát helyezték el. A templom körüli temető kerítése 1766-ban épült.

Jegyzetek

További információk
 Skradin város hivatalos oldala 
 Skradin város turisztikai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Dubravice falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Skradinhoz tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia középső részén , a Krka Nemzeti Park nyugati szélén fekszik . Története A településtben említik először abban az adománylevélben , melyben Šubić Pál horvát bán újraalapítja a Skradin melletti Keresztelő Szent János kolostort . A középkorban területe részben a skradini , részben pedig valószínűleg a bribiri plébániához tartozott.ben Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került . Középkori temploma a században épült . Miutánben Skradint elfoglalta a török egyházi szolgálatát a visovaci ferences atyák látták el . Plébániáját a török kiűzése utánban alapították ésig Rupe települést is hozzá tartozott egészen a roki zuhatagig . Területe évszázadokig velencei uralom alatt volt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A délszláv háború során mindvégig horvát kézen maradt.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Alexandriai Szent Katalin szűz és vértanú tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a középkori templom század ) helyén épült . A régi templomból csak a mellékbejárat tympanonja maradt meg a reneszánsz " D. O. M. " ( Deo Optimo Maximo ) felirattal . A templomotben megújították és bővítették , később is több renováláson ment át.ban kívül-belül felújították és a helyileg védett kulturális emlékek közé sorolták . A felújítás során amikor leverték a vakolatot több helyen régi felirat töredékei kerültek elő . Az épület alaprajza nem szabályos , mivel a dongaboltozattal fedett apszis szélesebb a hajónál . A homlokzaton a főbejárat két oldalán két kisebb ablak , felette kör alakú ablak látható . Legfelül található a pengefallal kiképzett harangtorony , benne két haranggal . Az oltár fából készült Szent Katalinnak a bányászok védőszentjének barokk szobrával , Dubravicén ugyanis még a században is bányásztak vasércet . A délszláv háború idején a templomot több gránáttalálat érte , melynek következtében a tető és falak károkat szenvedtek . Az ismétlődő tüzérségi támadásban a templom körüli sírok nagy része is megrongálódott . A károkat szenvedett templomotben teljesen felújították . Ennek során a védettséget nem élvező oltárt márványra cserélték , melyen Szent Katalin szobrát helyezték el . A templom körüli temető kerítéseban épült . Jegyzetek További információk Skradin város hivatalos oldala Skradin város turisztikai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései