Česká národní banka
A Česká národní banka (ČNB, Cseh Nemzeti Bank) Csehország prágai székhelyű központi bankja, a Központi Bankok Európai Rendszernének tagja. A bank elnöke Aleš Michl. Elsődleges célkitűzésével összhangban a ČNB kidolgozza a monetáris politikát, bankjegyeket és pénzérméket bocsát ki, irányítja a pénzforgalmat, fizetési rendszert és a bankok közti elszámolást. Felügyeli továbbá a bankszektort, a tőkepiacot, a biztosítási üzletágat, nyugdíjalapokat, hitelszövetkezeteket, elektronikus pénzintézeteket és a devizagazdálkodást.

Története

A Pénzügyminisztérium Banki Hivatala (1919-1926)
A mai Csehország területén az első független banki rendszer a pénzügyminisztérium Banki Hivatala volt. A bankot 1919-ben alapították az új állam megszületése után.

A többi központi bankhoz hasonlóan, a pénzügyminisztérium irányította a pénzforgalmat, kezelte az államadósságot, és pént bocsátott ki. A pénzügyminisztérium szervezetében volt egy tíz főből álló bankbizottság, amelynek tagjait a pénzügyminiszter nevezte ki.

1921 és 1923 között a csehszlovák gazdaság jelentős válságba került. A válságra Alois Rašín pénzügyminiszter szigorú antiinflációs politikát vezetett be a hiperinfláció megakadályozására, ami csökkentette a német és osztrák hiperinfláció hatását. A pénzügyminiszter, akit a válság egyik okozójának tekintettek, népszerűtlenné vált, és 1923. január 5-én a felzendült ifjúság meggyilkolta. A Bankhivatal ebben a formában 1926-ig, Csehszlovákia Nemzeti Bankjának megalakulásáig létezett.

Csehszlovákia Nemzeti Bankja (1926-1950)
Csehszlovákia Nemzeti Bankja 1926-ban alakult. Az új bank első éveiben a cseh gazdaság virult, a bruttó nemzeti termék (GNP) rekordot döntött, a valuta erős volt. A bankrendszer bővülések a bankok száma 100 felett, a hitelszövetkezetek száma 200 felett volt.
	
Az 1929-es tőzsdekrachot követően Csehszlovákia gazdasága is válságba került. A központi bank kezdetben antiinflációs politikát folytatott, amely súlyosbította a helyzetet. Ezen túlmenően a központi bank valutakrízist idézett elő a devalvációval és azzal, hogy megtiltotta a valuta aranyra váltását; ezek az intézkedések társadalmi elégedetlenséghez vezettek. Karel Engliš pénzügyminiszter megpróbált véget vetni az antiinflációs politikának azzal, hogy leértékelte a koronát az aranystandard változatlanul hagyása mellett. Vele ellentétben a szociáldemokraták az aranystandard elhagyását javasolták. A különböző politikai pártok eltérő megoldásokat javasoltak a válságból való kilábalásra, ami politikai bizonytalanságot szült, és akadályozta a gazdaság talpraállását. Cégül az aranystandardot elvetették, de a pénzügyminisztérium nem volt képes megoldani a gazdasági problémákat. A közvélemény nyomására Karel Engliš 1931. április 16-án lemondott. Az ország gazdasága csak 1934-ben kezdett lassú fejlődésbe.
	
A válság egyik fontos hatása az volt, hogy egyre többen támogatták az állami beavatkozás a gazdaságba. A mérsékelt árakat és béreket eredményező árszabályozó rendszerek népszerűsége nőtt. A kormány, amelynek növekedett a hatása a központ bankra, csökkentette a kamatlábakat és leértékelte a koronát.
	
A második világháborúban a németek által megszállt Csehszlovákia Cseh–Morva Protektorátussá vált, a központi bank neve 1939 és 1945 között Cseh-Morvaország Nemzeti Bankja lett. A megszállás alatt a pénzügyminiszter Josef Kalfus volt. A háború végén a bank visszakapta korábbi nevét. 1945 és 1948 között a bankrendszer szovjet hatásra kezdett elmozdulni az államosítás irányába. 1950-ben a már teljesen államosított központi bank neme Csehszlovákia Állami Bankja lett.

Csehszlovák Állami Bank (1950-1992)
Az 1950. július 1-jén alakult Csehszlovák Állami Bank államosította az ország bankrendszerét. A kommunizmus idején az Állami Bank egyaránt látott el kereskedelmi banki, jegybanki és befektetési banki tevékenységet. Az új központi bank az állam felügyeleti szerve is volt, és a gazdasági tervezésben is szerepet vállalt. Az Állami Bank felügyelte a két takarékbankot, a másik állami bankot és a devizagazdálkodással megbízott Csehszlovák Kereskedelmi Bankot. 1958-ban az Állami Bank átvette az összes tőkeművelet ellenőrzését, 1970-ben a bankhoz került a devizagazdálkodás irányítása is. Csehszlovákia kettéválása után 1993. január 1-jén a központi bank is kettévált cseh illetve szlovák nemzeti bankokra.

Céljai 
A ČNB elsődleges célja a nemzeti bankról szóló törvény és Csehország alkotmánya szerint az árstabilitás, másodlagos célja pedig a fenntartható gazdasági növekedés elősegítése.

Szervezete 
A bankot az igazgatóság vezeti, amely felel a monetáris politika kidolgozásáért és megvalósításáért. Az igazgatóság hét tagból áll; ezek közül az elnököt és a két alelnököt a köztársasági elnök nevezi ki hat évre. A tagok megbízása legfeljebb egyszer újítható meg. A bank elnöke 2022. július 1-je óta Aleš Michl.

Jegyzetek

Fordítás

További hivatkozások 
 A bank honlapja

Központi bankok
Csehország gazdasága
A Česká národní banka ( ČNB , Cseh Nemzeti Bank ) Csehország prágai székhelyű központi bankja , a Központi Bankok Európai Rendszernének tagja . A bank elnöke Aleš Michl . Elsődleges célkitűzésével összhangban a ČNB kidolgozza a monetáris politikát , bankjegyeket és pénzérméket bocsát ki , irányítja a pénzforgalmat , fizetési rendszert és a bankok közti elszámolást . Felügyeli továbbá a bankszektort , a tőkepiacot , a biztosítási üzletágat , nyugdíjalapokat , hitelszövetkezeteket , elektronikus pénzintézeteket és a devizagazdálkodást . Története A Pénzügyminisztérium Banki Hivatala A mai Csehország területén az első független banki rendszer a pénzügyminisztérium Banki Hivatala volt . A bankotben alapították az új állam megszületése után . A többi központi bankhoz hasonlóan , a pénzügyminisztérium irányította a pénzforgalmat , kezelte az államadósságot , és pént bocsátott ki . A pénzügyminisztérium szervezetében volt egy tíz főből álló bankbizottság , amelynek tagjait a pénzügyminiszter nevezte ki . 1921 ésközött a csehszlovák gazdaság jelentős válságba került . A válságra Alois Rašín pénzügyminiszter szigorú antiinflációs politikát vezetett be a hiperinfláció megakadályozására , ami csökkentette a német és osztrák hiperinfláció hatását . A pénzügyminiszter , akit a válság egyik okozójának tekintettek , népszerűtlenné vált , és januárén a felzendült ifjúság meggyilkolta . A Bankhivatal ebben a formábanig , Csehszlovákia Nemzeti Bankjának megalakulásáig létezett . Csehszlovákia Nemzeti Bankja Csehszlovákia Nemzeti Bankjaban alakult . Az új bank első éveiben a cseh gazdaság virult , a bruttó nemzeti termék ( GNP ) rekordot döntött , a valuta erős volt . A bankrendszer bővülések a bankok számafelett , a hitelszövetkezetek számafelett volt . Azes tőzsdekrachot követően Csehszlovákia gazdasága is válságba került . A központi bank kezdetben antiinflációs politikát folytatott , amely súlyosbította a helyzetet . Ezen túlmenően a központi bank valutakrízist idézett elő a devalvációval és azzal , hogy megtiltotta a valuta aranyra váltását ; ezek az intézkedések társadalmi elégedetlenséghez vezettek . Karel Engliš pénzügyminiszter megpróbált véget vetni az antiinflációs politikának azzal , hogy leértékelte a koronát az aranystandard változatlanul hagyása mellett . Vele ellentétben a szociáldemokraták az aranystandard elhagyását javasolták . A különböző politikai pártok eltérő megoldásokat javasoltak a válságból való kilábalásra , ami politikai bizonytalanságot szült , és akadályozta a gazdaság talpraállását . Cégül az aranystandardot elvetették , de a pénzügyminisztérium nem volt képes megoldani a gazdasági problémákat . A közvélemény nyomására Karel Engliš áprilisán lemondott . Az ország gazdasága csakben kezdett lassú fejlődésbe . A válság egyik fontos hatása az volt , hogy egyre többen támogatták az állami beavatkozás a gazdaságba . A mérsékelt árakat és béreket eredményező árszabályozó rendszerek népszerűsége nőtt . A kormány , amelynek növekedett a hatása a központ bankra , csökkentette a kamatlábakat és leértékelte a koronát . A második világháborúban a németek által megszállt Csehszlovákia Cseh–Morva Protektorátussá vált , a központi bank neveésközött Cseh-Morvaország Nemzeti Bankja lett . A megszállás alatt a pénzügyminiszter Josef Kalfus volt . A háború végén a bank visszakapta korábbi nevét.ésközött a bankrendszer szovjet hatásra kezdett elmozdulni az államosítás irányába.ben a már teljesen államosított központi bank neme Csehszlovákia Állami Bankja lett . Csehszlovák Állami Bank Az júliusjén alakult Csehszlovák Állami Bank államosította az ország bankrendszerét . A kommunizmus idején az Állami Bank egyaránt látott el kereskedelmi banki , jegybanki és befektetési banki tevékenységet . Az új központi bank az állam felügyeleti szerve is volt , és a gazdasági tervezésben is szerepet vállalt . Az Állami Bank felügyelte a két takarékbankot , a másik állami bankot és a devizagazdálkodással megbízott Csehszlovák Kereskedelmi Bankot.ban az Állami Bank átvette az összes tőkeművelet ellenőrzését, ben a bankhoz került a devizagazdálkodás irányítása is . Csehszlovákia kettéválása után januárjén a központi bank is kettévált cseh illetve szlovák nemzeti bankokra . Céljai A ČNB elsődleges célja a nemzeti bankról szóló törvény és Csehország alkotmánya szerint az árstabilitás , másodlagos célja pedig a fenntartható gazdasági növekedés elősegítése . Szervezete A bankot az igazgatóság vezeti , amely felel a monetáris politika kidolgozásáért és megvalósításáért . Az igazgatóság hét tagból áll ; ezek közül az elnököt és a két alelnököt a köztársasági elnök nevezi ki hat évre . A tagok megbízása legfeljebb egyszer újítható meg . A bank elnöke júliusje óta Aleš Michl . Jegyzetek Fordítás További hivatkozások A bank honlapja Központi bankok Csehország gazdasága