Pócsakői-víznyelő
A Pócsakői-víznyelő Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része. Bódvaszilas megkülönböztetetten védett hat barlangja közül az egyik.

Leírás 

Az Alsó-hegy fennsíkjának peremén, Bódvaszilas központjától északnyugatra található. Az Alsó-hegy fennsíkjára jellemző zsombolyoktól eltérően időszakosan aktív víznyelőbarlang, ugyanúgy mint a Meteor-barlang és a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang. Ez utóbbitól körülbelül 100 méterre egy víznyelőtölcsérben van lyukszerű bejárata. Közvetlenül az Országos Kéktúra útvonala, a 24-es számú Országos Kéktúra szakasz mellett van. Bódvaszilas központja felől megközelítve, egy meredeken emelkedő útszakasz után nyílik.

A barlangban elnyelődő víz a Vecsem-forrásban jelenik meg, amely 2100 méter távolságra fakad légvonalban. Felső triász mészkőben keletkezett. Omladékosak és szűkek járatai, valamint a barlang cseppkövekben szegény. Bejárásához engedély és barlangjáró alapfelszerelés kell. Ajánlott alsó aknájában kötelet használni kapaszkodásra, amelyhez 10 méter hosszú kötél elég.

Előfordul a barlang az irodalmában Pócsa-kő Cave (Kordos 1977), Pócsa-köi-víznyelőbarlang (Vlk 2019), Pócsa-kői-barlang (Kőrősi 1983), Pócsakői-barlang (Szenthe 1972), Pócsakői-viznyelőbarlang (Kordos 1978), Pócsa-kői-víznyelőbarlang (Takácsné 1987), Pócsakői-víznyelőbarlang (Kordos 1977) és Pócskői-víznyelő (Kordos 1984) neveken is. 1984-ben volt először Pócsakői-víznyelőnek nevezve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

A Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai 1963-ban kezdték el bontással feltárni a barlangot, amelyet 1963 nyarán 20 m mélységig sikerült bejárniuk. 1964 márciusában fluoreszceines vízfestéssel kimutatták a víznyelő és a Vecsem-forrás kapcsolatát. A március 24-én megfestett víz 6 nap múlva jelent meg a forrásban. A barlang és a forrás között kb. 2 km a távolság légvonalban. 1964 nyarán újabb járatokat fedeztek fel a csoport barlangkutatói a Pócsakői-víznyelőben, amelynek ekkor a hossza kb. 50 m volt.

Frojimovics Gábor és társai 1965-ben folytatták a barlangban végzett feltáró munkájukat. Ekkor Frojimovics Gábor által vezetve fel lett mérve a barlang. A felmérés adatainak felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképe és hossz-szelvény térképe. Dénes György az 1965. szeptemberben készült terepjelentésébe azt írta a felméréssel kapcsolatban, hogy a barlang hossza 90 m, mélysége pedig 51 m. A csoport 1966-ban, kisebb ellenőrzést és munkát végzett a járatrendszerben. A VMTE Petőfi Csoportjának kutatói 1968-ban dolgoztak a Pócsakői-víznyelő végpontján, hogy további járatokat fedezzenek fel. Az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Csoportjának tagjai és a VMTE Lakatos László Barlangkutató Csoportjának tagjai az 1970-es évek közepén, térképező munkát végeztek a barlangban.

A Bertalan Károly által írt, 1976-ban befejezett kéziratban szó van arról, hogy a Pócskői viznyelő (Pócsakői viznyelő) az Alsó-hegyen, Bódvaszilason helyezkedik el. A kb. 30 m hosszú barlang megfestett vize a Vecsem-forrásban bukkant elő. A víznyelő nagyon meredek oldalakról vezeti el a vizet, ezért gyorsan lefolyik a víznyelőbe a víz. A kézirat barlangot ismertető része 1 publikáció alapján lett írva. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy az Aggteleki-karszton fekvő, 51 m mély Pócsa-kő Cave (víznyelőbarlang) 1975. december 31-én Magyarország 41. legmélyebb barlangja. A 40. legmélyebb barlang (Nagykőmázsa-oldali-zsomboly) szintén 51 m mély.

Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május), az Aggteleki-karszton lévő és 51 m mély Pócsakői-viznyelőbarlang az ország 46. legmélyebb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 50. legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én, 1976-ban és 1975-ben 51 m mély Pócsakői-víznyelőbarlang. A 49. legmélyebb barlang (Nagykőmázsa-oldali-zsomboly) szintén 51 m mély. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.

A Pócsakői-víznyelőben a VMTE Központi Barlangkutató Csoport 1981-ben, 1982-ben, 1983-ban és 1984-ben végzett feltáró munkát. 1982-ben a Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Pócskői-víznyelő néven Pócsakői-víznyelő névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 62. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5450 barlangkataszteri egységben lévő és 51 m függőleges kiterjedésű Pócsa-kői-víznyelőbarlang. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang 51 m mély.

1990-ben a VMTE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1995 óta a világörökség része a Pócsakői-víznyelő. A Nyerges Attila által 1997-ben készített szakdolgozat szerint az 50 m mély Pócsa-kői-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének 8. legmélyebb barlangja. A 9. legmélyebb (Széki-zsomboly) és a 10. legmélyebb (Lujza-lyuka-zsomboly) szintén 50 m mély. 1998-ban készült el a barlang hossz-szelvény térképe és 3 keresztmetszet térképe, amelyeket a BEAC barlangkutatói készítettek. A hossz-szelvény térképen látszik a 3 keresztmetszet elhelyezkedése a barlangban. A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-14 barlangkataszteri számú Pócsakői-víznyelő Magyarország 83. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 51 m mély barlang 1977-ben és 1987-ben is 51 m mély volt. A Koleszár Krisztián által írt, 2004–2005-ben megjelent kirándulásvezető füzet szerint a barlang 87 m hosszú és 51 m mély.

A 2005-ben napvilágot látott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Pócsakői-víznyelő az Aggteleki Nemzeti Parkban található és védett természeti érték. Bódvaszilas felett, az Alsó-hegy oldalában, 406 m tengerszint feletti magasságban van a barlang bejárata. A Vörös Meteor SE barlangkutatói bontással tárták fel 1963-ban. Triász mészkőben jött létre az időszakosan aktív és szűk barlang. Már 1964-ben ki lett mutatva vízfestéssel a víznyelő és a 2100 m légvonalbeli távolságra levő Vecsem-forrás kapcsolata. A Pócsakői-víznyelő hossza 87 m és mélysége 51 m. Engedéllyel, alapfelszereléssel és kapaszkodókötéllel járható.

Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő, 5452/14 nyilvántartási számú Pócsakői-víznyelő, 2006. február 28-tól, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. KvVM utasítása szerint, megkülönböztetett védelmet igénylő barlang. Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő és 5452-14 kataszteri számú Pócsakői-víznyelő, 2012. február 25-től, a vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása szerint, megkülönböztetetten védett barlang. A barlang (eltömődött bejárati része miatt) 2014. április 27-én járhatatlan volt.

Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, 2019-ben kiadott könyvben az olvasható, hogy a Pócsa-köi-víznyelőbarlang 87 m hosszú és 50 m mély. A barlang azonosító számai: Szlovákiában 183, Magyarországon 5452/14, egyéb N/4. A könyvben publikálva lett a barlang 1998-ban készített hossz-szelvény térképe és 1998-ban készített 3 keresztmetszet térképe. A barlangot a BEAC 1998-ban mérte fel, majd a BEAC 1998-ban, a felmérés adatainak felhasználásával megrajzolta a barlang térképeit. A térképeket Luděk Vlk 2016-ban digitalizálta. A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe. A térképet Luděk Vlk, Mojmír Záviška, Ctirad Piskač, Jiřina Novotná, Miloš Novotný és Martin Mandel készítették. A térképen, amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok, látható a Pócsakői-víznyelő (5452/14, 183) földrajzi elhelyezkedése.

A 2021. évi MKBT Tájékoztatóban megjelent helyesbítés szerint a 2020. évi MKBT Tájékoztatóban közölt információ hibás, mert a Pócsakői-víznyelőben elnyelődő víz nem a Meteor-forrásban, hanem a Vecsem-forrásban jelenik meg. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Pócsakői-víznyelő (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Dénes György: Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 30., 32., 33. old.
 Dénes György: Szpeleográfiai terepjelentés. Kézirat. Budapest, 1965. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Dénes György: A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1964. évi jelentése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1966. 11. old.
 Dénes György: Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1965. évi munkájáról és eredményeiről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1966. 13. old.
 Dénes György: A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1966. évi jelentése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1967. 10. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Hivatalos Értesítő. A Magyar Közlöny melléklete. 2012. február 24. (10. sz.) 1433. old.
 Fleck Nóra – Vid Ödön: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban 1982. december 31-én nyilvántartott csoportok. Karszt és Barlang, 1982. 2. félév. 130. old.
 Frojimovics Gábor: Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1964. évi pócsakői kutatótáboráról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 112. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 14. old.
 Hazslinszky Tamás: Az északborsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése. Hidrológiai Közlöny, 1965. 6. sz. 259., 261., 262., 263., 264., 265. old.
 Hazslinszky Tamás: Az Észak-Borsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése. Karszt és Barlang, 1965. 2. félév. 66. old. (A víznyelőről van szó benne, a barlangról nincs.)
 Hegedűs András Juju – Speleo Band, Kosztra Barbara – MKBT elnökség: A Speleo Band és az MKBT közös kutatótábor pályázatának eredménye. MKBT Tájékoztató, 2020. május–június. 7. old.
 Koleszár Krisztián: Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény. Kirándulásvezető füzet. Második, módosított, átdolgozott kiadás. HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület, Bódvaszilasért Baráti Kör, 2004–2005. 25. old. és egy fénykép a hátsó borítón 
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 49., 53. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 20. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 282. old.
 Kőrösi Gyula: A KPVDSZ Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoport jelentése 1981. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1981. 221. old.
 Kőrösi Gyula: KPVDSZ VMTE Központi Csoport 1983. évi jelentése. Kézirat. 1. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Kőrősi Gyula: VMTE Központi Csoport. MKBT Beszámoló, 1983. 159. old.
 Kőrösi Gyula: VMTE Központi Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1984. 141. old.
 Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 100., 101., 102. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 362. old.
 Nyerges Attila: Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája. Kézirat (szakdolgozat), 1997. április. 44. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 736. old.
 Szabó Zoltán: Beszámoló az Aggteleki-karszt Kutatás Projekt téli kutatótáboráról. MKBT Tájékoztató, 2018. január–február. 13. old.
 Szenthe István: Újabb adatok az alsó-hegyi karsztobjektumok vizsgálatához. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1972. 1. füz. 5. old.
 Szenthe István – Czakó László: Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának 1974. október 1-től 1975. december 31-ig végzett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 275. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 56. old.
 Titkárság: 2020. szeptember–decemberi tájékoztató – helyesbítés. MKBT Tájékoztató, 2021. január–április. 3. old.
 Tóth Attila: Továbbjutás a Pócsa-kői-víznyelőbarlangban. MKBT Tájékoztató, 2020. szeptember–december. 18–20. old.
 Luděk Vlk et al: Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy. Prága, 2019. 154–155., 353., 358. oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás
 Pócsakői-víznyelő

Barlangok az Aggteleki-karszton
A Pócsakői-víznyelő Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része . Bódvaszilas megkülönböztetetten védett hat barlangja közül az egyik . Leírás Az Alsó-hegy fennsíkjának peremén , Bódvaszilas központjától északnyugatra található . Az Alsó-hegy fennsíkjára jellemző zsombolyoktól eltérően időszakosan aktív víznyelőbarlang , ugyanúgy mint a Meteor-barlang és a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang . Ez utóbbitól körülbelülméterre egy víznyelőtölcsérben van lyukszerű bejárata . Közvetlenül az Országos Kéktúra útvonala , aes számú Országos Kéktúra szakasz mellett van . Bódvaszilas központja felől megközelítve , egy meredeken emelkedő útszakasz után nyílik . A barlangban elnyelődő víz a Vecsem-forrásban jelenik meg , amelyméter távolságra fakad légvonalban . Felső triász mészkőben keletkezett . Omladékosak és szűkek járatai , valamint a barlang cseppkövekben szegény . Bejárásához engedély és barlangjáró alapfelszerelés kell . Ajánlott alsó aknájában kötelet használni kapaszkodásra , amelyhezméter hosszú kötél elég . Előfordul a barlang az irodalmában Pócsa-kő Cave ( Kordos Pócsa-köi-víznyelőbarlang ( Vlk Pócsa-kői-barlang ( Kőrősi Pócsakői-barlang ( Szenthe Pócsakői-viznyelőbarlang ( Kordos Pócsa-kői-víznyelőbarlang ( Takácsné Pócsakői-víznyelőbarlang ( Kordosés Pócskői-víznyelő ( Kordosneveken is.ben volt először Pócsakői-víznyelőnek nevezve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet A Budapesti Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjaiban kezdték el bontással feltárni a barlangot , amelyetnyaránm mélységig sikerült bejárniuk.márciusában fluoreszceines vízfestéssel kimutatták a víznyelő és a Vecsem-forrás kapcsolatát . A márciusén megfestett víznap múlva jelent meg a forrásban . A barlang és a forrás között kb.km a távolság légvonalban.nyarán újabb járatokat fedeztek fel a csoport barlangkutatói a Pócsakői-víznyelőben , amelynek ekkor a hossza kb.m volt . Frojimovics Gábor és társaiben folytatták a barlangban végzett feltáró munkájukat . Ekkor Frojimovics Gábor által vezetve fel lett mérve a barlang . A felmérés adatainak felhasználásával elkészült a barlang alaprajz térképe és hossz-szelvény térképe . Dénes György az szeptemberben készült terepjelentésébe azt írta a felméréssel kapcsolatban , hogy a barlang hosszam , mélysége pedigm . A csoportban , kisebb ellenőrzést és munkát végzett a járatrendszerben . A VMTE Petőfi Csoportjának kutatóiban dolgoztak a Pócsakői-víznyelő végpontján , hogy további járatokat fedezzenek fel . Az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub Barlangkutató Csoportjának tagjai és a VMTE Lakatos László Barlangkutató Csoportjának tagjai azes évek közepén , térképező munkát végeztek a barlangban . A Bertalan Károly által írt, ban befejezett kéziratban szó van arról , hogy a Pócskői viznyelő ( Pócsakői viznyelő ) az Alsó-hegyen , Bódvaszilason helyezkedik el . A kb.m hosszú barlang megfestett vize a Vecsem-forrásban bukkant elő . A víznyelő nagyon meredek oldalakról vezeti el a vizet , ezért gyorsan lefolyik a víznyelőbe a víz . A kézirat barlangot ismertető részepublikáció alapján lett írva . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy az Aggteleki-karszton fekvő,m mély Pócsa-kő Cave ( víznyelőbarlang ) decemberén Magyarország legmélyebb barlangja . A legmélyebb barlang ( Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ) szinténm mély . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) , az Aggteleki-karszton lévő ésm mély Pócsakői-viznyelőbarlang az ország legmélyebb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő , decemberén, ban ésbenm mély Pócsakői-víznyelőbarlang . A legmélyebb barlang ( Nagykőmázsa-oldali-zsomboly ) szinténm mély . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . A Pócsakői-víznyelőben a VMTE Központi Barlangkutató Csoportben, ben, ban ésben végzett feltáró munkát.ben a Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Pócskői-víznyelő néven Pócsakői-víznyelő névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja azbarlangkataszteri egységben lévő ésm függőleges kiterjedésű Pócsa-kői-víznyelőbarlang . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlangm mély . 1990-ben a VMTE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához.óta a világörökség része a Pócsakői-víznyelő . A Nyerges Attila általben készített szakdolgozat szerint azm mély Pócsa-kői-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének legmélyebb barlangja . A legmélyebb ( Széki-zsomboly ) és a legmélyebb ( Lujza-lyuka-zsomboly ) szinténm mély.ban készült el a barlang hossz-szelvény térképe éskeresztmetszet térképe , amelyeket a BEAC barlangkutatói készítettek . A hossz-szelvény térképen látszik akeresztmetszet elhelyezkedése a barlangban . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Pócsakői-víznyelő Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ésben ism mély volt . A Koleszár Krisztián által írt,2005-ben megjelent kirándulásvezető füzet szerint a barlangm hosszú ésm mély . Aben napvilágot látott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Pócsakői-víznyelő az Aggteleki Nemzeti Parkban található és védett természeti érték . Bódvaszilas felett , az Alsó-hegy oldalában,m tengerszint feletti magasságban van a barlang bejárata . A Vörös Meteor SE barlangkutatói bontással tárták felban . Triász mészkőben jött létre az időszakosan aktív és szűk barlang . Márben ki lett mutatva vízfestéssel a víznyelő és am légvonalbeli távolságra levő Vecsem-forrás kapcsolata . A Pócsakői-víznyelő hosszam és mélységem . Engedéllyel , alapfelszereléssel és kapaszkodókötéllel járható . Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő, 14 nyilvántartási számú Pócsakői-víznyelő , februártól , a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . KvVM utasítása szerint , megkülönböztetett védelmet igénylő barlang . Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő éskataszteri számú Pócsakői-víznyelő , februártől , a vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása szerint , megkülönböztetetten védett barlang . A barlang ( eltömődött bejárati része miatt ) áprilisén járhatatlan volt . Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, ben kiadott könyvben az olvasható , hogy a Pócsa-köi-víznyelőbarlangm hosszú ésm mély . A barlang azonosító számai : Szlovákiában Magyarországon14 , egyéb N/4 . A könyvben publikálva lett a barlangban készített hossz-szelvény térképe ésban készítettkeresztmetszet térképe . A barlangot a BEACban mérte fel , majd a BEACban , a felmérés adatainak felhasználásával megrajzolta a barlang térképeit . A térképeket Luděk Vlkban digitalizálta . A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe . A térképet Luděk Vlk , Mojmír Záviška , Ctirad Piskač , Jiřina Novotná , Miloš Novotný és Martin Mandel készítették . A térképen , amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok , látható a Pócsakői-víznyelő14,földrajzi elhelyezkedése . A évi MKBT Tájékoztatóban megjelent helyesbítés szerint a évi MKBT Tájékoztatóban közölt információ hibás , mert a Pócsakői-víznyelőben elnyelődő víz nem a Meteor-forrásban , hanem a Vecsem-forrásban jelenik meg. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Pócsakői-víznyelő ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Dénes György : Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz . , , old . Dénes György : Szpeleográfiai terepjelentés . Kézirat . Budapest , ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Dénes György : A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi jelentése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Dénes György : Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi munkájáról és eredményeiről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Dénes György : A Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi jelentése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Hivatalos Értesítő . A Magyar Közlöny melléklete . február sz . ) old . Fleck Nóra – Vid Ödön : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban decemberén nyilvántartott csoportok . Karszt és Barlang , félév. old . Frojimovics Gábor : Jelentés a Bp. Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi pócsakői kutatótáboráról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz. old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Hazslinszky Tamás : Az északborsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése . Hidrológiai Közlöny , sz . , , , , , old . Hazslinszky Tamás : Az Észak-Borsodi Alsóhegy karsztjának néhány hidrográfiai kérdése . Karszt és Barlang , félév. old . ( A víznyelőről van szó benne , a barlangról nincs . ) Hegedűs András Juju – Speleo Band , Kosztra Barbara – MKBT elnökség : A Speleo Band és az MKBT közös kutatótábor pályázatának eredménye . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Koleszár Krisztián : Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény . Kirándulásvezető füzet . Második , módosított , átdolgozott kiadás . HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület , Bódvaszilasért Baráti Kör,2005. old. és egy fénykép a hátsó borítón Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Kőrösi Gyula : A KPVDSZ Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoport jelentése évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Kőrösi Gyula : KPVDSZ VMTE Központi Csoport évi jelentése . Kézirat . old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Kőrősi Gyula : VMTE Központi Csoport . MKBT Beszámoló , old . Kőrösi Gyula : VMTE Központi Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . Móga János : A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei . Karszt és Barlang, 1999. , , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Nyerges Attila : Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája . Kézirat ( szakdolgozat ) , április. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . ( K. V . Ért . ) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő , március évf. sz . ) old . Szabó Zoltán : Beszámoló az Aggteleki-karszt Kutatás Projekt téli kutatótáboráról . MKBT Tájékoztató , január–február. old . Szenthe István : Újabb adatok az alsó-hegyi karsztobjektumok vizsgálatához . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Szenthe István – Czakó László : Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának októbertől decemberig végzett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Titkárság : szeptember–decemberi tájékoztató – helyesbítés . MKBT Tájékoztató , január–április. old . Tóth Attila : Továbbjutás a Pócsa-kői-víznyelőbarlangban . MKBT Tájékoztató , szeptember–december. 20. old . Luděk Vlk et al : Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy . Prága, 155. , , oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye További információk Országos Barlangnyilvántartás Pócsakői-víznyelő Barlangok az Aggteleki-karszton