Budapesti Kamaraszínház
A Budapesti Kamaraszínház Népszínház néven alakult meg 1978-ban az Állami Déryné Színház és a 25. Színház összevonásával. 1991-ben átnevezték, majd 2012-ig működött.

Népszínház korszak 
1978 az ún. „színházi robbanás" éve volt, amikor a legjobb vidéki társulatok, Szolnok, Kaposvár, Kecskemét vezetői és csapatuk politikai célok végett a fővárosba kerültek.

A Népszínház 1978 januárjában jött létre az Állami Déryné Színház (ami tizenegy társulattal a vidéki színházak hatókörén kívül eső országrészeket látta el élő színházi kultúrával) és a 25. Színház (amelynek lényege a népszínházi jelleg, a közművelődési szándék és a színházi határok tágítása volt) összevonásával, de működését ténylegesen csak az őszi évadkezdéskor kezdte meg. Gyurkó László igazgatása alatt a két társulat előnyeit ötvöző populáris, mégis újító szemléletű színház kialakítása volt a cél. Játszóhelyei az 1978-ra újjáépített Várszínház és az év őszére felújított Józsefvárosi Színház voltak. Mivel azonban nem készültek el időre, az utazó társulatok a pesti és Pest környéki művelődési házakban próbáltak, a Várszínházban játszó társulat pedig úgy, hogy az épület felújítása még javában folyt.

A színház berkein belül egy prózai – ezen belül 3 utazó –, egy operai, 1978. augusztus 1-jétől egy tánctagozat, valamint egy bábtársulat is szerveződött. Pozsgay Imre kulturális miniszter 1979-ben az Operettszínház igazgatóját és főrendezőjét, Malonyai Dezsőt és Vámos Lászlót (aki csak egy évvel később kezdte meg működését) nevezte ki a Népszínház élére. Ekkor a 25. Színház egykori társulatának java elhagyta a Népszínházat, akiket nemsokára a Kecskemétről átszerződtetett csapat is követett. 1979-től Csongrádi Mária vezetésével elindult a közművelődési pódium tagozat, amely az ifjúsággal foglalkozott.

Az 1980-as évek elején a színház válságba került. A célul kitűzött feladatokat nem tudta megoldani, a közönség sem a fővárosban, sem vidéken nem fogadta jól az előadásokat. A színészek is elégedetlenkedtek, mivel élesen elkülönült a várszínházi és a józsefvárosi (utazó) társulat.

1983. január 1-jétől Malonyai Dezső a Nemzeti Színház és az annak kamaraszínházává váló Várszínház vezetője lett, a Népszínház igazgatójává pedig Miszlay Istvánt nevezték ki. 1985. március 24-én Mészöly  Miklós Bunker című  drámájával, Giricz Mátyás rendezésében megnyílt a 7. kerületi Asbóth utcai Kisszínpad. Az új játszóhely célközönsége a fiatal értelmiség, a középiskolák felsőbb évfolyamai, az egyetemisták. Itt lehetőséget biztosítottak a kísérletezésre, részben a fiatal magyar drámaíróknak, illetve a Népszínház színészeinek, a hagyományosabb színjátszás mellett modernebb, testközelibb játékra, előadóestekre is. Eközben továbbra is Budapesten és az országban közel 200 játszóhelyen, széles közönségrétegnek mutatták be további produkcióikat. 1988-ban felújították a józsefvárosi anyaszínházat. 1990-ben, Miszlay István nyugdíjba vonulásakor pályázatot írtak ki, amelyet Szűcs Miklós nyert el. A színház szervezete teljesen átalakult.

Budapesti Kamaraszínház korszak 

A színház az 1990–91-es évadtól új vezetést kapott, igazgatója Szűcs Miklós, művészeti vezetője Csizmadia Tibor, irodalmi vezetője, dramaturgja pedig Böhm György lett.

1991 januárjától az új igazgatás átalakította a színház szervezetét és műsorát, a Népszínház nevet Budapesti Kamaraszínházra változtatták. Feloszlatták az utazótársulatokat, a létszámot ezzel csökkentették, de új tagok is érkeztek, akikkel szakmailag megerősítették a színház társulatát. Selmeczi György vezetésével az operatársulatból a Budapesti Kamaraopera, a tánctagozatból a Közép-Európa Táncszínház alakult meg.

Az így létrejött színház az örökölt játszóhelyek közül a Józsefvárosi Színházban a prózai és zenés darabokat, az Asbóth utcai Stúdiószínpadon irodalmi-színházi különlegességet játszott. Az 1991–92-es évadban a kiscelli romtemplomot is színházi helyszínné avatták Anthony Burgess Mechanikus narancs című regényéből készült musicallel és Shakespeare Athéni Timonjával.

A színház főépülete 1998-ban a Nagymező utcai Tivoli lett, amit 100 millió forinttal tettek színház számára alkalmassá. E mellett két stúdióval működött, melyben a három szponzortól kapott 150 millió forintos támogatással hoztak létre játszóhelyet: a régi stúdiószínház, az Ericsson Stúdió néven és a korszerű, légkondicionált Shure Stúdió.

A Budapesti Kamaraszínház búcsúelőadásaként 2012. május 7-én játszották utoljára a Tivoliban Tennessee Williams A vágy villamosa című drámáját, amelyen Tordy Géza rendezett, a főszerepeket pedig Eszenyi Enikő, Nagy Enikő, László Zsolt és Pindroch Csaba formálták meg.

Jegyzetek

Források 

Népszínház
Budapesti Kamaraszínház
Ring Orsolya: Megalakul a Népszínház – 1978, ArchívNet 7. évfolyam 6. szám (archivnet.hu); Magyar Országos Levéltár - 2007 /digitálisan: 2011. augusztus 10.
Takács István: Népszínházi távlatok, Pest Megyei Hírlap, 26. évfolyam, 219. szám - 1982. szeptember 18.
(PT) Sorsdöntő pillanathoz érkezett a Budapesti Kamaraszínház, fidelio.hu - 2011. december 21.
Budapesti Kamaraszínház, jegy.hu (hozzáférés: 2016. február 28.)
Szabó István: A színházi struktúra helyzete, a jövőre vonatkozó elképzelések (Elemzés és javaslatok), Maszk.hu - 2007.

További információk 
Deák Attila: 15 éves a Budapesti Kamaraszínház, melynek 15 éve direktora Szűcs Miklós (60) , terasz.hu - 2006. ősz
Beke Csilla: Budapesti Kamaraszínház Shure és Ericsson Stúdiók, theatre-architecture.eu
Tivoli Színház, theatre-architecture.eu
Budapesti Kamaraszínház Emlékoldala

Budapest színházai
Budapest VI. kerülete
A Budapesti Kamaraszínház Népszínház néven alakult megban az Állami Déryné Színház és a Színház összevonásával.ben átnevezték , majdig működött . Népszínház korszak 1978 az ún. „ színházi robbanás " éve volt , amikor a legjobb vidéki társulatok , Szolnok , Kaposvár , Kecskemét vezetői és csapatuk politikai célok végett a fővárosba kerültek . A Népszínházjanuárjában jött létre az Állami Déryné Színház ( ami tizenegy társulattal a vidéki színházak hatókörén kívül eső országrészeket látta el élő színházi kultúrával ) és a Színház ( amelynek lényege a népszínházi jelleg , a közművelődési szándék és a színházi határok tágítása volt ) összevonásával , de működését ténylegesen csak az őszi évadkezdéskor kezdte meg . Gyurkó László igazgatása alatt a két társulat előnyeit ötvöző populáris , mégis újító szemléletű színház kialakítása volt a cél . Játszóhelyei azra újjáépített Várszínház és az év őszére felújított Józsefvárosi Színház voltak . Mivel azonban nem készültek el időre , az utazó társulatok a pesti és Pest környéki művelődési házakban próbáltak , a Várszínházban játszó társulat pedig úgy , hogy az épület felújítása még javában folyt . A színház berkein belül egy prózai – ezen belülutazó – , egy operai , augusztusjétől egy tánctagozat , valamint egy bábtársulat is szerveződött . Pozsgay Imre kulturális miniszterben az Operettszínház igazgatóját és főrendezőjét , Malonyai Dezsőt és Vámos Lászlót ( aki csak egy évvel később kezdte meg működését ) nevezte ki a Népszínház élére . Ekkor a Színház egykori társulatának java elhagyta a Népszínházat , akiket nemsokára a Kecskemétről átszerződtetett csapat is követett.től Csongrádi Mária vezetésével elindult a közművelődési pódium tagozat , amely az ifjúsággal foglalkozott . Azas évek elején a színház válságba került . A célul kitűzött feladatokat nem tudta megoldani , a közönség sem a fővárosban , sem vidéken nem fogadta jól az előadásokat . A színészek is elégedetlenkedtek , mivel élesen elkülönült a várszínházi és a józsefvárosi ( utazó ) társulat . 1983. januárjétől Malonyai Dezső a Nemzeti Színház és az annak kamaraszínházává váló Várszínház vezetője lett , a Népszínház igazgatójává pedig Miszlay Istvánt nevezték ki. márciusén Mészöly Miklós Bunker című drámájával , Giricz Mátyás rendezésében megnyílt a kerületi Asbóth utcai Kisszínpad . Az új játszóhely célközönsége a fiatal értelmiség , a középiskolák felsőbb évfolyamai , az egyetemisták . Itt lehetőséget biztosítottak a kísérletezésre , részben a fiatal magyar drámaíróknak , illetve a Népszínház színészeinek , a hagyományosabb színjátszás mellett modernebb , testközelibb játékra , előadóestekre is . Eközben továbbra is Budapesten és az országban közeljátszóhelyen , széles közönségrétegnek mutatták be további produkcióikat.ban felújították a józsefvárosi anyaszínházat.ben , Miszlay István nyugdíjba vonulásakor pályázatot írtak ki , amelyet Szűcs Miklós nyert el . A színház szervezete teljesen átalakult . Budapesti Kamaraszínház korszak A színház az91-es évadtól új vezetést kapott , igazgatója Szűcs Miklós , művészeti vezetője Csizmadia Tibor , irodalmi vezetője , dramaturgja pedig Böhm György lett . 1991 januárjától az új igazgatás átalakította a színház szervezetét és műsorát , a Népszínház nevet Budapesti Kamaraszínházra változtatták . Feloszlatták az utazótársulatokat , a létszámot ezzel csökkentették , de új tagok is érkeztek , akikkel szakmailag megerősítették a színház társulatát . Selmeczi György vezetésével az operatársulatból a Budapesti Kamaraopera , a tánctagozatból a Közép-Európa Táncszínház alakult meg . Az így létrejött színház az örökölt játszóhelyek közül a Józsefvárosi Színházban a prózai és zenés darabokat , az Asbóth utcai Stúdiószínpadon irodalmi-színházi különlegességet játszott . Az92-es évadban a kiscelli romtemplomot is színházi helyszínné avatták Anthony Burgess Mechanikus narancs című regényéből készült musicallel és Shakespeare Athéni Timonjával . A színház főépületeban a Nagymező utcai Tivoli lett , amitmillió forinttal tettek színház számára alkalmassá . E mellett két stúdióval működött , melyben a három szponzortól kapottmillió forintos támogatással hoztak létre játszóhelyet : a régi stúdiószínház , az Ericsson Stúdió néven és a korszerű , légkondicionált Shure Stúdió . A Budapesti Kamaraszínház búcsúelőadásaként májusén játszották utoljára a Tivoliban Tennessee Williams A vágy villamosa című drámáját , amelyen Tordy Géza rendezett , a főszerepeket pedig Eszenyi Enikő , Nagy Enikő , László Zsolt és Pindroch Csaba formálták meg . Jegyzetek Források Népszínház Budapesti Kamaraszínház Ring Orsolya : Megalakul a Népszínház – ArchívNet évfolyam szám ( archivnet.hu ) ; Magyar Országos Levéltár -/digitálisan : augusztus Takács István : Népszínházi távlatok , Pest Megyei Hírlap , évfolyam , szám - szeptember ( PT ) Sorsdöntő pillanathoz érkezett a Budapesti Kamaraszínház , fidelio.hu - december Budapesti Kamaraszínház , jegy.hu ( hozzáférés : február ) Szabó István : A színházi struktúra helyzete , a jövőre vonatkozó elképzelések ( Elemzés és javaslatok ) , Maszk.hu - További információk Deák Attila: éves a Budapesti Kamaraszínház , melynekéve direktora Szűcs Miklós , terasz.hu - ősz Beke Csilla: Budapesti Kamaraszínház Shure és Ericsson Stúdiók , theatre-architecture.eu Tivoli Színház , theatre-architecture.eu Budapesti Kamaraszínház Emlékoldala Budapest színházai Budapest VI. kerülete