Szerzői Jogi Szakértő Testület
A Szerzői Jogi Szakértő Testület a Kormány által létrehozott testület, (a továbbiakban: Szakértő Testület), amely szerzői jogi jogvitás ügyekben szakértői véleményt ad bírósági vagy hatósági megkeresés, vagy megbízás alapján.

Története 

A  Szerzői Jogi Szakértői Testületet a szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény 55. §-a hozta létre.(55. § (1) bek.: Szerzői jogvitás ügyben felmerülő szakkérdésben a bíróságok és más hatóságok szakvéleményt kérhetnek a művelődésügyi miniszter felügyelete alá tartozó  szakértő testülettől. 55. § (2) bek. : A testület szervezetét és működését - az igazságügyminiszterrel (sic!)  egyetértésben  - a művelődésügyi miniszter szabályozza.) A Testület ügyvitelét a Szerzői Jogvédő Hivatal látta el. A művelődésügyi miniszter 1970 170 szakértőt jelölt ki a Szakértői Testület tagjául, akik különböző művészeti és tudományos területen működő személyek (írók, zeneszerzők, tudósok, filmszakemberek stb.), másrészt a szerzői joggal foglalkozó elméleti és gyakorlati szakemberek közül.

Szerzői jogvitás ügy 
A 156/1999. (XI. 3.) Korm. rendelet alkalmazásában szerzői jogi jogvitás ügy a szerzői jogi törvényben (Szjt.) szabályozott szerzői, szomszédos és adatbázis-előállítói jogok érvényesítésével összefüggő bármely jogvita.  E rendelet alkalmazásában a felhasználási jog gyakorlásával kapcsolatos kérdésnek számít az Szjt.-ben szabályozott vagyoni jog gyakorlásával kapcsolatos kérdés.

A Szakértő Testület tagjai és tisztségviselői 
A Szakértő Testület tagjainak kinevezésére a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (SzTNH)  elnöke tesz javaslatot az igazságügyért felelős miniszternek. A javaslat összeállításához véleményt kér az érintett szakmai és érdek-képviseleti szervezetektől, valamint a közös jogkezelő szervezetektől. A Szakértő Testület tagjának szerzői jogi szakértelemmel vagy az Szjt.-ben szabályozott alkotói, előadóművészi és egyéb tevékenységi területeken szakismerettel rendelkező személy jelölhető. A Szakértő Testület létszáma legfeljebb 200 fő lehet. AZ SZTNH elnöke -, ha az a Szakértő Testület működőképességének megőrzéséhez szükséges - az Szjt. 101. §-ának (1) bekezdésében előírt ötéves időtartam lejártát megelőzően is javasolhatja újabb testületi tagok kinevezését. A Szakértő Testület elnökét és elnökségét az igazságügyért felelős miniszter - a kultúráért felelős miniszterrel egyetértésben - az SZTNH elnökének javaslatára nevezi ki a Szakértő Testület tagjai közül. Az elnök és az elnökség kinevezése ötéves időtartamra szól. Az elnökség tizenöt tagból áll; a Szakértő Testület elnöke hivatalból tagja az elnökségnek. A Szakértő Testület titkárát az SZTNH elnöke bízza meg a Szakértő Testület elnökével egyetértésben.

A Szakértő Testület eljárása 
A Szakértő Testület nevében a szakértői véleményt a - (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a Szakértő Testület elnöke által az ügy természetének megfelelően kijelölt tagokból álló, három- vagy öttagú szakértői tanács (eljáró tanács) alakítja ki szótöbbséggel. Az ügy előadóját és - a jogi szakvizsgával rendelkező testületi tagok közül - az eljáró tanács elnökét szintén a Szakértő Testület elnöke jelöli ki. A Szakértő Testület nevében a szakértői véleményt a Szakértő Testület elnöke által, az ügy természetének megfelelően kijelölt szakértő (a továbbiakban egyesszakértő) is kialakíthatja. Egyesszakértő jelölhető ki különösen, ha az ügy megítélése egyszerű, és a kirendelésben vagy megbízásban feltett kérdések megválaszolásához a Szakértő Testület egyetlen tagja teljes körben megfelelő szakértelemmel rendelkezik. Az egyesszakértő eljárására az eljáró tanácsra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni az (1) bekezdés kivételével.Ha a szakértői vélemény kialakításához olyan különleges szakismeretre is szükség van, amellyel a Szakértő Testület tagjai nem rendelkeznek, tanácskozási joggal külső szakértő közreműködése is igénybe vehető. A Szakértő Testület véleményének kialakításában nem vehet részt olyan személy, akivel szemben a Polgári Perrendtartás 178. §-a (1) bekezdésében meghatározott kizáró ok áll fenn. A Szakértő Testület elnöke hivatalból biztosítja, hogy kizárt szakértő ne vegyen részt a szakértői vélemény kialakításában.

A Szakértő Testülethez érkező bírósági vagy hatósági megkereséseket, illetve megbízásokat - a titkár által történő előkészítést követően - a Szakértő Testület elnöke fogadja el és igazolja vissza. Bíróság vagy hatóság megkeresése esetén a szakértői vélemény elkészítéséért alapdíj, és ha az ügyben egynél több tanácsülés tartása szükséges, további ülésenként pótdíj számítható fel. E rendelet melléklete határozza meg az alapdíj és a pótdíj mértékét. A külső szakértő közreműködésének díja megegyezik az eljáró tanács előadó tagjának díjával.

A Szakértő Testület nevében az eljáró tanács a feltett kérdések és a benyújtott iratok alapján alakítja ki a szakértői véleményt, a tények megállapítására nem végez külön bizonyítást, nem tart helyszíni szemlét és nem idézhető. Szükség esetén azonban további adatok szolgáltatását kérheti a megkereső bíróságtól vagy hatóságtól, illetve a megbízótól.
Az eljáró tanács zárt ülésen alakítja ki a szakértői véleményt. Az ülésről jegyzőkönyv készül, amelyet a jegyzőkönyvvezető és az eljáró tanács elnöke ír alá.

Az eljáró tanács elnökének felterjesztésére a Szakértő Testület írásba foglalt szakértői véleményét és a rendelkezésre bocsátott iratokat a Szakértő Testület elnöke megküldi a megkereső bíróságnak vagy hatóságnak, illetve a megbízónak.

Az eljáró tanács tagjai független szakértőként járnak el. A szakértői vélemény tartalmát illetően nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat sem a Szakértő Testület elnökétől, elnökségétől, sem más személytől. Ha azonban a Szakértő Testület elnöke megállapítja, hogy az eljáró tanács nem válaszolt a megkereső bíróság vagy más hatóság, illetve a megbízó által feltett bármely olyan kérdésre, amelyre vonatkozóan a szakértői vélemény megadása a Szakértő Testület hatáskörébe tartozik, a szakértői vélemény kiegészítésére kérheti az eljáró tanácsot.

A szakértői vélemény elkészítéséért az eljáró tanács tagjait, az egyesszakértőt és a 6. § (3) bekezdése szerint igénybe vett külső szakértőt díjazás illeti meg.

Az Elnökség tagjai 2014 és 2020 között 

A testületi tagság a 2015. július 15. – 2020. július 15. közötti időszakra érvényes.

A Szerzői Jogi Szakértő Testület elnöksége 

 dr. Győri Erzsébet, elnök
 dr. Sár Csaba, általános elnökhelyettes
id. dr. Ficsor Mihály, tiszteletbeli elnök
dr. Berki Ádám
dr. Dominek Dalma
dr. Gyertyánfy Péter
dr. Kiss Zoltán
dr. Kricsfalvi Anita
M. Nagy Miklós
dr. Mlinarics József
dr. Munkácsi Péter
dr. Szinger András
Szűts László
dr. Taba Miklós
dr. Tomori Pál

Források 
156/1999. (XI. 3.) Korm. rendelet a Szerzői Jogi Szakértő Testület szervezetéről és működéséről
 Benárd Aurél és Tímár István (szerk.): A szerzői jog kézikönyve. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1973.

Jegyzetek

További információk 
 A testület a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala oldalán. Hozzáférés: 2022. február 5.

Jog
Szerzői jog
A Szerzői Jogi Szakértő Testület a Kormány által létrehozott testület , ( a továbbiakban : Szakértő Testület ) , amely szerzői jogi jogvitás ügyekben szakértői véleményt ad bírósági vagy hatósági megkeresés , vagy megbízás alapján . Története A Szerzői Jogi Szakértői Testületet a szerzői jogról szóló évi III. törvény §-a hozta létre.( 55. § bek . : Szerzői jogvitás ügyben felmerülő szakkérdésben a bíróságok és más hatóságok szakvéleményt kérhetnek a művelődésügyi miniszter felügyelete alá tartozó szakértő testülettől . § bek . \ : A testület szervezetét és működését - az igazságügyminiszterrel ( sic ! ) egyetértésben - a művelődésügyi miniszter szabályozza . ) A Testület ügyvitelét a Szerzői Jogvédő Hivatal látta el . A művelődésügyi miniszter170 szakértőt jelölt ki a Szakértői Testület tagjául , akik különböző művészeti és tudományos területen működő személyek ( írók , zeneszerzők , tudósok , filmszakemberek stb. ) , másrészt a szerzői joggal foglalkozó elméleti és gyakorlati szakemberek közül . Szerzői jogvitás ügy A1999. ( XI. ) Korm . rendelet alkalmazásában szerzői jogi jogvitás ügy a szerzői jogi törvényben ( Szjt . ) szabályozott szerzői , szomszédos és adatbázis-előállítói jogok érvényesítésével összefüggő bármely jogvita . E rendelet alkalmazásában a felhasználási jog gyakorlásával kapcsolatos kérdésnek számít az Szjt.-ben szabályozott vagyoni jog gyakorlásával kapcsolatos kérdés . A Szakértő Testület tagjai és tisztségviselői A Szakértő Testület tagjainak kinevezésére a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala ( SzTNH ) elnöke tesz javaslatot az igazságügyért felelős miniszternek . A javaslat összeállításához véleményt kér az érintett szakmai és érdek-képviseleti szervezetektől , valamint a közös jogkezelő szervezetektől . A Szakértő Testület tagjának szerzői jogi szakértelemmel vagy az Szjt.-ben szabályozott alkotói , előadóművészi és egyéb tevékenységi területeken szakismerettel rendelkező személy jelölhető . A Szakértő Testület létszáma legfeljebbfő lehet . AZ SZTNH elnöke - , ha az a Szakértő Testület működőképességének megőrzéséhez szükséges - az Szjt . §-ánakbekezdésében előírt ötéves időtartam lejártát megelőzően is javasolhatja újabb testületi tagok kinevezését . A Szakértő Testület elnökét és elnökségét az igazságügyért felelős miniszter - a kultúráért felelős miniszterrel egyetértésben - az SZTNH elnökének javaslatára nevezi ki a Szakértő Testület tagjai közül . Az elnök és az elnökség kinevezése ötéves időtartamra szól . Az elnökség tizenöt tagból áll ; a Szakértő Testület elnöke hivatalból tagja az elnökségnek . A Szakértő Testület titkárát az SZTNH elnöke bízza meg a Szakértő Testület elnökével egyetértésben . A Szakértő Testület eljárása A Szakértő Testület nevében a szakértői véleményt a -bekezdésben foglalt kivétellel - a Szakértő Testület elnöke által az ügy természetének megfelelően kijelölt tagokból álló , három- vagy öttagú szakértői tanács ( eljáró tanács ) alakítja ki szótöbbséggel . Az ügy előadóját és - a jogi szakvizsgával rendelkező testületi tagok közül - az eljáró tanács elnökét szintén a Szakértő Testület elnöke jelöli ki . A Szakértő Testület nevében a szakértői véleményt a Szakértő Testület elnöke által , az ügy természetének megfelelően kijelölt szakértő ( a továbbiakban egyesszakértő ) is kialakíthatja . Egyesszakértő jelölhető ki különösen , ha az ügy megítélése egyszerű , és a kirendelésben vagy megbízásban feltett kérdések megválaszolásához a Szakértő Testület egyetlen tagja teljes körben megfelelő szakértelemmel rendelkezik . Az egyesszakértő eljárására az eljáró tanácsra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azbekezdés kivételével. Ha a szakértői vélemény kialakításához olyan különleges szakismeretre is szükség van , amellyel a Szakértő Testület tagjai nem rendelkeznek , tanácskozási joggal külső szakértő közreműködése is igénybe vehető . A Szakértő Testület véleményének kialakításában nem vehet részt olyan személy , akivel szemben a Polgári Perrendtartás §-abekezdésében meghatározott kizáró ok áll fenn . A Szakértő Testület elnöke hivatalból biztosítja , hogy kizárt szakértő ne vegyen részt a szakértői vélemény kialakításában . A Szakértő Testülethez érkező bírósági vagy hatósági megkereséseket , illetve megbízásokat - a titkár által történő előkészítést követően - a Szakértő Testület elnöke fogadja el és igazolja vissza . Bíróság vagy hatóság megkeresése esetén a szakértői vélemény elkészítéséért alapdíj , és ha az ügyben egynél több tanácsülés tartása szükséges , további ülésenként pótdíj számítható fel . E rendelet melléklete határozza meg az alapdíj és a pótdíj mértékét . A külső szakértő közreműködésének díja megegyezik az eljáró tanács előadó tagjának díjával . A Szakértő Testület nevében az eljáró tanács a feltett kérdések és a benyújtott iratok alapján alakítja ki a szakértői véleményt , a tények megállapítására nem végez külön bizonyítást , nem tart helyszíni szemlét és nem idézhető . Szükség esetén azonban további adatok szolgáltatását kérheti a megkereső bíróságtól vagy hatóságtól , illetve a megbízótól . Az eljáró tanács zárt ülésen alakítja ki a szakértői véleményt . Az ülésről jegyzőkönyv készül , amelyet a jegyzőkönyvvezető és az eljáró tanács elnöke ír alá . Az eljáró tanács elnökének felterjesztésére a Szakértő Testület írásba foglalt szakértői véleményét és a rendelkezésre bocsátott iratokat a Szakértő Testület elnöke megküldi a megkereső bíróságnak vagy hatóságnak , illetve a megbízónak . Az eljáró tanács tagjai független szakértőként járnak el . A szakértői vélemény tartalmát illetően nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat sem a Szakértő Testület elnökétől , elnökségétől , sem más személytől . Ha azonban a Szakértő Testület elnöke megállapítja , hogy az eljáró tanács nem válaszolt a megkereső bíróság vagy más hatóság , illetve a megbízó által feltett bármely olyan kérdésre , amelyre vonatkozóan a szakértői vélemény megadása a Szakértő Testület hatáskörébe tartozik , a szakértői vélemény kiegészítésére kérheti az eljáró tanácsot . A szakértői vélemény elkészítéséért az eljáró tanács tagjait , az egyesszakértőt és a § bekezdése szerint igénybe vett külső szakértőt díjazás illeti meg . Az Elnökség tagjaiésközött A testületi tagság a július – július közötti időszakra érvényes . A Szerzői Jogi Szakértő Testület elnöksége dr. Győri Erzsébet , elnök dr. Sár Csaba , általános elnökhelyettes id. dr. Ficsor Mihály , tiszteletbeli elnök dr. Berki Ádám dr. Dominek Dalma dr. Gyertyánfy Péter dr. Kiss Zoltán dr. Kricsfalvi Anita M. Nagy Miklós dr. Mlinarics József dr. Munkácsi Péter dr. Szinger András Szűts László dr. Taba Miklós dr. Tomori Pál Források 156/1999. ( XI. ) Korm . rendelet a Szerzői Jogi Szakértő Testület szervezetéről és működéséről Benárd Aurél és Tímár István ( szerk . ) : A szerzői jog kézikönyve . Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó , Budapest , Jegyzetek További információk A testület a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala oldalán . Hozzáférés : február Jog Szerzői jog