Eglantyne Jebb
Eglantyne Jebb  (Ellesmere, 1876. augusztus 25.  –  Genf, 1928. december 17.) brit humanitárius és szociális aktivista, a Save the Children brit segélyszervezet egyik alapítója, a Genfi Nyilatkozat szerzője.

Életpályája
Földbirtokos családban született, édesanyja elkötelezett támogatója volt az Arts and Crafts movementnek. Az Oxfordi Egyetem Lady Margaret Hall intézményében tanult történelmet 1895 és 1898 között. Azután tanítóképzőt végzett, de a tanítást gyorsan abbahagyta. Cambridge-ben John Maynard Keynes édesanyja elhívta a Charity Organization Societybe, ahol szociális munkát végzett 1903 és 1908 között. 1906-ban jelent meg a könyve Social Study címmel a szegénységről. Az itt töltött évek alatt  megtanulta a karitatív szervezet működését és irányítását is.

Dorothy húgának férje, Charles Buxton, liberális parlamenti képviselő 1902-ben Balkán Bizottságot alapított, amely az oszmán kormányzat Macedóniában folytatott elnyomó politikája ellen kampányolt. 1903-ban létrejött a független Mecedóniai Segélyalap (Macedonian Relief Fund). Az első és a második Balkán-háború között 1913 februárjában Eglantyne Koszovóba és Macedóniába utazott. Pénzt vitt a MRF részéről a menekültek megsegítésére és részt vett a segélyalap kiküldötteinek munkájában. Élelemmel látták el a muzulmán és katolikus albánokat, kétszáz gyermek jutott naponta meleg leveshez.

Az első világháború kitörésekor Eglantyne meggyőződéses pacifista lett. 1915-ben Dorothy húgát zavarta, hogy a brit sajtó a háborúról egyoldalúan tudósított. Engedélyt kapott a kormánytól, hogy behozhassa az ellenség újságjait Angliába. Hírlevelet adott ki, hogy a tényeket egyensúlyba állítsa.

A háborút követően a győztes hatalmak büntető embargó alá helyezték a vesztes országokat, ahol a gyermekek szenvedték meg legjobban az élelmiszerhiányt. Eglantyne a Trafalgar téren osztogatta azt a szórólapot, amelyen két csontsovány gyermek fényképe alatt a következő feliratot olvashatták: A blokádunk ezt okozta – gyermekek milliói szenvednek éhhalált. Letartóztatták és bíróság elé állították. Elítélték, de a bíróra olyan nagy hatást gyakorolt humanitárius tettével és gondolkodásával, hogy 5 £-ot adományozott neki, ami a kiszabott pénzbírság összegének felelt meg. Ez volt az első jótékony adakozás a Save the Children szervezet számára, amit Eglantyne és húga röviddel a büntetés után 1919-ben alapított. Eglantyne életre hívta a Nemzetközi gyermekmentő szövetséget Genfben, amelyet a Nemzetközi Vöröskereszt patronált. A NGySz 1923-ban adta ki a gyermekek jogainak nyilatkozatát, amelyet a Nemzetek Szövetsége 1924-ben Genfi Nyilatkozatként fogadott el, s amelynek szerzője Eglantyne volt. A nyilatkozat kimondta, hogy a gyermeknek biztosítani kell azokat az anyagi körülményeket és szellemi közeget, ahol normális módon fejlődhet. Az éhező gyermeket táplálni kell, a beteget ápolni, a szellemi fogyatékossággal születettet istápolni, a tévelygőket helyes útra terelni, az árvákat és elhagyatottakat összegyűjteni és megsegíteni. Katasztrófa esetén a gyermeket kell először megmenteni. Eglantyne a gyermekjog gondolatát nemzetközi síkra terelte. A nyilatkozat nem emelkedett jogi erőre, de a világ valamennyi nemzetének férfi- és nőtagjához szólt, hogy a gyermekeket fajtól, nemzetiségtől és vallástól függetlenül segítsék. Gyermekvédő bizottságok alakultak, civil szervezetek munkálkodtak azért, hogy a kitűzött célokat elérjék.

Források

Jegyzetek

További információk

Angol nők
Emberjogi aktivisták
Angol írók
1876-ban született személyek
1928-ban elhunyt személyek
Eglantyne Jebb ( Ellesmere , augusztus – Genf , december ) brit humanitárius és szociális aktivista , a Save the Children brit segélyszervezet egyik alapítója , a Genfi Nyilatkozat szerzője . Életpályája Földbirtokos családban született , édesanyja elkötelezett támogatója volt az Arts and Crafts movementnek . Az Oxfordi Egyetem Lady Margaret Hall intézményében tanult történelmetésközött . Azután tanítóképzőt végzett , de a tanítást gyorsan abbahagyta . Cambridge-ben John Maynard Keynes édesanyja elhívta a Charity Organization Societybe , ahol szociális munkát végzettésközött.ban jelent meg a könyve Social Study címmel a szegénységről . Az itt töltött évek alatt megtanulta a karitatív szervezet működését és irányítását is . Dorothy húgának férje , Charles Buxton , liberális parlamenti képviselőben Balkán Bizottságot alapított , amely az oszmán kormányzat Macedóniában folytatott elnyomó politikája ellen kampányolt.ban létrejött a független Mecedóniai Segélyalap ( Macedonian Relief Fund ) . Az első és a második Balkán-háború közöttfebruárjában Eglantyne Koszovóba és Macedóniába utazott . Pénzt vitt a MRF részéről a menekültek megsegítésére és részt vett a segélyalap kiküldötteinek munkájában . Élelemmel látták el a muzulmán és katolikus albánokat , kétszáz gyermek jutott naponta meleg leveshez . Az első világháború kitörésekor Eglantyne meggyőződéses pacifista lett.ben Dorothy húgát zavarta , hogy a brit sajtó a háborúról egyoldalúan tudósított . Engedélyt kapott a kormánytól , hogy behozhassa az ellenség újságjait Angliába . Hírlevelet adott ki , hogy a tényeket egyensúlyba állítsa . A háborút követően a győztes hatalmak büntető embargó alá helyezték a vesztes országokat , ahol a gyermekek szenvedték meg legjobban az élelmiszerhiányt . Eglantyne a Trafalgar téren osztogatta azt a szórólapot , amelyen két csontsovány gyermek fényképe alatt a következő feliratot olvashatták : A blokádunk ezt okozta – gyermekek milliói szenvednek éhhalált . Letartóztatták és bíróság elé állították . Elítélték , de a bíróra olyan nagy hatást gyakorolt humanitárius tettével és gondolkodásával , hogy£-ot adományozott neki , ami a kiszabott pénzbírság összegének felelt meg . Ez volt az első jótékony adakozás a Save the Children szervezet számára , amit Eglantyne és húga röviddel a büntetés utánben alapított . Eglantyne életre hívta a Nemzetközi gyermekmentő szövetséget Genfben , amelyet a Nemzetközi Vöröskereszt patronált . A NGySzban adta ki a gyermekek jogainak nyilatkozatát , amelyet a Nemzetek Szövetségeben Genfi Nyilatkozatként fogadott el , s amelynek szerzője Eglantyne volt . A nyilatkozat kimondta , hogy a gyermeknek biztosítani kell azokat az anyagi körülményeket és szellemi közeget , ahol normális módon fejlődhet . Az éhező gyermeket táplálni kell , a beteget ápolni , a szellemi fogyatékossággal születettet istápolni , a tévelygőket helyes útra terelni , az árvákat és elhagyatottakat összegyűjteni és megsegíteni . Katasztrófa esetén a gyermeket kell először megmenteni . Eglantyne a gyermekjog gondolatát nemzetközi síkra terelte . A nyilatkozat nem emelkedett jogi erőre , de a világ valamennyi nemzetének férfi- és nőtagjához szólt , hogy a gyermekeket fajtól , nemzetiségtől és vallástól függetlenül segítsék . Gyermekvédő bizottságok alakultak , civil szervezetek munkálkodtak azért , hogy a kitűzött célokat elérjék . Források Jegyzetek További információk Angol nők Emberjogi aktivisták Angol írók 1876-ban született személyek 1928-ban elhunyt személyek