Diolkosz
A diolkosz a Korinthoszi-földszorost, más néven Iszthmoszt átszelő kötélpálya, melyen az i. e. 7. századtól kezdve a hajókat az egyik parttól a másikig eljuttatták.

Története 

A 21 500 négyzetkilométeres Peloponnészosz félszigetet a legkeskenyebb részén mindössze 6,3 kilométeres Iszthmosz köti össze a görög szárazfölddel. Ez azt jelentette, hogy a görögök kereskedőhajóknak egy nagyjából 700 kilométeres kerülőt kellett tenniük, ha át akartak jutni a saját területük egyik oldaláról a másikra, és úgy akartak továbbhajózni az áruikkal a távolabbi kereskedelmi célpontjaik felé. Ezért már az ókorban is elkezdtek azon gondolkodni, hogy miként lehetne csatornát vágni a két tengerszakasz közé, és így jelentősen lerövidíteni az utat. A sziklás, emellett gyakran földrengésekkel is sújtott vidéken azonban ezt a feladatot hosszú évszázadokon át nem tudták megoldani.

Kb. az i. e. 7. század végétől kényszermegoldásként egy kötélpályát alkalmaztak, ahol a hajókat zsírral síkosították, majd egy faszerkezetre helyezve állati és emberi erővel áthúzták a szoros egyik partjáról a másikra. Legalább az i. sz. 1. század közepéig működött.

A Korinthoszi-csatorna megépítésével aztán 1893-ban a Peloponnészosz félsziget szigetté alakult.

Források
 Mi micsoda, 2013. augusztus 13. Lévai Júlia

Ókori görög építmények
I. e. 7. század
Európa vízi közlekedése
A diolkosz a Korinthoszi-földszorost , más néven Iszthmoszt átszelő kötélpálya , melyen az i . e. századtól kezdve a hajókat az egyik parttól a másikig eljuttatták . Története A500 négyzetkilométeres Peloponnészosz félszigetet a legkeskenyebb részén mindössze3 kilométeres Iszthmosz köti össze a görög szárazfölddel . Ez azt jelentette , hogy a görögök kereskedőhajóknak egy nagyjábólkilométeres kerülőt kellett tenniük , ha át akartak jutni a saját területük egyik oldaláról a másikra , és úgy akartak továbbhajózni az áruikkal a távolabbi kereskedelmi célpontjaik felé . Ezért már az ókorban is elkezdtek azon gondolkodni , hogy miként lehetne csatornát vágni a két tengerszakasz közé , és így jelentősen lerövidíteni az utat . A sziklás , emellett gyakran földrengésekkel is sújtott vidéken azonban ezt a feladatot hosszú évszázadokon át nem tudták megoldani . Kb . az i . e. század végétől kényszermegoldásként egy kötélpályát alkalmaztak , ahol a hajókat zsírral síkosították , majd egy faszerkezetre helyezve állati és emberi erővel áthúzták a szoros egyik partjáról a másikra . Legalább az i. sz. század közepéig működött . A Korinthoszi-csatorna megépítésével aztánban a Peloponnészosz félsziget szigetté alakult . Források Mi micsoda , augusztus Lévai Júlia Ókori görög építmények I. e. század Európa vízi közlekedése