Közép-dunai faunakerület
A közép-dunai faunakerület a palearktikus faunatartományba sorolt euro-turáni faunavidék része.

Határai 

A faunakerület gyakorlatilag a földrajzi értelemben vett Kárpát-medencével azonos. Északon és Keleten a Kárpátok hegyvonulata határolja, délen a Déli-Kárpátok, majd a Duna, a Száva és a balkáni előhegyek, délnyugaton a Karszt-hegység, nyugaton az Alpok keleti előhegyei.

Alapfaunáját palearktikus euro-turáni, európai, kelet-európai fajok uralják.

Jellegzetes gerinces fajok, alfajok 

Emlősök:
 havasi cickány (Sorex alpinus),
 csalitjáró pocok (Microtus agrestis),
 Miller-vízicickány (Neomys anomalus),
 kárpáti cickány (Crocidura suaveolens mimula),
 keleti sün (Erinaceus roumanicus).

Madarak:
 havasi lile (Charadrius morinellus)
 gólyatöcs (Himantropus himantropus)
 gulipán (Recurvirostra avosetta)
 széki  csér (Glareola pratincola)
 fülemülesitke (Acrocephalus melanopogon)
 berki tücsökmadár (Locustella fluviatilis)
 kékvércse (Falco vespertinus)

Hüllők:
 homoki gyík (Lacerta taurica)
 pannon gyík (Ablepharus kitaibelii fitzingeri)
 rákosi vipera (Vipera ursinii rakosiensis)
 homoki vipera (Vipera ammodytes)

Kétéltűek:
 alpesi gőte (Triturus alpestris)
 kárpáti gőte (Triturus montandoni)
 alpesi szalamandra (Salamandra atra)

Halak:
 tiszai ingola (Eudontomyzon  danfordi)
 dunai galóca (Hucho hucho)
 petényi márna (Barbus barbus petényi)
 lápi póc (Umbra krameri)
 hegyi csík (Cobitis montana)

Felosztása 

A faunakerületet 6 faunakörzetre osztják:
1. A Pannonicum faunakörzet az alföldi jellegű vidékeket foglalja magában. A térszín alacsony, a vízhálózat sűrű. A vegetáció valamikor mocsaras-erdős-ligetes volt, de ma már a kultúrterületek uralják. Ennek megfelelően az erdei fauna fejletlen. A körzetet két faunajárásra osztják:
 Eupannonicum faunajárás,
 Arrabonicum faunajárás.

2. A Matricum faunakörzetbe az alacsonyabb hegyvidékeket sorolják, fejlett erdei faunával. A körzetet két faunajárásra osztják:
 Eumatricum faunajárás,
 Pilisicum faunajárás.

3. A Carpaticum faunakörzetbe a közép- és magashegységeket vonják össze. A szélesebb folyóvölgyekben messze felhatolhat az alföldi fauna, de a  fejlett erdei fauna dominál, sok endemizmussal. Igen fejlett a barlangi fauna is.

4. A Moesicum faunakörzet a Szörényi-érchegységet és az előbalkáni hegyeket foglalja magába.

5. Az Illyricum faunakörzetbe tartozik Somogy és Zala dombvidéke, a Horvát–Szlovén hegységek, a Dráva–
Száva közének dombvidékei, Szerbia előhegyei, valamint az alföldből szigetszerűen kiemelkedő Mecsek és Fruska  Gora. Faunája főleg erdei, sok endemizmussal, balkáni és mediterrán faunaelemekkel.

6. A Noricum faunakörzet az Alpok előhegyeit, Vas és Zala vármegye nyugati csücskeit, valamint a Stájer-medencét öleli fel. Hegyes-dombos vidék sok erdővel, jellegzetes alpesi és kelet-alpesi fajokkal.

Források 

 Regionális állatföldrajz, Magyarország állatföldrajzi besorolása

Állatföldrajz
Palearktikus ökozóna
A közép-dunai faunakerület a palearktikus faunatartományba sorolt euro-turáni faunavidék része . Határai A faunakerület gyakorlatilag a földrajzi értelemben vett Kárpát-medencével azonos . Északon és Keleten a Kárpátok hegyvonulata határolja , délen a Déli-Kárpátok , majd a Duna , a Száva és a balkáni előhegyek , délnyugaton a Karszt-hegység , nyugaton az Alpok keleti előhegyei . Alapfaunáját palearktikus euro-turáni , európai , kelet-európai fajok uralják . Jellegzetes gerinces fajok , alfajok Emlősök : havasi cickány ( Sorex alpinus ) , csalitjáró pocok ( Microtus agrestis ) , Miller-vízicickány ( Neomys anomalus ) , kárpáti cickány ( Crocidura suaveolens mimula ) , keleti sün ( Erinaceus roumanicus ) . Madarak : havasi lile ( Charadrius morinellus ) gólyatöcs ( Himantropus himantropus ) gulipán ( Recurvirostra avosetta ) széki csér ( Glareola pratincola ) fülemülesitke ( Acrocephalus melanopogon ) berki tücsökmadár ( Locustella fluviatilis ) kékvércse ( Falco vespertinus ) Hüllők : homoki gyík ( Lacerta taurica ) pannon gyík ( Ablepharus kitaibelii fitzingeri ) rákosi vipera ( Vipera ursinii rakosiensis ) homoki vipera ( Vipera ammodytes ) Kétéltűek : alpesi gőte ( Triturus alpestris ) kárpáti gőte ( Triturus montandoni ) alpesi szalamandra ( Salamandra atra ) Halak : tiszai ingola ( Eudontomyzon danfordi ) dunai galóca ( Hucho hucho ) petényi márna ( Barbus barbus petényi ) lápi póc ( Umbra krameri ) hegyi csík ( Cobitis montana ) Felosztása A faunakerületetfaunakörzetre osztják : 1. A Pannonicum faunakörzet az alföldi jellegű vidékeket foglalja magában . A térszín alacsony , a vízhálózat sűrű . A vegetáció valamikor mocsaras-erdős-ligetes volt , de ma már a kultúrterületek uralják . Ennek megfelelően az erdei fauna fejletlen . A körzetet két faunajárásra osztják : Eupannonicum faunajárás , Arrabonicum faunajárás . 2. A Matricum faunakörzetbe az alacsonyabb hegyvidékeket sorolják , fejlett erdei faunával . A körzetet két faunajárásra osztják : Eumatricum faunajárás , Pilisicum faunajárás . 3. A Carpaticum faunakörzetbe a közép- és magashegységeket vonják össze . A szélesebb folyóvölgyekben messze felhatolhat az alföldi fauna , de a fejlett erdei fauna dominál , sok endemizmussal . Igen fejlett a barlangi fauna is . 4. A Moesicum faunakörzet a Szörényi-érchegységet és az előbalkáni hegyeket foglalja magába. 5. Az Illyricum faunakörzetbe tartozik Somogy és Zala dombvidéke , a Horvát–Szlovén hegységek , a Dráva– Száva közének dombvidékei , Szerbia előhegyei , valamint az alföldből szigetszerűen kiemelkedő Mecsek és Fruska Gora . Faunája főleg erdei , sok endemizmussal , balkáni és mediterrán faunaelemekkel. 6 . A Noricum faunakörzet az Alpok előhegyeit , Vas és Zala vármegye nyugati csücskeit , valamint a Stájer-medencét öleli fel . Hegyes-dombos vidék sok erdővel , jellegzetes alpesi és kelet-alpesi fajokkal . Források Regionális állatföldrajz , Magyarország állatföldrajzi besorolása Állatföldrajz Palearktikus ökozóna