Babérlevelű szuhar
A babérlevelű szuhar (Cistus laurifolius) a szuharfélék (Cistaceae) családjában a névadó szuhar (Cistus) nemzetség egyik faja.

Származása, elterjedése 

A Mediterráneumban honos; más tájakon kerti dísznövény.

Megjelenése, felépítése 

Eredeti termőhelyén egy–két méter, Magyarországon 60–80 cm magasra növő, felálló ágú bokor. Idős korában törzse megvastagszik, vörösbarna kérge hámlik. Hajtásai és levelei szőrösek, kissé ragadósak (balzsamosak).

Szürkén viaszos sötétzöld, vékony, tojásdad, 6–8 cm hosszú levelei keresztben átellenesen állnak.

7 cm átmérőjű, öttagú, sugaras szimmetriájúak virágai 4–8-asával végálló bugákban nyílnak tömegesen. Pártájuk fehér, ritkábban sárga, porzóik sárgák.

Életmódja, termőhelye 

Nap- és melegigényes. Az egyetlen olyan, természetes szuharfaj, amely nem túl nedves talajon Magyarországon is télálló. Ahhoz viszont, hogy termései jól beérjenek, termőhelye túl száraz sem lehet. A semleges vagy enyhén savanyú talajokat kedveli.

Júniusban virágzik. Egy-egy virág gyorsan (hajnaltól délig) elnyílik, de az utánpótlás folyamatos: mindig újak és újabbak bontanak szirmot.

Egyes területeken (például Parque Regional de la Cuenca Alta del Manzanares) a balzsamos szuharral (Cistus ladanifer) hibridizál.

Hibridei 

 Cistus × argenteus
 Cistus × bornetianus
 Cistus × cyprius
 Cistus × dubius
 Cistus × hetieri
 Cistus × ledon
 Cistus × oblongifolius
 Cistus × pagei
 Cistus × sammonsii

Jegyzetek

Források 

 Czáka Sarolta, Rácz István: Fenyők és örökzöldek, p. 74. Szépia Könyvkiadó. 

Növényfajok
Mályvavirágúak
A babérlevelű szuhar ( Cistus laurifolius ) a szuharfélék ( Cistaceae ) családjában a névadó szuhar ( Cistus ) nemzetség egyik faja . Származása , elterjedése A Mediterráneumban honos ; más tájakon kerti dísznövény . Megjelenése , felépítése Eredeti termőhelyén egy–két méter , Magyarországon80 cm magasra növő , felálló ágú bokor . Idős korában törzse megvastagszik , vörösbarna kérge hámlik . Hajtásai és levelei szőrösek , kissé ragadósak ( balzsamosak ) . Szürkén viaszos sötétzöld , vékony , tojásdad,8 cm hosszú levelei keresztben átellenesen állnak . 7 cm átmérőjű , öttagú , sugaras szimmetriájúak virágai8-asával végálló bugákban nyílnak tömegesen . Pártájuk fehér , ritkábban sárga , porzóik sárgák . Életmódja , termőhelye Nap- és melegigényes . Az egyetlen olyan , természetes szuharfaj , amely nem túl nedves talajon Magyarországon is télálló . Ahhoz viszont , hogy termései jól beérjenek , termőhelye túl száraz sem lehet . A semleges vagy enyhén savanyú talajokat kedveli . Júniusban virágzik . Egy-egy virág gyorsan ( hajnaltól délig ) elnyílik , de az utánpótlás folyamatos : mindig újak és újabbak bontanak szirmot . Egyes területeken ( például Parque Regional de la Cuenca Alta del Manzanares ) a balzsamos szuharral ( Cistus ladanifer ) hibridizál . Hibridei Cistus × argenteus Cistus × bornetianus Cistus × cyprius Cistus × dubius Cistus × hetieri Cistus × ledon Cistus × oblongifolius Cistus × pagei Cistus × sammonsii Jegyzetek Források Czáka Sarolta , Rácz István : Fenyők és örökzöldek , p. 74. Szépia Könyvkiadó . Növényfajok Mályvavirágúak