Déri Gyula
Déri Gyula, családi nevén Leidenfrost (Debrecen, 1854. október 21. – Budapest, 1919. február 4.) író, újságíró, lapszerkesztő.

Élete 
Apja Leidenfrost Gyula (1821–1882) ügyvéd, Debrecen város tanácsosa, gazdasági író volt; nagyapja, aki mint törzstiszt vándorolt be hazánkba, unokaöcscse volt Johann Gottlob Leidenfrost quedlinburgi egyetemi tanárnak, a Leidenfrost-hatás néven ismert fizikai tantétel híres magyarázójának. Anyja nemes Kiss Orbán Teréz (1828–1902) volt. Unokaöccse Leidenfrost Gyula (1885–1967) tengerkutató, ismeretterjesztő író volt.

1863-tól Debrecenben, 1867-től Kassán járt iskolába. 1870-ben a budapesti műegyetem hallgatója volt, 1871-től 1874-ig a debreceni jogakadémián, majd 1875-től 1879-ig ismét a budapesti műegyetemen tanult.

1879-ben lépett az akkor megindult Pesti Hirlap szerkesztőségébe; 1881. januárban az Egyetértés munkatársa, később segédszerkesztője lett és a lap egész társadalmi részét önállóan szerkesztette. 1883. márciusban megvált a laptól és rövid ideig Polónyi Géza országgyűlési képviselő főszerkesztése alatt mint felelős szerkesztő a Nemzeti Ujság című politikai képes napilapnál dolgozott, majd átvette a Kreith gróf által kiadott Szemle szerkesztését névtelenül. 1884. augusztustól a Budapesti Hirlap szerkesztőségében dolgozott, ahol a hírek rovatát vezette 1886 végéig. Azután a Budapesti Ujsághoz ment vezércikkírónak, de 1889-ben visszatért a Budapest Hirlaphoz, ahol belső munkatársként  vezércikkíróként működött. 1892-től a Telefonhírmondó munkatársa, 1901-től a Társadalmi Szemle szerkesztője volt. 1904-ben elnöki titkára lett az Uránia tudományos  egyesületnek. 1908-tól minisztériumi tisztviselő volt, ekkor többek között munkásgimnáziumok szervezésével foglalkozott. 

A fenti lapokon kívül is számos lapban jelentek meg cikkei, tárcái. Írt regényeket, elbeszéléseket és ismeretterjesztő műveket is. Álnevei a lapokban: Bayard, Kiss Mihály, Szenvey Gyula, Blair és Jajfagyi Julius.

Munkái 
Aki nem tudott lemondani, regény (Budapest 1887); Forgószélben, elbeszélés (1896); 
Ujabb elbeszélések (1898); 
Sírbolt, regény (1902); 
Kispipa-adomák (1903); A magyar University Extension (1901—1910, 10 k.); 
Téli tanfolyamok az iparos ifjúsági egyesületekben (1904); A cigányok Magyarorszagon (1908, a belügym. kiadása) ; Voíksbildungsbestrebungen in Ungarn (Hamburg 1905); A magyar ellenzéki hírlapírás története (1906); Petőfi Zoltán élete (1909). A Sportlovagok c. énekes bohózatát 1905. adták a Népszínházban.

 A ki nem tudott lemondani (három kötet, Budapest, 1887)
 Forgószélben (elbeszélés, Budapest, 1897)
 Ujabb elbeszélések (1898) 
 Sírbolt (regény, 1902) 
 Kispipa-adomák (1903)
 A magyar University Extension (I–X. 1901–1910)
 Sportlovagok (színmű, 1905)
 A magyar ellenzéki hírlapírás története (Budapest, 1906)
 A cigányok Magyarországon (1908); 
 Petőfi Zoltán élete (Budapest, 1909).

Jegyzetek

Források  
 	
 
 

Magyar újságírók  
1854-ben született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Debreceniek
Déri Gyula , családi nevén Leidenfrost ( Debrecen , október – Budapest , február ) író , újságíró , lapszerkesztő . Élete Apja Leidenfrost Gyula1882 ) ügyvéd , Debrecen város tanácsosa , gazdasági író volt ; nagyapja , aki mint törzstiszt vándorolt be hazánkba , unokaöcscse volt Johann Gottlob Leidenfrost quedlinburgi egyetemi tanárnak , a Leidenfrost-hatás néven ismert fizikai tantétel híres magyarázójának . Anyja nemes Kiss Orbán Teréz1902 ) volt . Unokaöccse Leidenfrost Gyula1967 ) tengerkutató , ismeretterjesztő író volt . 1863-tól Debrecenben,től Kassán járt iskolába.ben a budapesti műegyetem hallgatója volt,tőlig a debreceni jogakadémián , majdtőlig ismét a budapesti műegyetemen tanult . 1879-ben lépett az akkor megindult Pesti Hirlap szerkesztőségébe ; januárban az Egyetértés munkatársa , később segédszerkesztője lett és a lap egész társadalmi részét önállóan szerkesztette. márciusban megvált a laptól és rövid ideig Polónyi Géza országgyűlési képviselő főszerkesztése alatt mint felelős szerkesztő a Nemzeti Ujság című politikai képes napilapnál dolgozott , majd átvette a Kreith gróf által kiadott Szemle szerkesztését névtelenül . augusztustól a Budapesti Hirlap szerkesztőségében dolgozott , ahol a hírek rovatát vezettevégéig . Azután a Budapesti Ujsághoz ment vezércikkírónak , deben visszatért a Budapest Hirlaphoz , ahol belső munkatársként vezércikkíróként működött.től a Telefonhírmondó munkatársa, től a Társadalmi Szemle szerkesztője volt.ben elnöki titkára lett az Uránia tudományos egyesületnek.tól minisztériumi tisztviselő volt , ekkor többek között munkásgimnáziumok szervezésével foglalkozott . A fenti lapokon kívül is számos lapban jelentek meg cikkei , tárcái . Írt regényeket , elbeszéléseket és ismeretterjesztő műveket is . Álnevei a lapokban : Bayard , Kiss Mihály , Szenvey Gyula, Blair és Jajfagyi Julius . Munkái Aki nem tudott lemondani , regény ( Budapest Forgószélben , elbeszélés Ujabb elbeszélések Sírbolt , regény Kispipa-adomák A magyar University Extension1910,k . ) ; Téli tanfolyamok az iparos ifjúsági egyesületekben A cigányok Magyarorszagon a belügym. kiadása ) ; Voíksbildungsbestrebungen in Ungarn ( Hamburg A magyar ellenzéki hírlapírás története Petőfi Zoltán élete A Sportlovagok c. énekes bohózatát adták a Népszínházban . A ki nem tudott lemondani ( három kötet , Budapest , Forgószélben ( elbeszélés , Budapest , Ujabb elbeszélések Sírbolt ( regény , Kispipa-adomák A magyar University Extension ( I–X.1910 ) Sportlovagok ( színmű , A magyar ellenzéki hírlapírás története ( Budapest , A cigányok Magyarországon Petőfi Zoltán élete ( Budapest , Jegyzetek Források Magyar újságírók 1854-ben született személyek 1919-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Debreceniek