Ovrlje
Ovrlje falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Otokhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 31, közúton 43 km-re északkeletre, Sinjtől 9 km-re keletre, községközpontjától 1 km-re délkeletre a dalmát Zagora területén, a Kamešnica-hegység nyugati lejtői és Cetina középső folyása között fekszik. A település alatt ered az Ovrlja-patak, mely innen délre ömlik a Ruda-folyóba.

Története 
A térség több mint másfél évszázados török uralom után, 1687-ben szabadult fel az oszmán iga alól. Ezt követően a rámai ferences atyák vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság települt le itt. Ez az otoki plébánia megalapításának időszaka, melyhez akkor a mai Otokon és Udovičićon kívül Gala, Gljev és Ruda hívei is hozzá tartoztak. A plébánia vezetését a sinji ferences atyák végezték. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 190 lakosa volt.

Lakosság 

(1869-ben, 1880-ban és 1921-ben lakosságát Otokhoz számították.)

Jegyzetek

Források 
Otok község hivatalos oldala 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Az otoki Szent Lukács plébánia története 
Sinj város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Ovrlje falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Otokhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtőlkm-re keletre , községközpontjátólkm-re délkeletre a dalmát Zagora területén , a Kamešnica-hegység nyugati lejtői és Cetina középső folyása között fekszik . A település alatt ered az Ovrlja-patak , mely innen délre ömlik a Ruda-folyóba . Története A térség több mint másfél évszázados török uralom után, ben szabadult fel az oszmán iga alól . Ezt követően a rámai ferences atyák vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság települt le itt . Ez az otoki plébánia megalapításának időszaka , melyhez akkor a mai Otokon és Udovičićon kívül Gala , Gljev és Ruda hívei is hozzá tartoztak . A plébánia vezetését a sinji ferences atyák végezték . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság ( 1869-ben,ban ésben lakosságát Otokhoz számították . ) Jegyzetek Források Otok község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A split-makarskai érsekség honlapja További információk Az otoki Szent Lukács plébánia története Sinj város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései