Kirchdorf an der Krems
Kirchdorf an der Krems osztrák város, Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásának központja. 2019 januárjában 4503 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Kirchdorf an der Krems Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Krems folyó mentén, a Kirchdorfi-flishegységben. Területének 44,8%-a áll mezőgazdasági művelés alatt. 

A környező önkormányzatok: északra Schlierbach, délkeletre Micheldorf in Oberösterreich, nyugatra Inzersdorf im Kremstal.

Története
A mai várost magába foglaló kirchdorfi-micheldorfi medencét először 903-ban említik írásban, akkor még Oliupespurc (Olsburg) néven. A 11. század második felében a bambergi püspökség birtokába jutott. 1083-ban már állt itt egy templom, amely a mai Micheldorf területén álló Georgenberg temploma alá volt rendelve. A Kirchdorf (Chirchdorf) név először 1111-ben jelenik meg írásban, a Sankt Florian-i apátság egyik oklevelében. 1119-ben a bambergi püspök felszentelte a Szt. Gergely tiszteletére emelt új templomot.  

1283-ban a település már mezőváros jellegű volt, bár a püspök csak 1437-ben adományozott neki címert. Gazdasága alapját a barhentszövet készítése jelentette, a 16. században a polgárok fele ezzel az iparággal foglalkozott. A templomot 1491-ben késő gótikus stílusban átépítették, felépült a városháza és egy is iskola is. 1584-ben II. Rudolf császár hivatalosan is mezővárosi státuszt és vásártartási jogokat adományozott Kirchdorfnak. A 16. század második felétől egyre jelentősebbé vált a kaszakészítés ipara. 1604-ben megalakult a kirchdorfi-micheldorfi kaszakovácsok céhe. A gazdag mezőváros próbált szabadulni a püspöki felügyelet alól, de csak annyit értek el, hogy a hűbérúri jogok előbb a kremsmünsteri, majd a schlierbachi apátsághoz kerültek, míg végül 1795-ben megvásárolhatta szabadságát. 

1741-ben a szőlők teljes elfagyása véget vetett a Krems-völgyi bortermelésnek. Több alkalommal is tűzvész pusztította el a település egy részét: 1625-ben, 1686-ban, 1769-ben, 1777-ben és a nagy tűzvész 1877-ben. 1850-ben megalakult a mezővárosi önkormányzat, 1868-ban pedig Kirchdorf járási és járásbírósági székhellyé vált. 1918-ig az Enns fölötti Ausztria koronatartományhoz tartozott, melyet a köztársaság kikiáltásakor átneveztek Felső-Ausztria tartománnyá. 1938-ban Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz, Kirchdorfot pedig az Oberdonaui gauba sorolták be. A második világháború után az ország visszanyerte függetlenségét és Felső-Ausztria is újjáalakult.  

1975-ben Kirchdorfot városi rangra emelték.

Lakosság
A Kirchdorf an der Krems-i önkormányzat területén 2019 januárjában 4503 fő élt. A lakosságszám 1934 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2017-ben a helybeliek 84,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,2% a régi (2004 előtti), 5,6% az új EU-tagállamokból érkezett. 5,5% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2,4% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 77,5%-a római katolikusnak, 4% evangélikusnak, 1,6% ortodoxnak, 4,9% mohamedánnak, 10,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 13 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német (88,2%) mellett a horvátok (4,1%), a szerbek (2,2%) és a törökök (1,3%) alkották.

Látnivalók
a Szt. Gergely-plébániatemplom
Neupernstein kastélya
a barokk katolikus plébánia
a főtér és az óváros műemléki védettségű házai

Testvértelepülések
 Seubersdorf in der Oberpfalz (Németország)

Híres kirchdorfiak
Josef Redtenbacher (1810–1870) vegyész
Ludwig Redtenbacher (1814–1876) entomológus
Gerlinde Kaltenbrunner (1970-) hegymászó

Jegyzetek

Források
A település honlapja
40905 – Kirchdorf an der Krems  Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Kirchdorf an der Krems osztrák város , Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásának központja.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Kirchdorf an der Krems Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Krems folyó mentén , a Kirchdorfi-flishegységben . Területének8%-a áll mezőgazdasági művelés alatt . A környező önkormányzatok : északra Schlierbach , délkeletre Micheldorf in Oberösterreich , nyugatra Inzersdorf im Kremstal . Története A mai várost magába foglaló kirchdorfi-micheldorfi medencét előszörban említik írásban , akkor még Oliupespurc ( Olsburg ) néven . A század második felében a bambergi püspökség birtokába jutott.ban már állt itt egy templom , amely a mai Micheldorf területén álló Georgenberg temploma alá volt rendelve . A Kirchdorf ( Chirchdorf ) név előszörben jelenik meg írásban , a Sankt Florian-i apátság egyik oklevelében.ben a bambergi püspök felszentelte a Szt . Gergely tiszteletére emelt új templomot . 1283-ban a település már mezőváros jellegű volt , bár a püspök csakben adományozott neki címert . Gazdasága alapját a barhentszövet készítése jelentette , a században a polgárok fele ezzel az iparággal foglalkozott . A templomotben késő gótikus stílusban átépítették , felépült a városháza és egy is iskola is.ben II. Rudolf császár hivatalosan is mezővárosi státuszt és vásártartási jogokat adományozott Kirchdorfnak . A század második felétől egyre jelentősebbé vált a kaszakészítés ipara.ben megalakult a kirchdorfi-micheldorfi kaszakovácsok céhe . A gazdag mezőváros próbált szabadulni a püspöki felügyelet alól , de csak annyit értek el , hogy a hűbérúri jogok előbb a kremsmünsteri , majd a schlierbachi apátsághoz kerültek , míg végülben megvásárolhatta szabadságát . 1741-ben a szőlők teljes elfagyása véget vetett a Krems-völgyi bortermelésnek . Több alkalommal is tűzvész pusztította el a település egy részét : ben , ban , ben, ben és a nagy tűzvészben.ben megalakult a mezővárosi önkormányzat, ban pedig Kirchdorf járási és járásbírósági székhellyé vált.ig az Enns fölötti Ausztria koronatartományhoz tartozott , melyet a köztársaság kikiáltásakor átneveztek Felső-Ausztria tartománnyá.ban Ausztria csatlakozott a Német Birodalomhoz , Kirchdorfot pedig az Oberdonaui gauba sorolták be . A második világháború után az ország visszanyerte függetlenségét és Felső-Ausztria is újjáalakult . 1975-ben Kirchdorfot városi rangra emelték . Lakosság A Kirchdorf an der Krems-i önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben a helybeliek4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül2 % a régielőtti ) ,6 % az új EU-tagállamokból érkezett.5 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,4 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok5%-a római katolikusnak , evangélikusnak,6 % ortodoxnak,9 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német2 % ) mellett a horvátok1 % ) , a szerbek2 % ) és a törökök3 % ) alkották . Látnivalók a Szt . Gergely-plébániatemplom Neupernstein kastélya a barokk katolikus plébánia a főtér és az óváros műemléki védettségű házai Testvértelepülések Seubersdorf in der Oberpfalz ( Németország ) Híres kirchdorfiak Josef Redtenbacher1870 ) vegyész Ludwig Redtenbacher1876 ) entomológus Gerlinde Kaltenbrunner ) hegymászó Jegyzetek Források A település honlapja 40905 – Kirchdorf an der Krems Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései