Sapina Doca
Sapina Doca falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Rogoznicához tartozik.

Fekvése
Šibeniktől légvonalban 23, közúton 33 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 5, közúton 9 km-re északkeletre, Dalmácia középső részén fekszik.

Története
A település területe évszázadokig velencei fennhatóság alatt állt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben még Podorljakkal együtt 999, 1910-ben 540 lakosa volt. Az I. világháború időszaka más területekhez hasonlóan súlyos terheket rótt az itteni lakosságra. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település lakossága 2011-ben 64 fő volt.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben és 1931-ben Račice név alatt. 1857-ben az adat tartalmazza Dvornica, Ražanj és a ma Marina községhez tartozó Sevid lakosságát is. 1869-ben Rastovac, 1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és 1931-ben az adatok Podorljak lakosságával együtt értendők.)

Nevezetességei
A Kármelhegyi boldogasszony tiszteletére szentelt kis temploma egy kis dombon áll, szép park övezi. A templomot 1857-ben építették, az oltárán álló Mária-szobor 1906-ban került a templomba. Búcsúünnepe július 16-án van, amikor az ünnepi szentmise után a szobrot körmenetben viszik ki a templomból végig az egész településen. A templom mellett temető található.

Források

További információk
Rogoznica község hivatalos oldala 
Rogoznica turisztikai irodájának honlapja 
A rogoznicai Nagyboldogasszony plébánia honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Sapina Doca falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Rogoznicához tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia középső részén fekszik . Története A település területe évszázadokig velencei fennhatóság alatt állt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekben még Podorljakkal együttbenlakosa volt . Az I. világháború időszaka más területekhez hasonlóan súlyos terheket rótt az itteni lakosságra . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település lakosságabenfő volt . Lakosság ( 1857-ben,ben ésben Račice név alatt.ben az adat tartalmazza Dvornica , Ražanj és a ma Marina községhez tartozó Sevid lakosságát is.ben Rastovac, ben , ben, ben ésben az adatok Podorljak lakosságával együtt értendők . ) Nevezetességei A Kármelhegyi boldogasszony tiszteletére szentelt kis temploma egy kis dombon áll , szép park övezi . A templomotben építették , az oltárán álló Mária-szoborban került a templomba . Búcsúünnepe júliusán van , amikor az ünnepi szentmise után a szobrot körmenetben viszik ki a templomból végig az egész településen . A templom mellett temető található . Források További információk Rogoznica község hivatalos oldala Rogoznica turisztikai irodájának honlapja A rogoznicai Nagyboldogasszony plébánia honlapja Šibenik-Knin megye települései