MH 101. Szigetvári Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár
A Magyar Honvédség 101. Szigetvári Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár a Magyar Honvédség utolsó tüzérdandárja volt, ami 2004-ben került felszámolásra.

Története 
Az alakulat jogelődje, a MN 101. Tüzérezred Orosházán jött létre 1958-ban. Az 56-os forradalom és szabadságharcot követően a Magyar Néphadsereget újjá kellett szervezni. Alakulatok lett átdiszlokálva az ország egyik végéből a másikba, illetve új alakulatok jöttek létre.
1963-ban a 9. Gépkocsizó Lövészhadosztály közvetlen tüzér alakulata lett a 101. Tüzérezred és Pécsett a Bajcsy-Zsilinszky Endre Laktanyában lett elhelyezve.
A sorozatvető tüzérosztály 1969-ben állt fel BM-21-es harci gépekkel, ami nagy tűzgyorsasága miatt kiváló tüzérségi hadi eszköznek bizonyult a szimulált hadgyakorlatokon.
A következő nagy jelentőségű fejlesztést az 1975-ben beszerzésre került D-20-as ágyútarackok adták.

Az 1987-es RUBIN-feladat értelmében tüzérdandárrá alakult. A megszűnő tüzérezredektől átvett technika és személyzetet követően 2 db sorozatvető és 4 db ágyútarackos tüzérosztállyal rendelkezett.
1990-ben átköltözésre kényszerült Pécsvárosának másik laktanyájába a Zrínyi Miklós nevét viselőbe, mert a kertvárosi Bajcsy laktanyát bezárták a MN 22. Gépesített Lövészezred felszámolása után.
Ugyan ebben az évben vette fel Szigetvár hős védőjének nevét és lett MH 101. Szigetvári Zrínyi Miklós Tüzérdandár.
1997-ben a MH 5. Csobánc Sorozatvető Tüzérezredet felszámolásra ítélték. A BM-21-es harcigépek egy részét a pécsi 101. Tüzérdandár átvette. Kialakításra került egy "M"-szervezetű sorozatvetős tüzérosztály.
2000-ben hivatalosan is átnevezésre került, mint MH 101. Szigetvári Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár.
2001-ben a kaposvári 2. Gépesített Hadosztály megszűnésével a MH Szárazföldi Parancsnokságközvetlen alakulata lett. A Marcaliban lévő MH 44. Tóth Ágoston Tüzérdandár és ceglédi MH 10. Dózsa György Tüzérdandár felszámolását követően a Magyar Honvédség utolsó tüzéralakulata lett rövid időre.
Vesztét az okozta, hogy a Magyar Honvédség területvédelemről az olcsóbban fenntartható missziós feladatokra specializálódott haderőre tért át.

A végnap 2004. szeptember 30-án következett be amikor az alakulat megszüntetésre került. Jogutódja a MH 25. Klapka György Lövészdandár lett.
Utolsó parancsnoka Lőrincz Miklós ezredes volt.

Napjainkban az említett lövészdandár 25/101. Ágyútarackos Tüzérosztálya jelképezi a hajdani dicső magyar hadtörténelem utolsó tüzér alakulatát 12 db D-20-as ágyútarackkal.

A város szélén álló egykori Zrínyi Miklós Laktanyát 2009-ben eladták majd 1 éven belül elkezdték az épületeket lebontani, a mai napig még pár darab mementónak megmaradt emlékezve Pécs katonai múltjára.

Szervezeti felépítés 
Vezető szervek

Harcbiztosító alegységek
Törzstámogató üteg
Felderítő üteg (rádió raj, híradó raj, rádiólokátor szakasz 4 darab SZNÁR-10, felderítő szakasz, hangfelderítő szakasz)
Híradó század
Műszaki század
Informatikai központ

Harcoló alegységek
4 darab ágyútarackos tüzérosztály, osztályonként 1 darab törzsüteg (törzsszakasz, logisztikai szakasz), 2+1 (M szervezet) darab á.tar.üteg (parancsnokság, tűzvezető raj, bemérő raj, lőszer szállító raj, 2 darab tűzszakasz 4+4 löveg)
2 darab sorozatvető osztály, osztályonként 1 darab törzsüteg (törzsszakasz, logisztikai szakasz), 2 darab sv.üteg (parancsnokság, tűzvezető raj, bemérő raj, lőszer szállító raj, 2 darab tűzszakasz 4+4 harci gép)

Harckiszolgáló alegységek
Logisztikai zászlóalj
Műveleti központ
Egészségügyi központ

Helyőrségtámogató alegységek

Jegyzetek

Források 
Balla Tibor-Csikány Tamás-Gulyás Géza-Horváth Csaba-Kovács Vilmos: A magyar tüzérség 100 éve, 1913-2013, Budapest Zrínyi Kiadó, 2014, 
A Magyar Honvédség tüzéralakulatai
Pécs
A Magyar Honvédség Szigetvári Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár a Magyar Honvédség utolsó tüzérdandárja volt , amiben került felszámolásra . Története Az alakulat jogelődje , a MN Tüzérezred Orosházán jött létreban . Azos forradalom és szabadságharcot követően a Magyar Néphadsereget újjá kellett szervezni . Alakulatok lett átdiszlokálva az ország egyik végéből a másikba , illetve új alakulatok jöttek létre . 1963-ban a Gépkocsizó Lövészhadosztály közvetlen tüzér alakulata lett a Tüzérezred és Pécsett a Bajcsy-Zsilinszky Endre Laktanyában lett elhelyezve . A sorozatvető tüzérosztályben állt fel BM-21-es harci gépekkel , ami nagy tűzgyorsasága miatt kiváló tüzérségi hadi eszköznek bizonyult a szimulált hadgyakorlatokon . A következő nagy jelentőségű fejlesztést azben beszerzésre került D-20-as ágyútarackok adták . Azes RUBIN-feladat értelmében tüzérdandárrá alakult . A megszűnő tüzérezredektől átvett technika és személyzetet követőendb sorozatvető ésdb ágyútarackos tüzérosztállyal rendelkezett . 1990-ben átköltözésre kényszerült Pécsvárosának másik laktanyájába a Zrínyi Miklós nevét viselőbe , mert a kertvárosi Bajcsy laktanyát bezárták a MN Gépesített Lövészezred felszámolása után . Ugyan ebben az évben vette fel Szigetvár hős védőjének nevét és lett MH Szigetvári Zrínyi Miklós Tüzérdandár . 1997-ben a MH Csobánc Sorozatvető Tüzérezredet felszámolásra ítélték . A BM-21-es harcigépek egy részét a pécsi Tüzérdandár átvette . Kialakításra került egy " M"-szervezetű sorozatvetős tüzérosztály . 2000-ben hivatalosan is átnevezésre került , mint MH Szigetvári Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár . 2001-ben a kaposvári Gépesített Hadosztály megszűnésével a MH Szárazföldi Parancsnokságközvetlen alakulata lett . A Marcaliban lévő MH Tóth Ágoston Tüzérdandár és ceglédi MH Dózsa György Tüzérdandár felszámolását követően a Magyar Honvédség utolsó tüzéralakulata lett rövid időre . Vesztét az okozta , hogy a Magyar Honvédség területvédelemről az olcsóbban fenntartható missziós feladatokra specializálódott haderőre tért át . A végnap szeptemberán következett be amikor az alakulat megszüntetésre került . Jogutódja a MH Klapka György Lövészdandár lett . Utolsó parancsnoka Lőrincz Miklós ezredes volt . Napjainkban az említett lövészdandár101. Ágyútarackos Tüzérosztálya jelképezi a hajdani dicső magyar hadtörténelem utolsó tüzér alakulatátdb D-20-as ágyútarackkal . A város szélén álló egykori Zrínyi Miklós Laktanyátben eladták majdéven belül elkezdték az épületeket lebontani , a mai napig még pár darab mementónak megmaradt emlékezve Pécs katonai múltjára . Szervezeti felépítés Vezető szervek Harcbiztosító alegységek Törzstámogató üteg Felderítő üteg ( rádió raj , híradó raj , rádiólokátor szakaszdarab SZNÁR-10 , felderítő szakasz , hangfelderítő szakasz ) Híradó század Műszaki század Informatikai központ Harcoló alegységek 4 darab ágyútarackos tüzérosztály , osztályonkéntdarab törzsüteg ( törzsszakasz , logisztikai szakasz ) ,1 ( M szervezet ) darab á.tar.üteg ( parancsnokság , tűzvezető raj , bemérő raj , lőszer szállító raj,darab tűzszakasz4 löveg ) 2 darab sorozatvető osztály , osztályonkéntdarab törzsüteg ( törzsszakasz , logisztikai szakasz ) ,darab sv.üteg ( parancsnokság , tűzvezető raj , bemérő raj , lőszer szállító raj,darab tűzszakasz4 harci gép ) Harckiszolgáló alegységek Logisztikai zászlóalj Műveleti központ Egészségügyi központ Helyőrségtámogató alegységek Jegyzetek Források Balla Tibor-Csikány Tamás-Gulyás Géza-Horváth Csaba-Kovács Vilmos : A magyar tüzérségéve , Budapest Zrínyi Kiadó , A Magyar Honvédség tüzéralakulatai Pécs