Osztalék
Az osztalék az a pénzösszeg, melyet a részvénytársaság a részvény-tulajdonosainak fizet, általában akkor, amikor nyereséget ért el. Amikor egy vállalat hasznot, vagy többletbevételt ér el, akkor annak egy jelentős részét visszaforgatja a vállalkozás fejlesztésébe, míg egy részét osztalékként odaadhatja részvényeseinek. Az osztalékfizetés történhet készpénzben (banki átutalással), vagy a vállalat további részvényeket is adhat a részvényeseknek osztalék címén. 

Az osztalék értékét egy részvényre lebontva határozzák meg, tehát a részvényesek osztalékhozamát az egy részvény után fizetett osztalék értékének és a birtokukban lévő részvények darabszámának szorzata adja. Magyarországon az osztalékjövedelmet 15%-os mértékű személyi jövedelemadó terheli, melynek összegét a szolgáltató a kifizetés során levonja, így azt nem a magánszemélynek kell megfizetnie az állam felé, ugyanakkor fel kell tüntetnie az osztalékjövedelmet adóbevallásában. A részvénytársaságok számára az osztalékfizetés nem költségként jelenik meg, hanem inkább az adózás utáni jövedelmének újraosztása a részvényesei között. Az eredménytartalék az a pénzösszeg, amelyet a vállalkozás nem oszt szét osztalékként részvényesei közt, valamint amely összeget a részvényesek részvény szekciójában tüntetnek fel a vállalat pénzügyi mérlegében, melyet részvénytőke néven is szoktak nevezni. A magántulajdonban lévő vállalkozások az osztalékfizetést előre rögzített menetrend alapján bonyolítják le, de dönthetnek úgy is, hogy a szokásostól eltérő menetrendet alkalmaznak az osztalékfizetés során.

Az osztalékfizetés szempontjából fontos dátum az úgynevezett szelvényvágás napja, amely az adott napon, vagy a már korábban a részvénytulajdonos birtokába került részvények után jogosítja osztalék kézhezvételére a részvényest.

Források

Fordítás 
 

Pénzügy
Tőzsde
Az osztalék az a pénzösszeg , melyet a részvénytársaság a részvény-tulajdonosainak fizet , általában akkor , amikor nyereséget ért el . Amikor egy vállalat hasznot , vagy többletbevételt ér el , akkor annak egy jelentős részét visszaforgatja a vállalkozás fejlesztésébe , míg egy részét osztalékként odaadhatja részvényeseinek . Az osztalékfizetés történhet készpénzben ( banki átutalással ) , vagy a vállalat további részvényeket is adhat a részvényeseknek osztalék címén . Az osztalék értékét egy részvényre lebontva határozzák meg , tehát a részvényesek osztalékhozamát az egy részvény után fizetett osztalék értékének és a birtokukban lévő részvények darabszámának szorzata adja . Magyarországon az osztalékjövedelmet-os mértékű személyi jövedelemadó terheli , melynek összegét a szolgáltató a kifizetés során levonja , így azt nem a magánszemélynek kell megfizetnie az állam felé , ugyanakkor fel kell tüntetnie az osztalékjövedelmet adóbevallásában . A részvénytársaságok számára az osztalékfizetés nem költségként jelenik meg , hanem inkább az adózás utáni jövedelmének újraosztása a részvényesei között . Az eredménytartalék az a pénzösszeg , amelyet a vállalkozás nem oszt szét osztalékként részvényesei közt , valamint amely összeget a részvényesek részvény szekciójában tüntetnek fel a vállalat pénzügyi mérlegében , melyet részvénytőke néven is szoktak nevezni . A magántulajdonban lévő vállalkozások az osztalékfizetést előre rögzített menetrend alapján bonyolítják le , de dönthetnek úgy is , hogy a szokásostól eltérő menetrendet alkalmaznak az osztalékfizetés során . Az osztalékfizetés szempontjából fontos dátum az úgynevezett szelvényvágás napja , amely az adott napon , vagy a már korábban a részvénytulajdonos birtokába került részvények után jogosítja osztalék kézhezvételére a részvényest . Források Fordítás Pénzügy Tőzsde