Sooß
Sooß osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 1015 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Sooß a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-medence és a Bécsi-erdő határán, az ún. Termálrégióban. Területének 51%-a erdő, 9,9% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz egyetlen település tartozik. 

A környező önkormányzatok: északkeletre Baden bei Wien, délre Bad Vöslau, északnyugatra Alland.

Története
A régészeti leletek tanúsága szerint Sooß területe már az újkőkorban is lakott volt. A kelták az i. e. 2. században már termesztettek szőlőt ezen a vidéken. 

Sooß első írásos említése a heiligenkreuzi cisztercita kolostor egyik 1200-ból való okleveléből származik. A falu ezután a kleinmariazelli kolostor birtoka volt. Szt. Annának szentelt templomát 1319-ben építtette Herbond kleinmariazelli apát. Az apátságot 1785-ben felszámolták, Sooß pedig a rauhensteini uradalomhoz került, majd 1848-ban megalakult a községi önkormányzata. A szőlőművelésből élő község ültetvényeit az 1880-as években kipusztította a filoxéra, de rezisztens fajtákkal újratelepítették őket. 

1956 Sooßt mezővárosi rangra emelte a tartományi kormányzat.

Lakosság
A sooßi önkormányzat területén 2022 januárjában 1015 fő élt. A lakosságszám 2011 óta csökkenő tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 83,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 4,5% a régi (2004 előtti), 8,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,7% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,8% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 71,5%-a római katolikusnak, 4,7% evangélikusnak, 2,7% ortodoxnak, 4,5% mohamedánnak, 13,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 9 magyar élt a mezővárosban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (88,8%) mellett a törökök (3,5%) és a szerbek (1,9%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók
a későgótikus Szt. Anna-plébániatemplom
a Martinek-kaszárnya

Jegyzetek

Források 
A település honlapja 
30635 - Sooß Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Sooß osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Sooß a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-medence és a Bécsi-erdő határán , az ún . Termálrégióban . Területének-a erdő,9 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzathoz egyetlen település tartozik . A környező önkormányzatok : északkeletre Baden bei Wien , délre Bad Vöslau , északnyugatra Alland . Története A régészeti leletek tanúsága szerint Sooß területe már az újkőkorban is lakott volt . A kelták az i . e. században már termesztettek szőlőt ezen a vidéken . Sooß első írásos említése a heiligenkreuzi cisztercita kolostor egyikból való okleveléből származik . A falu ezután a kleinmariazelli kolostor birtoka volt . Szt . Annának szentelt templomátben építtette Herbond kleinmariazelli apát . Az apátságotben felszámolták , Sooß pedig a rauhensteini uradalomhoz került , majdban megalakult a községi önkormányzata . A szőlőművelésből élő község ültetvényeit azas években kipusztította a filoxéra , de rezisztens fajtákkal újratelepítették őket . 1956 Sooßt mezővárosi rangra emelte a tartományi kormányzat . Lakosság A sooßi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta csökkenő tendenciát mutat.ban az ittlakók4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül5 % a régielőtti ) ,5 % az új EU-tagállamokból érkezett.7 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok5%-a római katolikusnak,7 % evangélikusnak,7 % ortodoxnak,5 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a mezővárosban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek8 % ) mellett a törökök5 % ) és a szerbek9 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a későgótikus Szt . Anna-plébániatemplom a Martinek-kaszárnya Jegyzetek Források A település honlapja 30635 - Sooß Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései