Barda (Oroszország)
Barda () falu Oroszország Permi határterületén, a Bardai járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület déli részén, Permtől délnyugatra, a Káma vízrendszeréhez tartozó Kazmakti (Kazmaska) folyó partján terül el. A legközelebbi város a Káma parti Osza (kb. 45 km); a legközelebbi vasútállomás a délebbre fekvő Csernuska, a Jekatyerinburg felé vezető vasúti fővonalon. Mindkét várossal aszfaltozott országút köti össze.

Története 
Első írásos említése 1630-1631-ből származik. 1924-ben (vagy 1926-ban) lett járási székhely. Az 1970-es években távolsági földgázvezetékek hat ágát fektették le a faluban, és gázkompresszor állomás is épült. Ez számos új munkahelyet teremtett és új lakások építésével, az infrastruktúra kiépítésével járt együtt. 

A járást és a járási székhelyt többségében baskírok és tatárok lakják.

Jegyzetek

Források 

A Permi határterület települései
Barda ( ) falu Oroszország Permi határterületén , a Bardai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület déli részén , Permtől délnyugatra , a Káma vízrendszeréhez tartozó Kazmakti ( Kazmaska ) folyó partján terül el . A legközelebbi város a Káma parti Osza ( kb.km ) ; a legközelebbi vasútállomás a délebbre fekvő Csernuska , a Jekatyerinburg felé vezető vasúti fővonalon . Mindkét várossal aszfaltozott országút köti össze . Története Első írásos említéseből származik.ben ( vagyban ) lett járási székhely . Azes években távolsági földgázvezetékek hat ágát fektették le a faluban , és gázkompresszor állomás is épült . Ez számos új munkahelyet teremtett és új lakások építésével , az infrastruktúra kiépítésével járt együtt . A járást és a járási székhelyt többségében baskírok és tatárok lakják . Jegyzetek Források A Permi határterület települései