Jubileumi-zsomboly
A Jubileumi-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Felfedezésekor a második legmélyebb barlang volt a Bakonyban, jelenleg pedig a Bakony harmadik legmélyebb barlangja az Alba Regia-barlang és a Csengő-zsomboly után. Az 1981. december 31-i állapot szerint a 10. legmélyebb barlang Magyarországon.

Leírás 

A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban, a Tési-fennsíkon, a Tábla-völgyben található függőlegesen nyíló bejárata. Jelenlegi bejárata a feltárását követően mesterségesen lett létrehozva. Triász időszaki dachsteini mészkőben és nori fődolomitban keletkezett. Az aknákban jól megfigyelhető és tanulmányozható a két kőzet találkozási, átmeneti része. Döntően függőleges kiterjedésű ez a tagolt aknasorozat. Végpontján az omladéktömböket több méter magasan, időszakosan víz borítja, tehát egy kis tó is ki szokott alakulni, valamint a levegő szén-dioxid tartalma itt a legmagasabb, amely akár 5,8% is lehet.

Néhány helyen fennőtt kalcitkristályok is előfordulnak benne. Tektonikus hasadékok mentén alakult ki, főként korróziós hatásra. Viszonylag rövidek aknái, amelyekben sok a korróziós forma. Legnagyobb függőleges kiterjedésű aknája a Nagy-akna, amely a végpontra vezet és 26 m függőleges kiterjedésű. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, valamint barlangjáró alapfelszerelésen kívül biztosító kötéllel és önbiztosítással látogatható a lezárt, létrákkal ellátott üregrendszer. Lezárása leginkább életvédelmi okok miatt indokolt.

Nevét a feltáró Alba Regia Barlangkutató Csoport adta neki 1981-ben, a csoport fennállásának 20. évfordulója alkalmából. Előfordul a barlang az irodalmában I-29. (Eszterhás 1984), I-29-es viznyelő barlangja (Eszterhás 1984), I-29. objektum (Kordos 1984), I-29.sz. objektum (Kárpát, Szolga 1977), I-29. sz. objektum (Kordos 1978), I.-29. sz. víznyelő barlangja (Székely 2003), Jubileum Shaft (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989) és Jubileum-zsomboly (Székely 1986) neveken is. Az I-29 jelölést a barlang feltárulása előtt is használták a víznyelőre.

Kutatástörténet 

Egy időszakos víznyelő járhatóvá tételével tárta fel a barlangot az Alba Regia Barlangkutató Csoport 1981-ben. A víznyelőt már 1966-ban is bontották a csoport tagjai. 1981-ben készült el a barlang hosszmetszet térképe, amelyet Kárpát József szerkesztett. A barlangfelmérés szerint a barlang 121,4 m mély. Az 1981. december 31-i állapot szerint Magyarország 10. legmélyebb barlangja a 121 m mély barlang. Az 1981-ben végzett barlangfelmérés felhasználásával 1982-ben Eszterhás István rajzolta meg az 1981-ben készült hosszmetszet térkép izometrikus változatát. 1982-ben a csoport tagjai két rövid járatot tártak fel a barlangban, és 5 laposvas létrát helyeztek el a zsomboly nehezen járható részeibe. Ekkor az eltömődött régi, bejárati kutatóakna helyett újat mélyítettek. Az 1982-ben Kárpát József által szerkesztett tábla-völgyi karsztobjektumok szpeotopográfiai térképén látható a Jubileumi-zsomboly alaprajzának külszíni vetülete és a barlang külszíni környezete. A szpeotopográfiai térkép elkészítéséhez Kárpát József végezte el a terület felmérését.

Az 1984-ben kiadott, Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keleti-Bakonyban, a 4422-es barlangkataszteri területen, Tésen elhelyezkedő Jubileumi-zsomboly további nevei I-29. és I-29-es viznyelő barlangja. A karsztos barlang 210 m hosszú és 113 m mély. A Bakony hegység második legmélyebb barlangja.

Az 1984-ben napvilágot látott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Jubileumi-zsomboly néven I-29. objektum névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Északi-Bakony barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Jubileum-zsomboly néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 65. leghosszabb barlangja a 4422 barlangkataszteri egységben lévő, 220 m hosszú Jubileumi-zsomboly. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang nincs benne. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 14. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja a 4422 barlangkataszteri egységben lévő, 121,4 m függőleges kiterjedésű Jubileumi-zsomboly. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang nincs benne.

1988. október 1-től a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendeletének (6. §. 2. pont, illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bakony hegységben lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang magyarországi viszonylatban nagy mélysége és geológiai értéke miatt lett, valamint a feltöltődés is veszélyeztette bejáratát. Az 1988. évi Karszt és Barlangban közölve lett, hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Jubileum-zsomboly bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé. Magyarországon a Jubileum-zsombollyal együtt 108 barlang van fokozottan védve. 1989-ben a csoport a barlang bejáratát vaslétrával és kútgyűrűkkel kiépítette, lezárta, valamint a barlangba korábban beszerelt vaslétrákat felújította.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Bakony hegységben fekvő Tési-fennsík sok időszakos víznyelője folytatódik ember számára is járható víznyelőbarlangban. Ezeknek a főleg függőleges kiterjedésű, jellegzetesen aknasoros barlangoknak az irodalomban zsomboly a nevük. A Tési-fennsík három zsombolya mélyebb 100 m-nél: a 134 m mély Csengő-zsomboly, a 121 m mély Jubileumi-zsomboly és a 105 m mély Háromkürtő-zsomboly. A Jubileumi-zsomboly 1981-ben lett felfedezve. A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Jubileum Shaft a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint a Bakony hegységben fekvő, 121 m mély Jubileumi-zsomboly (Jubileum Shaft) 1988-ban Magyarország 13. legmélyebb barlangja.

1990-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1991-ben a csoport 3 m-rel mélyítette a végpontot. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén, a Bakony hegységben található Jubileum-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bakony hegységben lévő és 4422-5 barlangkataszteri számú Jubileumi-zsomboly Magyarország 86. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 220 m hosszú barlang 1987-ben 220 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bakony hegységben lévő és 4422-5 barlangkataszteri számú Jubileumi-zsomboly Magyarország 16. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 121 m mély barlang 1987-ben is 121 m mély volt.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Jubileumi-zsomboly a Bakony hegységben található és 1988-tól fokozottan védett természeti érték. A Tési-fennsíkon lévő Tábla-völgyben, 410 m tszf. magasságban van a bejárata. A megalakulásuk 20. évfordulóját ünneplő Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjai tárták fel 1981-ben az időszakos víznyelőbarlangot. 220 m hosszú és 121 m mély. Aknái aránylag rövidek, legnagyobb a végpontra vezető, 26 m-es Nagy-akna. A triász dachsteini mészkőben és nori fődolomitban keletkezett, korróziós formákban gazdag aknák sora a két kőzet átmeneti zónájáról reprezentatív rétegfeltárást nyújt. Időszakosan több m magas víz borítja a végpont omladéktömbjeit. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és kötéltechnikai eszközök használata kell a lezárt barlang bejárásához. Az Alba Regia Barlangkutató Csoportról szóló szócikkben meg van említve, hogy a csoport egyik legjelentősebb barlangfeltárása a Jubileumi-zsomboly feltárása.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bakony hegységben található Jubileum-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Jubileum-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Jubileum-zsomboly (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Jubileumi-zsomboly (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Jubileum-zsomboly (Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Eszterhás István szerk.: Alba Regia Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1984. 56. old.
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 13., 20. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 13. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1991. 1–2. félév. 93. old.
 Kárpát József – Szolga Ferenc: Feltáró kutatás. In: Szolga Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve, 1977. MKBT Beszámoló, 1977. 44. old.
 Kárpát József: Újabb feltárások a Bakonyban. Karszt és Barlang, 1981. 1–2. félév. 56., 57. old.
 Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani gyűjtések és ásatások 1978-ban. MKBT Beszámoló, 1978. 18. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 87., 278., 302. old.
 Maróthy László: A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 7/1988. (X. 1.) KVM rendelete. Magyar Közlöny, 1988. október 1. (45. sz.) 1073. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 12., 224. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 81. old.
 Székely Kinga: Új fokozottan védett barlangok. Karszt és Barlang, 1988. 2. félév. 119. old.
 Szolga Ferenc: A Jubileumi-zsomboly feltárása. In: Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 22–25. old. (A jelentés 21. és 35. oldalai is.)
 Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1982. MKBT Beszámoló, 1982. 49., 50., 56. old.
 Szolga Ferenc: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport ősszel újabb... MKBT Műsorfüzet, 1982. január–február. 9–11. old.
 Szolga Ferenc: Az Alba Regia Csoport az elmúlt évben is folytatta... MKBT Műsorfüzet, 1985. május–június. 11. old.
 Szolga Ferenc: Jubileumi-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 355–357. old. 
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 53., 54. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. (Special Issue) 18., 26., 30. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 60. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Fontosabb kutatási eredmények 1989-ben. Karszt és Barlang, 1990. 1. félév. 81. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Zentai Ferenc: A székesfehérvári Alba Regia Barlangkutató Csoport 1966. évi jelentése. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1967. 36. old.
 Zentai Ferenc szerk.: Alba Regia Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1983. 59., 60. old.

További információk 

 A barlang az Alba Regia Barlangkutató Csoport honlapján
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bakonyban
Magyarországi dolomitbarlangok
A Jubileumi-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Felfedezésekor a második legmélyebb barlang volt a Bakonyban , jelenleg pedig a Bakony harmadik legmélyebb barlangja az Alba Regia-barlang és a Csengő-zsomboly után . Az decemberi állapot szerint a legmélyebb barlang Magyarországon . Leírás A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban , a Tési-fennsíkon , a Tábla-völgyben található függőlegesen nyíló bejárata . Jelenlegi bejárata a feltárását követően mesterségesen lett létrehozva . Triász időszaki dachsteini mészkőben és nori fődolomitban keletkezett . Az aknákban jól megfigyelhető és tanulmányozható a két kőzet találkozási , átmeneti része . Döntően függőleges kiterjedésű ez a tagolt aknasorozat . Végpontján az omladéktömböket több méter magasan , időszakosan víz borítja , tehát egy kis tó is ki szokott alakulni , valamint a levegő szén-dioxid tartalma itt a legmagasabb , amely akár8 % is lehet . Néhány helyen fennőtt kalcitkristályok is előfordulnak benne . Tektonikus hasadékok mentén alakult ki , főként korróziós hatásra . Viszonylag rövidek aknái , amelyekben sok a korróziós forma . Legnagyobb függőleges kiterjedésű aknája a Nagy-akna , amely a végpontra vezet ésm függőleges kiterjedésű . A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , valamint barlangjáró alapfelszerelésen kívül biztosító kötéllel és önbiztosítással látogatható a lezárt , létrákkal ellátott üregrendszer . Lezárása leginkább életvédelmi okok miatt indokolt . Nevét a feltáró Alba Regia Barlangkutató Csoport adta nekiben , a csoport fennállásának évfordulója alkalmából . Előfordul a barlang az irodalmában I-29. ( Eszterhás I-29-es viznyelő barlangja ( Eszterhás I-29. objektum ( Kordos I-29.sz . objektum ( Kárpát , Szolga I-29. sz. objektum ( Kordos I.-29. sz. víznyelő barlangja ( Székely Jubileum Shaft ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Krausés Jubileum-zsomboly ( Székelyneveken is . Az I-29 jelölést a barlang feltárulása előtt is használták a víznyelőre . Kutatástörténet Egy időszakos víznyelő járhatóvá tételével tárta fel a barlangot az Alba Regia Barlangkutató Csoportben . A víznyelőt márban is bontották a csoport tagjai.ben készült el a barlang hosszmetszet térképe , amelyet Kárpát József szerkesztett . A barlangfelmérés szerint a barlang4 m mély . Az decemberi állapot szerint Magyarország legmélyebb barlangja am mély barlang . Azben végzett barlangfelmérés felhasználásávalben Eszterhás István rajzolta meg azben készült hosszmetszet térkép izometrikus változatát.ben a csoport tagjai két rövid járatot tártak fel a barlangban , éslaposvas létrát helyeztek el a zsomboly nehezen járható részeibe . Ekkor az eltömődött régi , bejárati kutatóakna helyett újat mélyítettek . Azben Kárpát József által szerkesztett tábla-völgyi karsztobjektumok szpeotopográfiai térképén látható a Jubileumi-zsomboly alaprajzának külszíni vetülete és a barlang külszíni környezete . A szpeotopográfiai térkép elkészítéséhez Kárpát József végezte el a terület felmérését . Azben kiadott , Lista a Bakony barlangjairól című összeállítás szerint a Keleti-Bakonyban , aes barlangkataszteri területen , Tésen elhelyezkedő Jubileumi-zsomboly további nevei I-29. és I-29-es viznyelő barlangja . A karsztos barlangm hosszú ésm mély . A Bakony hegység második legmélyebb barlangja . Azben napvilágot látott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Jubileumi-zsomboly néven I-29. objektum névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Északi-Bakony barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Jubileum-zsomboly néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja abarlangkataszteri egységben lévő,m hosszú Jubileumi-zsomboly . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a barlang nincs benne . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja abarlangkataszteri egységben lévő,4 m függőleges kiterjedésű Jubileumi-zsomboly . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a barlang nincs benne . 1988. októbertől a környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendeletének § . pont , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bakony hegységben lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang magyarországi viszonylatban nagy mélysége és geológiai értéke miatt lett , valamint a feltöltődés is veszélyeztette bejáratát . Az évi Karszt és Barlangban közölve lett , hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Jubileum-zsomboly bekerült Magyarország fokozottan védett barlangjai közé . Magyarországon a Jubileum-zsombollyal együttbarlang van fokozottan védve.ben a csoport a barlang bejáratát vaslétrával és kútgyűrűkkel kiépítette , lezárta , valamint a barlangba korábban beszerelt vaslétrákat felújította . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Bakony hegységben fekvő Tési-fennsík sok időszakos víznyelője folytatódik ember számára is járható víznyelőbarlangban . Ezeknek a főleg függőleges kiterjedésű , jellegzetesen aknasoros barlangoknak az irodalomban zsomboly a nevük . A Tési-fennsík három zsombolya mélyebbm-nél : am mély Csengő-zsomboly , am mély Jubileumi-zsomboly és am mély Háromkürtő-zsomboly . A Jubileumi-zsombolyben lett felfedezve . A publikációban lévő ábrán ( Magyarország térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Jubileum Shaft a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint a Bakony hegységben fekvő,m mély Jubileumi-zsomboly ( Jubileum Shaft) ban Magyarország legmélyebb barlangja . 1990-ben az Alba Regia Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához.ben a csoportm-rel mélyítette a végpontot. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén , a Bakony hegységben található Jubileum-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Bakony hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Jubileumi-zsomboly Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangbenm hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Bakony hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú Jubileumi-zsomboly Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ism mély volt . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Jubileumi-zsomboly a Bakony hegységben található éstól fokozottan védett természeti érték . A Tési-fennsíkon lévő Tábla-völgyben,m tszf. magasságban van a bejárata . A megalakulásuk évfordulóját ünneplő Alba Regia Barlangkutató Csoport tagjai tárták felben az időszakos víznyelőbarlangot.m hosszú ésm mély . Aknái aránylag rövidek , legnagyobb a végpontra vezető, m-es Nagy-akna . A triász dachsteini mészkőben és nori fődolomitban keletkezett , korróziós formákban gazdag aknák sora a két kőzet átmeneti zónájáról reprezentatív rétegfeltárást nyújt . Időszakosan több m magas víz borítja a végpont omladéktömbjeit . A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye és kötéltechnikai eszközök használata kell a lezárt barlang bejárásához . Az Alba Regia Barlangkutató Csoportról szóló szócikkben meg van említve , hogy a csoport egyik legjelentősebb barlangfeltárása a Jubileumi-zsomboly feltárása . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bakony hegységben található Jubileum-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Jubileum-zsomboly fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Bakony hegységben elhelyezkedő Jubileum-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Jubileum-zsomboly ( Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Jubileumi-zsomboly ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Jubileum-zsomboly ( Bakony hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Eszterhás István szerk . : Alba Regia Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt . ) , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév. old . Kárpát József – Szolga Ferenc : Feltáró kutatás . In : Szolga Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve , MKBT Beszámoló , old . Kárpát József : Újabb feltárások a Bakonyban . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kordos László: Barlangi gerinces őslénytani gyűjtések és ásatásokban . MKBT Beszámoló , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , , old . Maróthy László : A környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter1988. ( X . ) KVM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Székely Kinga : Új fokozottan védett barlangok . Karszt és Barlang , félév. old . Szolga Ferenc : A Jubileumi-zsomboly feltárása . In : Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló,25. old . ( A jelentés és oldalai is . ) Szolga Ferenc – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve MKBT Beszámoló , , , old . Szolga Ferenc : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport ősszel újabb. . . MKBT Műsorfüzet , január–február.11. old . Szolga Ferenc : Az Alba Regia Csoport az elmúlt évben is folytatta. . . MKBT Műsorfüzet , május–június. old . Szolga Ferenc : Jubileumi-zsomboly . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,357. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , ( Special Issue ) , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Fontosabb kutatási eredményekben . Karszt és Barlang , félév. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Zentai Ferenc : A székesfehérvári Alba Regia Barlangkutató Csoport évi jelentése . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , old . Zentai Ferenc szerk . : Alba Regia Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , , old . További információk A barlang az Alba Regia Barlangkutató Csoport honlapján Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bakonyban Magyarországi dolomitbarlangok