Magyar vívóbajnokság
A magyar vívóbajnokság egy évente megrendezésre kerülő sportesemény a hazai vívók számára, melynek győztesei a magyar bajnoki címet nyerik el. A bajnokságot a Magyar Vívó Szövetség írja ki és rendezi meg. Jelenlegi versenyszámok: tőrvívás, párbajtőrvívás és kardvívás, ezeket férfiak és nők részére is megrendezik, tehát évente hat bajnoki címet osztanak ki.

Története 
Az első magyar bajnokságot 1900-ban rendezték, ekkor még csak férfi tőrvívó és kardvívó verseny volt. Női tőrvívásban 1928, férfi párbajtőrvívásban 1930, női párbajtőrvívásban 1987, női kardvívásban 1998 óta avatnak bajnokot. 1915 és 1919 között, valamint 1945-ben nem rendeztek bajnokságot. 1900-tól 1913-ig a Magyar Atlétikai Szövetség írta ki a bajnokságokat, 1914-től pedig az akkor megalakult Magyar Vívó Szövetség.

Vidéken eddig csupán három alkalommal rendeztek bajnokságot. 1944-ben Nagyváradon rendezték a férfi kardvívó bajnokságot, valamint 2006-ban és 2007-ben Gödöllő volt a házigazda, ekkor minden fegyvernem versenyét itt rendezték. Az összes többi bajnokság mind Budapesten volt. Eleinte azonos időben és helyszínen rendezték a különböző fegyvernemek bajnokságát (leggyakoribb helyszín a Vigadó, a Nemzeti Lovarda és a MAC margitszigeti vívóterme volt), majd az 1920-as évektől már különböző időben és helyszínen (leggyakoribb helyszín a Műegyetem, a Nemzeti Tornacsarnok, a BBTE tornacsarnoka, a HTVK vívóterme, később a Dózsa és a Vasas vívóterme volt). Az 1950-es évektől ismét általában azonos helyszínen, azonos időben (egymást követő napokon vagy hétvégéken) rendezték a bajnokságokat (leggyakoribb helyszín a Nemzeti Sportcsarnok és a Játékcsarnok volt). Az utóbbi években minden fegyvernem részére a bajnokságokat az év végén, a Gerevich Aladár Nemzeti Sportcsarnokban rendezik, és ekkor tartják a csapatbajnokságokat is.

A vidéki versenyzők nem játszottak jelentős szerepet a bajnokságokban. Bajnoki címet csak férfi párbajtőrben (7-szer, először 1930-ban, utoljára 2016-ban), női párbajtőrben (7-szer, először 1990-ben, utoljára 2022-ben), férfi kardban (1-szer, 2022-ben) és női kardban (5-ször, először 2009-ben, utoljára 2022-ben) nyertek.

Legeredményesebb versenyzők és csapatok 
A legtöbb bajnoki címet a férfiaknál dr. Tóth Péter és Gerevich Aladár nyerte, összesen 10-10-et (előbbi 8-szor tőrben és 2-szer kardban, utóbbi 6-szor tőrben és 4-szer kardban), utánuk Békessy Béla, Berczelly Tibor és Szilágyi Áron következik 8-8 bajnoksággal (előbbi 2-szer tőrben és 6-szor kardban, utóbbi kettő mindet kardban). A nőknél Gerevichné Bogáthy Erna nyerte a legtöbbet, összesen 12-t (mindet tőrben), utána Mohamed Aida következik 11 elsőséggel (mindet tőrben), harmadik pedig Mincza-Nébald Ildikó 8-cal (4-szer tőrben és 4-szer párbajtőrben). Férfi tőrben dr. Tóth Péter (8-szor), férfi párbajtőrben Boczkó Gábor (6-szor), férfi kardban Berczelly Tibor és Szilágyi Áron (8-8-szor), női tőrben Gerevichné Bogáthy Erna (12-szer), női párbajtőrben Szász Emese (7-szer), női kardban Nagy Orsolya (6-szor) nyert legtöbbször.

A klubok közül a Vasas SC nyerte a legtöbb bajnoki címet, összesen 62-t (13 férfi tőr, 3 női tőr, 7 férfi párbajtőr, 3 női párbajtőr, 33 férfi kard, 3 női kard), utána a Bp. Honvéd következik 60 bajnoksággal (5 férfi tőr, 16 női tőr, 15 férfi párbajtőr, 11 női párbajtőr, 12 férfi kard, 1 női kard), harmadik pedig az MTK (jogelődeivel együtt) 59-cel (8 férfi tőr, 22 női tőr, 13 férfi párbajtőr, 11 női párbajtőr, 2 férfi kard, 3 női kard). Férfi tőrben a MAC (28-szor), férfi párbajtőrben a Bp. Honvéd (15-ször), férfi kardban a Vasas SC (33-szor), női tőrben az MTK (22-szer), női párbajtőrben az MTK és a Bp. Honvéd (11-11-szer), női kardban az Újpesti TE (6-szor) nyert legtöbbször.

Lebonyolítás 
A bajnokságot két nap alatt bonyolítják le (a harmadik napon a csapatversenyeket rendezik). Az első nap a selejtezőket rendezik meg (csoportkör, majd direkt kieséses tábla a legjobb 32-ig), a második nap a legjobb 32-től vívnak a döntőig egyenes kieséses rendszerben.

Bajnokok

Tőr

Párbajtőr

Kard 

Vívóversenyek
A magyar vívóbajnokság egy évente megrendezésre kerülő sportesemény a hazai vívók számára , melynek győztesei a magyar bajnoki címet nyerik el . A bajnokságot a Magyar Vívó Szövetség írja ki és rendezi meg . Jelenlegi versenyszámok : tőrvívás , párbajtőrvívás és kardvívás , ezeket férfiak és nők részére is megrendezik , tehát évente hat bajnoki címet osztanak ki . Története Az első magyar bajnokságotban rendezték , ekkor még csak férfi tőrvívó és kardvívó verseny volt . Női tőrvívásban férfi párbajtőrvívásban női párbajtőrvívásban női kardvívásbanóta avatnak bajnokot.ésközött , valamintben nem rendeztek bajnokságot.tólig a Magyar Atlétikai Szövetség írta ki a bajnokságokat, től pedig az akkor megalakult Magyar Vívó Szövetség . Vidéken eddig csupán három alkalommal rendeztek bajnokságot.ben Nagyváradon rendezték a férfi kardvívó bajnokságot , valamintban ésben Gödöllő volt a házigazda , ekkor minden fegyvernem versenyét itt rendezték . Az összes többi bajnokság mind Budapesten volt . Eleinte azonos időben és helyszínen rendezték a különböző fegyvernemek bajnokságát ( leggyakoribb helyszín a Vigadó , a Nemzeti Lovarda és a MAC margitszigeti vívóterme volt ) , majd azas évektől már különböző időben és helyszínen ( leggyakoribb helyszín a Műegyetem , a Nemzeti Tornacsarnok , a BBTE tornacsarnoka , a HTVK vívóterme , később a Dózsa és a Vasas vívóterme volt ) . Azes évektől ismét általában azonos helyszínen , azonos időben ( egymást követő napokon vagy hétvégéken ) rendezték a bajnokságokat ( leggyakoribb helyszín a Nemzeti Sportcsarnok és a Játékcsarnok volt ) . Az utóbbi években minden fegyvernem részére a bajnokságokat az év végén , a Gerevich Aladár Nemzeti Sportcsarnokban rendezik , és ekkor tartják a csapatbajnokságokat is . A vidéki versenyzők nem játszottak jelentős szerepet a bajnokságokban . Bajnoki címet csak férfi párbajtőrbenszer , előszörban , utoljáraban ) , női párbajtőrbenszer , előszörben , utoljáraben ) , férfi kardbanszer, ben ) és női kardbanször , előszörben , utoljáraben ) nyertek . Legeredményesebb versenyzők és csapatok A legtöbb bajnoki címet a férfiaknál dr. Tóth Péter és Gerevich Aladár nyerte , összesenet ( előbbiszor tőrben ésszer kardban , utóbbiszor tőrben ésszer kardban ) , utánuk Békessy Béla, Berczelly Tibor és Szilágyi Áron következikbajnoksággal ( előbbiszer tőrben ésszor kardban , utóbbi kettő mindet kardban ) . A nőknél Gerevichné Bogáthy Erna nyerte a legtöbbet , összesent ( mindet tőrben ) , utána Mohamed Aida következikelsőséggel ( mindet tőrben ) , harmadik pedig Mincza-Nébald Ildikócalszer tőrben ésszer párbajtőrben ) . Férfi tőrben dr. Tóth Péterszor ) , férfi párbajtőrben Boczkó Gáborszor ) , férfi kardban Berczelly Tibor és Szilágyi Áronszor ) , női tőrben Gerevichné Bogáthy Ernaszer ) , női párbajtőrben Szász Emeseszer ) , női kardban Nagy Orsolyaszor ) nyert legtöbbször . A klubok közül a Vasas SC nyerte a legtöbb bajnoki címet , összesentférfi tőr, női tőr, férfi párbajtőr, női párbajtőr, férfi kard,női kard ) , utána a Bp. Honvéd következikbajnoksággalférfi tőr, női tőr, férfi párbajtőr, női párbajtőr, férfi kard,női kard ) , harmadik pedig az MTK ( jogelődeivel együtt) celférfi tőr, női tőr, férfi párbajtőr, női párbajtőr, férfi kard,női kard ) . Férfi tőrben a MACszor ) , férfi párbajtőrben a Bp. Honvédször ) , férfi kardban a Vasas SCszor ) , női tőrben az MTKszer ) , női párbajtőrben az MTK és a Bp. Honvédszer ) , női kardban az Újpesti TEszor ) nyert legtöbbször . Lebonyolítás A bajnokságot két nap alatt bonyolítják le ( a harmadik napon a csapatversenyeket rendezik ) . Az első nap a selejtezőket rendezik meg ( csoportkör , majd direkt kieséses tábla a legjobbig ) , a második nap a legjobbtől vívnak a döntőig egyenes kieséses rendszerben . Bajnokok Tőr Párbajtőr Kard Vívóversenyek