Blakhernai Szűz Mária-templom (Berat)
A Blakhernai Szűz Mária-templom (albán  Kisha e Shën Mëri Vllahernës) a 13. században késő bizánci stílusban épült görögkeleti templom az albániai Berat 2008 óta világörökségi védelmet élvező történelmi városrészében. A templom a berati várnegyed legrégebbi temploma, amely a belső vár északnyugati fertályán futó zegzugos utcák egyikében található. A templom északnyugati falánál helyezték el Szent Konstantin nagy méretű mellszobrát.

Története 
A 13. században épült templom a város három legrégebbi fennmaradt templomának egyike, nagy valószínűséggel a legrégebbike (a másik kettő a Szentháromság- és a Szent Mihály-templom). A hagyomány szerint a beratiak hálából építették a templomot azt követően, hogy 1281-ben a vár felszabadult a szicíliai I. Károly seregének ostroma alól. A régészeti feltárások során a falak mellől előkerült pilaszter és oszlopfő arra utalnak, hogy a helyén korábban egy 5–6. században épített ókeresztény kolostor és kertje állt. A templom eredetileg oszlopos alátámasztású, dongaboltozatos kupolaszerkezete a 16. században megsérült, ezt a század második felében nyeregtetővel váltották fel. Kevéssel később, 1578-ban készítette a templom mai napig látható freskóit Nikollë Onufri.

1948-ban a templom műemléki védelemben részesült, 1971-ben védettségét megerősítették, 1978-ban pedig teljes egészében felújították.

Leírása 
A 13. századi Vlakhernai Szűz Mária-templom a késő bizánci építészetre jellemzően görögkereszt-alaprajzú, egy narthexből (előcsarnok), egy közelítően négyszögletes naoszból (gyülekezeti tér), valamint egy keleti tájolású adütonból (szentély) áll. A szokatlanul magas felmenő falakat számos kis ablaknyílás tagolja, a falszerkezetet váltakozó kő- és téglasávok (ún. cloisonné-technika) jellemzik. A narthex alatt egy esővízciszterna húzódik, amely ostrom idején a vár lakóit látta el vízzel.

A naosz kőpadlóján gyémánt- és háromszögmotívumokból összeállított, feltehetően 16. századi mozaik látható. A templom belső terének freskói kimagasló képzőművészeti értéket képviselnek, amelyeket a nagy albán ikonfestő, Onufri fia, Nikollë Onufri készített 1578-ban. A belső tér négy falát összesen hat képmezőre osztotta, s ezekben különféle bibliai vagy a Blakhernai Szűz Mária tiszteletéhez kapcsolódó jeleneteket csoportosított az alábbiak szerint.
Első képmező: Jézus a mennyei trónon, a prófétáktól körbevéve, akik közül Mózes és Illés felismerhető.
Második képmező: a próféták csoportja.
Harmadik képmező: Jézus szenvedéstörténetének egyes állomásai; a Blakhernai Szűz Mária egy írótáblával kezében; V. Abgarus edesszai fejedelem Jézus képmásával; a nap és a hold; Ezékiel látomásai; Jézus születése; Szűz Mária látogatása Erzsébetnél; a kisded Jézus bemutatása a jeruzsálemi templomban; Jézus megkeresztelése; Jézus színeváltozása; Szent Lázár feltámadása; Jézus bevonulása Jeruzsálembe; az utolsó vacsora; a keresztre feszítés és a levétel a keresztről.
Negyedik képmező: Márk, Máté, János és Lukács evangélisták; Hitetlen Tamás; Jézus megjelenik az emmauszi úton; Jézus megjelenik Mária Magdolnának; bénák és vakok csodás meggyógyításának jelei; Szűz Mária születése és halála; Iskarióti Júdás árulása; az irgalmas szamaritánus; a Szentlélek pünkösdi alászállása.
Ötödik képmező: szentek mandorlában.
Hatodik képmező: Jézus meggyógyítja a bénát; Oszlopos Szent Simeon; Mürai Szent Miklós; apostolok és egyházatyák; Szent Cyriacus; Szent Borbála; Remete Szent Antal; Nagy Szent Euthümiosz; Sztüdita Szent Theodórosz; Amaszeai Szent Theodórosz; Theodórosz Sztratélátész; Szent Konstantin és Szent Ilona a Szent Kereszttel; Szent Pantaleon; Szent Damján és Szent Kozma; Szent Demeter; Szent György.

Források 

Berat
Albánia ortodox templomai, kolostorai
13. századi építmények
A Blakhernai Szűz Mária-templom ( albán Kisha e Shën Mëri Vllahernës ) a században késő bizánci stílusban épült görögkeleti templom az albániai Beratóta világörökségi védelmet élvező történelmi városrészében . A templom a berati várnegyed legrégebbi temploma , amely a belső vár északnyugati fertályán futó zegzugos utcák egyikében található . A templom északnyugati falánál helyezték el Szent Konstantin nagy méretű mellszobrát . Története A században épült templom a város három legrégebbi fennmaradt templomának egyike , nagy valószínűséggel a legrégebbike ( a másik kettő a Szentháromság- és a Szent Mihály-templom ) . A hagyomány szerint a beratiak hálából építették a templomot azt követően , hogyben a vár felszabadult a szicíliai I. Károly seregének ostroma alól . A régészeti feltárások során a falak mellől előkerült pilaszter és oszlopfő arra utalnak , hogy a helyén korábban egy6. században épített ókeresztény kolostor és kertje állt . A templom eredetileg oszlopos alátámasztású , dongaboltozatos kupolaszerkezete a században megsérült , ezt a század második felében nyeregtetővel váltották fel . Kevéssel később, ban készítette a templom mai napig látható freskóit Nikollë Onufri . 1948-ban a templom műemléki védelemben részesült, ben védettségét megerősítették, ban pedig teljes egészében felújították . Leírása A századi Vlakhernai Szűz Mária-templom a késő bizánci építészetre jellemzően görögkereszt-alaprajzú , egy narthexből ( előcsarnok ) , egy közelítően négyszögletes naoszból ( gyülekezeti tér ) , valamint egy keleti tájolású adütonból ( szentély ) áll . A szokatlanul magas felmenő falakat számos kis ablaknyílás tagolja , a falszerkezetet váltakozó kő- és téglasávok ( ún. cloisonné-technika ) jellemzik . A narthex alatt egy esővízciszterna húzódik , amely ostrom idején a vár lakóit látta el vízzel . A naosz kőpadlóján gyémánt- és háromszögmotívumokból összeállított , feltehetően századi mozaik látható . A templom belső terének freskói kimagasló képzőművészeti értéket képviselnek , amelyeket a nagy albán ikonfestő , Onufri fia , Nikollë Onufri készítettban . A belső tér négy falát összesen hat képmezőre osztotta , s ezekben különféle bibliai vagy a Blakhernai Szűz Mária tiszteletéhez kapcsolódó jeleneteket csoportosított az alábbiak szerint . Első képmező : Jézus a mennyei trónon , a prófétáktól körbevéve , akik közül Mózes és Illés felismerhető . Második képmező : a próféták csoportja . Harmadik képmező : Jézus szenvedéstörténetének egyes állomásai ; a Blakhernai Szűz Mária egy írótáblával kezében ; V . Abgarus edesszai fejedelem Jézus képmásával ; a nap és a hold ; Ezékiel látomásai ; Jézus születése ; Szűz Mária látogatása Erzsébetnél ; a kisded Jézus bemutatása a jeruzsálemi templomban ; Jézus megkeresztelése ; Jézus színeváltozása ; Szent Lázár feltámadása ; Jézus bevonulása Jeruzsálembe ; az utolsó vacsora ; a keresztre feszítés és a levétel a keresztről . Negyedik képmező : Márk , Máté , János és Lukács evangélisták ; Hitetlen Tamás ; Jézus megjelenik az emmauszi úton ; Jézus megjelenik Mária Magdolnának ; bénák és vakok csodás meggyógyításának jelei ; Szűz Mária születése és halála ; Iskarióti Júdás árulása ; az irgalmas szamaritánus ; a Szentlélek pünkösdi alászállása . Ötödik képmező : szentek mandorlában . Hatodik képmező : Jézus meggyógyítja a bénát ; Oszlopos Szent Simeon ; Mürai Szent Miklós ; apostolok és egyházatyák ; Szent Cyriacus ; Szent Borbála ; Remete Szent Antal ; Nagy Szent Euthümiosz ; Sztüdita Szent Theodórosz ; Amaszeai Szent Theodórosz ; Theodórosz Sztratélátész ; Szent Konstantin és Szent Ilona a Szent Kereszttel ; Szent Pantaleon ; Szent Damján és Szent Kozma ; Szent Demeter ; Szent György . Források Berat Albánia ortodox templomai , kolostorai 13. századi építmények