Sivatagi gabonasikló
A sivatagi gabonasikló (Bogertophis subocularis) a hüllők (Reptilia) osztályába, a  pikkelyes hüllők (Squamata) rendjébe, a kígyók (Serpentes) alrendjébe, a siklófélék (Colubridae)  családjába tartozó faj.

Elterjedése 
Az észak-amerikai Chihuahua-sivatag: Mexikó állam északi középső részétől Délnyugat-Texason át Új-Mexikó déli középső részéig. 
Texasban védett faj.

Előfordulása 
Annak ellenére, hogy gyakori faj, ritkán látható, ami éjszakai életmódjának és rejtőzködő viselkedésének köszönhető. Nappal a forróság elől sziklahasadékokban, vagy más állatok (teknősök, rágcsálók, övesállatok) által vájt üregekben pihen, majd sötétedéskor, a meleg csökkenésével indul táplálékszerzésre.

Megjelenése 

A gabonasiklók közül a legkarcsúbb és leghosszabb kígyó, példányai néha a 2 métert is elérik.
Alapszíne sárga, vagy sárgásszürke homokszín, de ismert vörös, vagy ezüstszín is. Két sötét színű, hosszanti csík fut végig a hátoldalon nyereg alakú foltokkal.
A mintázat a farok felé sűrűbb és sötétebb színű. 
Teste lapított, testoldala élben találkozik a hasoldallal, ami a sziklákon való mozgást jelentősen megkönnyíti. Hátán a pikkelyek kismértékben ormósak, a hasi oldalon ezüstfehérek, simák és selymes fényűek. 
Feje egyszínű, nagy fejpajzsokkal. Jellegzetes, nagy, kerek pupillájú szeme van, ami megkülönbözteti a többi amerikai gabonasiklótól. A szeme alatt apró pikkelyek sorakoznak.

Tápláléka 

A felnőtt példányok rágcsálókat, madarakat, néha denevéreket, a fiatalok főként gyíkokat, alkalmakként szopós rágcsáló kölyköket esznek.

Szaporodása 
Tojásrakó, a kelés ideje 28-30 °C-on 55 nap. Átlagosan 12 kiskígyó kel ki, melyek megközelítőleg 25 cm-esek.

Tartása 
Könnyen szaporítható és tartható fogságban. Búvóhely kialakítása nagyon fontos számára. Táplálékként elfogadja a megölt rágcsálót, csibét.

Jegyzetek 

Siklófélék
Hüllőfajok
Észak-Amerika hüllői
Mexikó hüllői
A sivatagi gabonasikló ( Bogertophis subocularis ) a hüllők ( Reptilia ) osztályába , a pikkelyes hüllők ( Squamata ) rendjébe , a kígyók ( Serpentes ) alrendjébe , a siklófélék ( Colubridae ) családjába tartozó faj. Elterjedése Az észak-amerikai Chihuahua-sivatag : Mexikó állam északi középső részétől Délnyugat-Texason át Új-Mexikó déli középső részéig . Texasban védett faj. Előfordulása Annak ellenére , hogy gyakori faj , ritkán látható , ami éjszakai életmódjának és rejtőzködő viselkedésének köszönhető . Nappal a forróság elől sziklahasadékokban , vagy más állatok ( teknősök , rágcsálók , övesállatok ) által vájt üregekben pihen , majd sötétedéskor , a meleg csökkenésével indul táplálékszerzésre . Megjelenése A gabonasiklók közül a legkarcsúbb és leghosszabb kígyó , példányai néha amétert is elérik . Alapszíne sárga , vagy sárgásszürke homokszín , de ismert vörös , vagy ezüstszín is . Két sötét színű , hosszanti csík fut végig a hátoldalon nyereg alakú foltokkal . A mintázat a farok felé sűrűbb és sötétebb színű . Teste lapított , testoldala élben találkozik a hasoldallal , ami a sziklákon való mozgást jelentősen megkönnyíti . Hátán a pikkelyek kismértékben ormósak , a hasi oldalon ezüstfehérek , simák és selymes fényűek . Feje egyszínű , nagy fejpajzsokkal . Jellegzetes , nagy , kerek pupillájú szeme van , ami megkülönbözteti a többi amerikai gabonasiklótól . A szeme alatt apró pikkelyek sorakoznak . Tápláléka A felnőtt példányok rágcsálókat , madarakat , néha denevéreket , a fiatalok főként gyíkokat , alkalmakként szopós rágcsáló kölyköket esznek . Szaporodása Tojásrakó , a kelés ideje°C-onnap . Átlagosankiskígyó kel ki , melyek megközelítőlegcm-esek . Tartása Könnyen szaporítható és tartható fogságban . Búvóhely kialakítása nagyon fontos számára . Táplálékként elfogadja a megölt rágcsálót , csibét . Jegyzetek Siklófélék Hüllőfajok Észak-Amerika hüllői Mexikó hüllői