A lusiadák
A Luziadák (eredeti címe: Os Lusíadas) Luís de Camões portugál költő 1572-ben megjelent hőskölteménye; a barokk heroizmus egyik kiemelkedő műve, a portugálok nemzeti eposza.

A barokk kor eposzai közül még a 16. század második felében született meg kettő, amelyet az utókor a halhatatlan művek közé sorolt: Torquato Tasso A megszabadított Jeruzsálem című műve és A Luziadák.

Utóbbi tárgya Vasco da Gama első felfedezőútja (1497–1498), melynek során Európából először sikerült Afrika körülhajózásával eljutni Indiába. A nagy felfedező egykori útvonalát az író saját indiai utazásának útvonalával cserélte fel.

Cselekménye 
Vasco da Gama kapitány vezetésével a luzitánok nekivágnak az Indiáig tartó tengeri útnak. Az Olümposzon az istenek tanácskozást tartanak, hogy döntsenek sorsukról. India védelmezője, Bacchus – befolyását féltve – a vakmerő luzitánok halálát kívánja, de Jupiter, Mars és Venus kiáll mellettük.

A hajósok Mozambik partjaihoz érnek. A sziget uralkodója meghallgatja az idegenek elbeszélését hazájukról, úticéljukról és feltámad benne az irigység. Egy helyi bölcs képében megjelenik nála Bacchus, és ő is az idegenek ellen tüzeli. A parton másnap kirobbanó csatában a hajósok győzedelmeskednek. Küldönc érkezik az uralkodó bocsánatkérésével és egy kalauz, akinek titkos megbízatása, hogy eltérítse a tengerjárókat úticéljuktól.

A gazdagságáról híres Kilwa-szigethez érnek (a Mweru-tó szigete), de Ceres istennő közbeavatkozása folytán vihar kerekedik, és emiatt nem tudnak kikötni a parton, ahol a biztos halál várt rájuk. Áruló vezetőjük (vagy kormányosuk) a közeli Mombasa-szigethez vezeti őket, melyet szerinte keresztények, de valójában harcias muzulmánok laknak. Bacchus ismét álruhát öltve igyekszik megtéveszteni őket. Ekkor Venus is közbeavatkozik, nimfáival felkorbácsolja a tengert, megakadályozva, hogy a hajósok kikössenek.

Jupitert meghatja Venus fohászkodása és elárulja neki: úgy rendeltetett, hogy Mozambik, Goa és Diu a portugáloké legyen. 
Malindi szigetén (Goa közelében) végre nyílt szívvel fogadják a megfáradt utazókat. Vasco da Gama küldötte elmeséli a királynak eddigi viszontagságaikat. A király másnap maga keresi fel Vasco da Gamát, aki megmutatja neki és kíséretének a hajót. Az ámuldozó uralkodó kérésére azután mesél neki hazája múltjáról, lovagjairól és tetteikről. Malindi királya nagy ünnepséget rendez tiszteletükre, majd folytatják útjukat.

Bacchus nem nyugodott bele a vereségébe: leereszkedik Neptunus vízalatti birodalmába és bosszúra ingerli őt, amiért a luzitánok új földeket és tengereket merészelnek meghódítani. Neptunus haragra gerjed és büntetést ígér. Éjszaka a tengerjárók álmossággal küszködnek. Egyikük megemlékezik a 12 portugál lovag hőstettéről, akik I. Juan király idején Angliába mentek megvédeni 12 ottani hölgy becsületét. Elbeszélését a Neptunus által támasztott szörnyű vihar szakítja félbe, hajóikat csak Vasco da Gama a Gondviseléshez intézett fohásza menti meg: a szél lecsendesedik.

Végre kikötnek India partján. Vasco da Gama a helyi uralkodóval barátsági és kereskedelmi szerződést szeretne kötni. Közben az egyik helyi hatalmasságot vendégül látják a hajón, és ez újabb alkalom az ősök dicső tetteinek elbeszélésére. Bacchus ezúttal egy helybeli muszlim álmában jelenik meg, rágalmai eljutnak az uralkodóhoz, és bár Vasco da Gama tisztázza magát, a szerződés megkötése nélkül kénytelen visszaindulni hazájába. Célját azonban elérte: megnyílt a Kelet gazdag országai felé vezető tengeri út.

Hazafelé Venus gondoskodik a hajósokról: a Szerelem szigetén öröm, béke, boldogság várja őket. Búcsúzásul az egyik nimfa megmutatja a jövőt, amikor a portugálok birtokba veszik a most fölkeresett helyeket, az utazókat pedig hazájuk elismerése és örök dicsőség várja.

Jellemzése 
A Luziadák a portugálok nemzeti eposza. A költő Vasco da Gama felfedezőútja mellett megénekli a 16. századra nagy tengeri hatalommá vált ország történelmének kiemelkedő eseményeit, dicsőíti nagyjait. Ezeken a helyeken hangja emelkedett, patetikus. A tíz énekből álló, stanzákban írt költemény kompozíciója az Iliasz és az Aeneis klasszikus hagyományát követi, de stílusára Ariosto negyven évvel korábban megjelent eposza (Orlando furioso, Őrjöngő Lóránd) is hatással volt.

A költemény nagy és szerencsétlenül megoldott problémája a mitológiai alakok szerepeltetése. A cselekményt az ókori Róma istenei irányítják, akik maguk sem tudják, végeredményben mi közük a 15. század végéhez és a portugál nemzethez. Ennek a dilemmának maga a költő is tudatában lehetett, hiszen ezt mondatja velük:
                            Csak emberek regéi
Vagyunk mi: Juppiter, Juno s a mások
Agyrémek, a botorság képzeményi
– Hogy lengje báj s varázs át versírástok.
Nekünk, halandók, csak azért kell élni.
                                                           (Ford.: Szász Károly)
A Luziadák nem csak a portugál irodalom, hanem a világirodalom történetének, a 16. századi barokk halhatatlan alkotása. A nagy eposzok között az első, amely nem a messze korok történelméből veszi tárgyát, hanem a szerzőhöz közeli múltból, aki saját élményeit is beleszőtte művébe. Camões költeményében nyer irodalmi formát a kor egyik legfontosabb történelmi eseménye, az addig ismeretlen világrészek fölfedezése az európai ember számára.

Az eposzt Hárs Ernő fordította magyarra. Munkájáért a portugál állam a Tengerész Henrik Érdemrend lovagkeresztjével tüntette ki.

Magyarul 

 Camoens Luziádája; ford., bev., jegyz. Greguss Gyula; Kisfaludy-társaság, Pest, 1865
 A lusiadák; ford., utószó, jegyz. Hárs Ernő; Európa, Bp., 1984 (A világirodalom klasszikusai)

Jegyzetek

Források 
 Szerb Antal: A világirodalom története (Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1962) A barokk / A manierizmus c. fejezet, 313–314. oldal.
 
 

Eposzok
Portugál irodalom
Barokk irodalom
16. századi könyvek
A Luziadák ( eredeti címe : Os Lusíadas ) Luís de Camões portugál költőben megjelent hőskölteménye ; a barokk heroizmus egyik kiemelkedő műve , a portugálok nemzeti eposza . A barokk kor eposzai közül még a század második felében született meg kettő , amelyet az utókor a halhatatlan művek közé sorolt : Torquato Tasso A megszabadított Jeruzsálem című műve és A Luziadák . Utóbbi tárgya Vasco da Gama első felfedezőútja1498 ) , melynek során Európából először sikerült Afrika körülhajózásával eljutni Indiába . A nagy felfedező egykori útvonalát az író saját indiai utazásának útvonalával cserélte fel . Cselekménye Vasco da Gama kapitány vezetésével a luzitánok nekivágnak az Indiáig tartó tengeri útnak . Az Olümposzon az istenek tanácskozást tartanak , hogy döntsenek sorsukról . India védelmezője, Bacchus – befolyását féltve – a vakmerő luzitánok halálát kívánja , de Jupiter , Mars és Venus kiáll mellettük . A hajósok Mozambik partjaihoz érnek . A sziget uralkodója meghallgatja az idegenek elbeszélését hazájukról , úticéljukról és feltámad benne az irigység . Egy helyi bölcs képében megjelenik nála Bacchus , és ő is az idegenek ellen tüzeli . A parton másnap kirobbanó csatában a hajósok győzedelmeskednek . Küldönc érkezik az uralkodó bocsánatkérésével és egy kalauz , akinek titkos megbízatása , hogy eltérítse a tengerjárókat úticéljuktól . A gazdagságáról híres Kilwa-szigethez érnek ( a Mweru-tó szigete ) , de Ceres istennő közbeavatkozása folytán vihar kerekedik , és emiatt nem tudnak kikötni a parton , ahol a biztos halál várt rájuk . Áruló vezetőjük ( vagy kormányosuk ) a közeli Mombasa-szigethez vezeti őket , melyet szerinte keresztények , de valójában harcias muzulmánok laknak . Bacchus ismét álruhát öltve igyekszik megtéveszteni őket . Ekkor Venus is közbeavatkozik , nimfáival felkorbácsolja a tengert , megakadályozva , hogy a hajósok kikössenek . Jupitert meghatja Venus fohászkodása és elárulja neki : úgy rendeltetett , hogy Mozambik , Goa és Diu a portugáloké legyen . Malindi szigetén ( Goa közelében ) végre nyílt szívvel fogadják a megfáradt utazókat . Vasco da Gama küldötte elmeséli a királynak eddigi viszontagságaikat . A király másnap maga keresi fel Vasco da Gamát , aki megmutatja neki és kíséretének a hajót . Az ámuldozó uralkodó kérésére azután mesél neki hazája múltjáról , lovagjairól és tetteikről . Malindi királya nagy ünnepséget rendez tiszteletükre , majd folytatják útjukat . Bacchus nem nyugodott bele a vereségébe : leereszkedik Neptunus vízalatti birodalmába és bosszúra ingerli őt , amiért a luzitánok új földeket és tengereket merészelnek meghódítani . Neptunus haragra gerjed és büntetést ígér . Éjszaka a tengerjárók álmossággal küszködnek . Egyikük megemlékezik aportugál lovag hőstettéről , akik I. Juan király idején Angliába mentek megvédeniottani hölgy becsületét . Elbeszélését a Neptunus által támasztott szörnyű vihar szakítja félbe , hajóikat csak Vasco da Gama a Gondviseléshez intézett fohásza menti meg : a szél lecsendesedik . Végre kikötnek India partján . Vasco da Gama a helyi uralkodóval barátsági és kereskedelmi szerződést szeretne kötni . Közben az egyik helyi hatalmasságot vendégül látják a hajón , és ez újabb alkalom az ősök dicső tetteinek elbeszélésére . Bacchus ezúttal egy helybeli muszlim álmában jelenik meg , rágalmai eljutnak az uralkodóhoz , és bár Vasco da Gama tisztázza magát , a szerződés megkötése nélkül kénytelen visszaindulni hazájába . Célját azonban elérte : megnyílt a Kelet gazdag országai felé vezető tengeri út . Hazafelé Venus gondoskodik a hajósokról : a Szerelem szigetén öröm , béke , boldogság várja őket . Búcsúzásul az egyik nimfa megmutatja a jövőt , amikor a portugálok birtokba veszik a most fölkeresett helyeket , az utazókat pedig hazájuk elismerése és örök dicsőség várja . Jellemzése A Luziadák a portugálok nemzeti eposza . A költő Vasco da Gama felfedezőútja mellett megénekli a századra nagy tengeri hatalommá vált ország történelmének kiemelkedő eseményeit , dicsőíti nagyjait . Ezeken a helyeken hangja emelkedett , patetikus . A tíz énekből álló , stanzákban írt költemény kompozíciója az Iliasz és az Aeneis klasszikus hagyományát követi , de stílusára Ariosto negyven évvel korábban megjelent eposza ( Orlando furioso , Őrjöngő Lóránd ) is hatással volt . A költemény nagy és szerencsétlenül megoldott problémája a mitológiai alakok szerepeltetése . A cselekményt az ókori Róma istenei irányítják , akik maguk sem tudják , végeredményben mi közük a század végéhez és a portugál nemzethez . Ennek a dilemmának maga a költő is tudatában lehetett , hiszen ezt mondatja velük : Csak emberek regéi Vagyunk mi : Juppiter , Juno s a mások Agyrémek , a botorság képzeményi – Hogy lengje báj s varázs át versírástok . Nekünk , halandók , csak azért kell élni . ( Ford . : Szász Károly ) A Luziadák nem csak a portugál irodalom , hanem a világirodalom történetének , a századi barokk halhatatlan alkotása . A nagy eposzok között az első , amely nem a messze korok történelméből veszi tárgyát , hanem a szerzőhöz közeli múltból , aki saját élményeit is beleszőtte művébe . Camões költeményében nyer irodalmi formát a kor egyik legfontosabb történelmi eseménye , az addig ismeretlen világrészek fölfedezése az európai ember számára . Az eposzt Hárs Ernő fordította magyarra . Munkájáért a portugál állam a Tengerész Henrik Érdemrend lovagkeresztjével tüntette ki . Magyarul Camoens Luziádája ; ford . , bev . , jegyz . Greguss Gyula ; Kisfaludy-társaság , Pest , A lusiadák ; ford . , utószó , jegyz . Hárs Ernő ; Európa, Bp. , ( A világirodalom klasszikusai ) Jegyzetek Források Szerb Antal : A világirodalom története ( Magvető Könyvkiadó, Budapest,A barokk / A manierizmus c . fejezet,314. oldal . Eposzok Portugál irodalom Barokk irodalom 16. századi könyvek