Tienkung–2
A  a második kínai kísérleti űrállomás, melyet 2016. szeptember 15.-én állítottak pályára.
Kína terveiben a 2020-as évek elejére egy nagyobb, több modulból álló űrállomás létrehozása szerepel. Számos fejlesztést, a kísérleti lehetőségeket és az űrhajósok életkörülményeit komfortosabbá tevő berendezéseket is továbbfejlesztették. Elődjével ellentétben az új modult hajtóanyag-utántöltésre, teherűrhajó fogadására is felkészítették. Az űrállomás tervezett élettartama öt év volt. 2019. július 19-én az űrállomás ellenőrzött körülmények között a föld légkörébe lépett. Részei elégtek vagy a Csendes-óceánba csapódtak.

A pályáján keringő űrállomást elsőként a  küldetés során közelítette embert szállító űrhajó. Október 18-án automatikus üzemmódban összekapcsolódott a két űreszköz. Néhány óra elteltével, a szükséges ellenőrzések és a légnyomás kiegyenlítése után  és  átszálltak a  modulba, amelynek ők az első lakói. A dokkolás alatt viselt szkafandert kék kezeslábasra cserélték, majd először a parancsnok jutott át az űrállomásmodul belsejébe. Az összesen 33 napig tartó repülés több mint kétszer olyan hosszú lesz, mint az eddigi leghosszabb időtartamú kínai űrrepülés.

Az első kínai teherűrhajó 2017. április 22.-én kapcsolódott az űrállomáshoz. A  összesen három dokkolási manővert hajtott végre a küldetés alatt, miközben üzemanyaggal töltötte fel az állomást. Szétválás után a teherűrhajó belépett a Föld légkörébe és elégett.

Hivatkozások 

Kínai űrállomások
Sencsou-program
A a második kínai kísérleti űrállomás , melyet szeptember-én állítottak pályára . Kína terveiben aas évek elejére egy nagyobb , több modulból álló űrállomás létrehozása szerepel . Számos fejlesztést , a kísérleti lehetőségeket és az űrhajósok életkörülményeit komfortosabbá tevő berendezéseket is továbbfejlesztették . Elődjével ellentétben az új modult hajtóanyag-utántöltésre , teherűrhajó fogadására is felkészítették . Az űrállomás tervezett élettartama öt év volt. júliusén az űrállomás ellenőrzött körülmények között a föld légkörébe lépett . Részei elégtek vagy a Csendes-óceánba csapódtak . A pályáján keringő űrállomást elsőként a küldetés során közelítette embert szállító űrhajó . Októberán automatikus üzemmódban összekapcsolódott a két űreszköz . Néhány óra elteltével , a szükséges ellenőrzések és a légnyomás kiegyenlítése után és átszálltak a modulba , amelynek ők az első lakói . A dokkolás alatt viselt szkafandert kék kezeslábasra cserélték , majd először a parancsnok jutott át az űrállomásmodul belsejébe . Az összesennapig tartó repülés több mint kétszer olyan hosszú lesz , mint az eddigi leghosszabb időtartamú kínai űrrepülés . Az első kínai teherűrhajó április-én kapcsolódott az űrállomáshoz . A összesen három dokkolási manővert hajtott végre a küldetés alatt , miközben üzemanyaggal töltötte fel az állomást . Szétválás után a teherűrhajó belépett a Föld légkörébe és elégett . Hivatkozások Kínai űrállomások Sencsou-program