Aranycinege
Az aranycinege (Auriparus flaviceps) a verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a függőcinege-félék (Remizidae) családjába tartozó Auriparus nem egyetlen faja.

Rendszerezése 
A fajt Carl Jakob Sundevall svéd zoológus írta le 1850-ben, az Aegithalus nembe Aegithalus flaviceps néven.

Alfajai 
 Auriparus flaviceps acaciarum (Grinnell, 1931) – az Amerikai Egyesült Államok délnyugati része (délkelet-Kalifornia, dél-Nevada, délnyugat-Utah, nyugat-Arizona, délnyugat-Új-Mexikó) és Mexikó északnyugati része;
 Auriparus flaviceps ornatus (Lawrence, 1851) – az Amerikai Egyesült Államok déli része (délkelet-Arizona, dél- és közép-Új-Mexikó);
 Auriparus flaviceps flaviceps (Sundevall, 1850) – Mexikó északnyugati része;
 Auriparus flaviceps lamprocephalus (Oberholser, 1897) –  Mexikó északnyugati része;
 Auriparus flaviceps sinaloae (A. R. Phillips, 1986) –  Mexikó északnyugati része;
 Auriparus flaviceps hidalgensis (A. R. Phillips, 1986) – Mexikó északi középső része.

Előfordulása 
Az Amerikai Egyesült Államok déli és Mexikó északi részén honos. Természetes élőhelyei a sivatagok, szavannák és cserjések. Állandó, nem vonuló faj.

Megjelenése 
Testhosszúsága 11 centiméter, testtömege 5-8 gramm.

Életmódja 
Alapvetően rovarevő, de ősszel és télen bogyókat is fogyaszt. Általában márciustól júniusig költ, de éghajlati körülményektől függően akár februártól szeptemberig is kiterjedhet a költési időszak.

Természetvédelmi helyzete 
Az elterjedési területe nagy, egyedszáma viszont csökken, de még nem éri el a kritikus szintet. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.

Jegyzetek

Források 
 
A világ madarai, Budapest, Panem Kft, 1994-,  - magyar neve

További információk 
 Képek az interneten a fajról
  Ibc.lynxeds.com 

Függőcinege-félék
Madárfajok
Az Amerikai Egyesült Államok madarai
Mexikó madarai
Az aranycinege ( Auriparus flaviceps ) a verébalakúak ( Passeriformes ) rendjébe , ezen belül a függőcinege-félék ( Remizidae ) családjába tartozó Auriparus nem egyetlen faja . Rendszerezése A fajt Carl Jakob Sundevall svéd zoológus írta leben , az Aegithalus nembe Aegithalus flaviceps néven . Alfajai Auriparus flaviceps acaciarum ( Grinnell,– az Amerikai Egyesült Államok délnyugati része ( délkelet-Kalifornia , dél-Nevada , délnyugat-Utah , nyugat-Arizona , délnyugat-Új-Mexikó ) és Mexikó északnyugati része ; Auriparus flaviceps ornatus ( Lawrence,– az Amerikai Egyesült Államok déli része ( délkelet-Arizona , dél- és közép-Új-Mexikó ) ; Auriparus flaviceps flaviceps ( Sundevall,– Mexikó északnyugati része ; Auriparus flaviceps lamprocephalus ( Oberholser,– Mexikó északnyugati része ; Auriparus flaviceps sinaloae ( A. R. Phillips,– Mexikó északnyugati része ; Auriparus flaviceps hidalgensis ( A. R. Phillips,– Mexikó északi középső része . Előfordulása Az Amerikai Egyesült Államok déli és Mexikó északi részén honos . Természetes élőhelyei a sivatagok , szavannák és cserjések . Állandó , nem vonuló faj. Megjelenése Testhosszúságacentiméter , testtömegegramm . Életmódja Alapvetően rovarevő , de ősszel és télen bogyókat is fogyaszt . Általában márciustól júniusig költ , de éghajlati körülményektől függően akár februártól szeptemberig is kiterjedhet a költési időszak . Természetvédelmi helyzete Az elterjedési területe nagy , egyedszáma viszont csökken , de még nem éri el a kritikus szintet . A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel . Jegyzetek Források A világ madarai , Budapest , Panem Kft , , - magyar neve További információk Képek az interneten a fajról Ibc.lynxeds.com Függőcinege-félék Madárfajok Az Amerikai Egyesült Államok madarai Mexikó madarai