Aud állam
Az Aud állam (अवध, रियासत, اودھ ریاست), azaz az Audi királyság (Oudh, Awadh) egy hercegi állam volt India gyarmati korában, az Avad régióban 1858-ig. Az ország területe 62nbsp;072 km², 12 833 077 lakosa lett volna 1901-ben. Az ország neve az Ajodhja szóból származik (egy ősi város neve, ahol Rama isten született). Az állam fővárosa Faizabadban működött, de a brit ügynök székhelye Laknau volt.

Aud csatlakozott más indiai államokhoz a brit uralom elleni 1858-as felkelésben, ami az 1857-es szipolylázadás egyik utolsó eseménye volt. A lázadás folyamán egy kisebb brit indiai különítmény a Bombayi elnökségből legyőzte a nem egységes indiai államokat egyetlen gyors hadjáratban. Ennek ellenére eltökélt lázadók 1859 tavaszáig folytatták az időnkénti gerilla rajtaütéseket, portyákat. Ez a balsorsú lázadás a történelemben audi kampány néven vált ismertté. A britek bekebelezték az államot a volt Északnyugati Tartományokba, amelynek nevét ezt követően megváltoztatták Északnyugati Tartományok és Audra.

1732-ben a mogul uralom idején egy magasabb rangú mogul katonatiszt egy örökletes államigazgatást alapított Audban. Amint a mogulok hatalma hanyatlott, Aud urai fokozatosan megerősítették függetlenségüket. Mivel az állam egy virágzó térségben alakult, a Brit Kelet-indiai Társaság gyorsan felismerte a gazdagságot, amiben az állam navabjai éltek. Ennek eredménye az volt, hogy a britek közvetlenül is beavatkoztak az állam ügyeibe és brit védnökséggé nyilvánították 1816-ban. Három évvel később, 1819-ben Aud uralkodója felvette a padsah címet, amellyel formálisan is függetlenítette magát a mogul birodalomtól Hastings márki tanácsára.
Az Oudh állam navabjai:
 Szádat kán (1722 - 1739)
 Szafdar Dzsang (1739 - 1754)
 Sujauddaula (1754 - 1775)
 Szádat Ali kán (1775 - 1814)
 Gáziuddin Haider (1814 - 1827)
 Nasziruddin Haider (1827 - 1837)
 Mohamed Ali (1837 - 1842)
 Szmdzsad Ali sah (1842 - 1847)
 Vadzsid Ali sah (1847 - 1856)
 B ridzsisz Kadr (1856 - 1858)
1856. február 7-én Lord Dalhousie, a Brit Kelet-indiai Társaság főkormányzójának parancsára Aud királyát trónfosztották és államát Brit Indiához csatolták az érvényvesztési doktrína (Doctrine of lapse) feltételei szerint, zűrzavaros államvezetés címén. 1902-ben átnevezték a brit tartományt Agra és Aud Egyesült Tartományaira.
1857. július 5-e és 1858. március 3-a között egy röpke felbolydulás volt, amit a trónjától megfosztott király fia vezetett, aki csatlakozott a szipolylázadáshoz. A felkelés idején a britek átmenetileg elveszítették a régió feletti ellenőrzést. Hatalmukat vissza tudták szerezni az elkövetkező 18 hónap folyamán. Ebben az időben tömegmészárlásokat is elkövettek, mint Kanpur ostroma folyamán, ahol briteket gyilkoltak le.
Vazallusi birtokai:
 Balrampuri birtok 
 Bhadri birtok
 Itaundzsai birtok 
 Nanpara talukdari
 Pratapgari birtok
 Tulszipur állam
Aud állam első uralkodója egy síita mozlim családhoz (Szajjid) tartozott és Musz al-Kaim leszármazottja volt Nisapurból. Másik ágon karakojunlu (Fekete Ürü oguz török törzsszövetség a Kaukázusból) származású volt, Kara Júszufon keresztül. Ismertek voltak szekuláris (a vallást és az államot egymástól elkülönítő) uralmukról. A navab címet viselték.
A 19. század közepére az audi-brit szövetség legfőbb oka, a katonai ütközőzóna fenntartása értelmét veszítette. Az audi sereg annyira degradálódott, hogy szinte használhatatlan volt. Vaddzsid Ai sah trónra lépése 1847-ben sem változtatott a helyzeten. Egy dilettáns és esztéta volt, aki ideje java részét táncosnőkkel és zenészekkel töltötte, míg hanyagolta az állam ügyeit. A hadsereg még tovább züllött, az adóbevétel csökkent, az adósság növekedett, míg a jogtalanságok mindennapossá váltak. A szaporodó panaszok beavatkozásra késztették a briteket, akik szövetségesük támogatását megunták. Közvetlen igazgatást vezettek be az országban, majd 1856-ban bekebelezték azt különösebb ellenállás nélkül. Vaddzsid Ali Kalkuttába ment, ahol az audi bevételekből szép nyugdíjat élvezett, amelynek java részét nőkre költötte.
Az Aud állam ( अवध, रियासत , اودھ ریاست ) , azaz az Audi királyság ( Oudh , Awadh ) egy hercegi állam volt India gyarmati korában , az Avad régióbanig . Az ország területebsp;072 km²,833 077 lakosa lett volnaben . Az ország neve az Ajodhja szóból származik ( egy ősi város neve , ahol Rama isten született ) . Az állam fővárosa Faizabadban működött , de a brit ügynök székhelye Laknau volt . Aud csatlakozott más indiai államokhoz a brit uralom ellenias felkelésben , ami azes szipolylázadás egyik utolsó eseménye volt . A lázadás folyamán egy kisebb brit indiai különítmény a Bombayi elnökségből legyőzte a nem egységes indiai államokat egyetlen gyors hadjáratban . Ennek ellenére eltökélt lázadóktavaszáig folytatták az időnkénti gerilla rajtaütéseket , portyákat . Ez a balsorsú lázadás a történelemben audi kampány néven vált ismertté . A britek bekebelezték az államot a volt Északnyugati Tartományokba , amelynek nevét ezt követően megváltoztatták Északnyugati Tartományok és Audra . 1732-ben a mogul uralom idején egy magasabb rangú mogul katonatiszt egy örökletes államigazgatást alapított Audban . Amint a mogulok hatalma hanyatlott , Aud urai fokozatosan megerősítették függetlenségüket . Mivel az állam egy virágzó térségben alakult , a Brit Kelet-indiai Társaság gyorsan felismerte a gazdagságot , amiben az állam navabjai éltek . Ennek eredménye az volt , hogy a britek közvetlenül is beavatkoztak az állam ügyeibe és brit védnökséggé nyilvánítottákban . Három évvel később, ben Aud uralkodója felvette a padsah címet , amellyel formálisan is függetlenítette magát a mogul birodalomtól Hastings márki tanácsára . Az Oudh állam navabjai : Szádat kán- Szafdar Dzsang- Sujauddaula- Szádat Ali kán- Gáziuddin Haider- Nasziruddin Haider- Mohamed Ali- Szmdzsad Ali sah- Vadzsid Ali sah- B ridzsisz Kadr- 1856 . februárén Lord Dalhousie , a Brit Kelet-indiai Társaság főkormányzójának parancsára Aud királyát trónfosztották és államát Brit Indiához csatolták az érvényvesztési doktrína ( Doctrine of lapse ) feltételei szerint , zűrzavaros államvezetés címén.ben átnevezték a brit tartományt Agra és Aud Egyesült Tartományaira . 1857. júliuse és márciusa között egy röpke felbolydulás volt , amit a trónjától megfosztott király fia vezetett , aki csatlakozott a szipolylázadáshoz . A felkelés idején a britek átmenetileg elveszítették a régió feletti ellenőrzést . Hatalmukat vissza tudták szerezni az elkövetkezőhónap folyamán . Ebben az időben tömegmészárlásokat is elkövettek , mint Kanpur ostroma folyamán , ahol briteket gyilkoltak le . Vazallusi birtokai : Balrampuri birtok Bhadri birtok Itaundzsai birtok Nanpara talukdari Pratapgari birtok Tulszipur állam Aud állam első uralkodója egy síita mozlim családhoz ( Szajjid ) tartozott és Musz al-Kaim leszármazottja volt Nisapurból . Másik ágon karakojunlu ( Fekete Ürü oguz török törzsszövetség a Kaukázusból ) származású volt , Kara Júszufon keresztül . Ismertek voltak szekuláris ( a vallást és az államot egymástól elkülönítő ) uralmukról . A navab címet viselték . A század közepére az audi-brit szövetség legfőbb oka , a katonai ütközőzóna fenntartása értelmét veszítette . Az audi sereg annyira degradálódott , hogy szinte használhatatlan volt . Vaddzsid Ai sah trónra lépéseben sem változtatott a helyzeten . Egy dilettáns és esztéta volt , aki ideje java részét táncosnőkkel és zenészekkel töltötte , míg hanyagolta az állam ügyeit . A hadsereg még tovább züllött , az adóbevétel csökkent , az adósság növekedett , míg a jogtalanságok mindennapossá váltak . A szaporodó panaszok beavatkozásra késztették a briteket , akik szövetségesük támogatását megunták . Közvetlen igazgatást vezettek be az országban , majdban bekebelezték azt különösebb ellenállás nélkül . Vaddzsid Ali Kalkuttába ment , ahol az audi bevételekből szép nyugdíjat élvezett , amelynek java részét nőkre költötte .