Szemléltetés
A szemléltetés többféle prezentációs technika, amely esetenként lehetőséget nyújt az interaktivitásra.

Mi a szemléltetés? 
A szemléltetés az oktatási folyamatban több személy közös tevékenysége, amikor egy vagy több személy a valóság egy részletét (jelenséget, tárgyat, eseményt, cselekvést stb.) mások számára bizonyos jellemzők kiemelésével, saját értelmezésével kiegészítve úgy mutat meg, hogy a folyamat résztvevői a megismerési folyamatnak a lehető legaktívabb résztvevői lesznek.

(A szemléltetés (demonstráció, illusztráció) olyan szemléletes oktatási módszer, amelynek során a tanulmányozandó tárgyak, jelenségek, folyamatok észlelése, elemzése történik.)

Kezdetek 
A szemléltetés az egyik legősibb, legáltalánosabb oktatási módszer, amelyet már az iskolázás előtt is használtak (családban, szakmai nevelésben), és napjaink oktatásában is alkalmaznak. A bemutatás nagy szerepet kap Comenius, Pestalozzi, Diesterweg és Usinszkij oktatásfeldolgozásában is.

Miért hasznos? 
A demonstráció a tevékenység elsajátításának fontos kiindulópontja. Vegyük például a hangszeres zenét, úszást, szakmai feladatokat, stb. Sokkal könnyebb megérteni és elsajátítani a szívműtét folyamatát, ha előtte azt szemléltetik is, nem csak verbálisan összefoglalják. Emellett a fogalom-, az elméleti- és absztrakt ismeretek tanulásában is meghatározó szerepet játszhat. 

Hátrányai
Hát nem túl jó.

Az előadás során ajánlott eszközök és alkalmazások 
• Google Docs, Evernote, Wikipedia – ezek az alkalmazások alkalmasak a saját vagy mások gondolatainak, véleményeinek, kérdéseinek a megosztására, valamint közös jegyzetelésre mind az előadás előtti alatti és utáni szakaszban. Ezek egyfajta digitális dokumentumok, „jegyzetfüzetek”

•Moodle, Facebook, Google Plus – ezek a programok egyfajta keretrendszerek mely a tanulást támogatják illetve közösségi felületek, amik az oktatási folyamatot kívánják szabályozni. Alkalmasak a tartalmak áttekintésére, illetve a tartalomnak a rendszerezett megosztására valamint a források integrálására. 

•Delicious, Twitter, Hashtag – ezek az alkalmazások alkalmasak az „online közösségi szolgáltatások igénybevételéhez az oktatási folyamat előtt, alatt és után, a közösségi tartalomszűréshez a forrásfeldolgozás érdekében.”

• SlideShare, YouTube, Ustream, Vimeo, iTunes – ezek az alkalmazások „prezentációmegosztó, podcast és videomegosztó online szolgáltatások, illetve olyan csoportfelület, amelyre ezek összegyűjthetők”

• „Az előadás alatti interakciót biztosító online alkalmazások és technikai megoldások (pl. Twitter vagy szavazógép). „

Fajtái

Közvetlen szemléltetés

Közvetett szemléltetés

A prezentációs stratégia  
Az előadás: Előadásnak nevezünk a továbbiakban minden olyan eljárást, amikor a tanár az egész osztálynak egyszerre (azaz frontálisan) döntően szóban - esetleg szemléltetéssel kiegészítve - prezentálja a tananyagot. Tekintsük át a jó előadás néhány fontos feltételét!

Felkészültség. Látszólag triviális, hogy csak arról tudunk érthetően és érdekesen beszélni, amiben járatosak vagyunk.

Felépítettség. Kell, hogy legyen előadásunknak egy gondolati íve, amely haladhat az egyszerűtől a bonyolultig, az egésztől a részig, a résztől az egészig, a közelitől a távoliig vagy fordítva stb., ahogy az anyag belső logikája és a tanulócsoport összetétele megkívánja.

Előzetes terv. Csak akkor számíthatunk arra, hogy előadásunk jól felépített lesz, ha előzetesen megtervezzük. A legtöbb tanár számára a vázlatírás a legmegfelelőbb tervezés. Ilyenkor címszavakat írunk fel magunknak, amelyekre előadás közben ránézhetünk anélkül, hogy elvonná a figyelmünket, és a szavakról egész gondolatsorokra asszociálhatunk. 

Hasonlatok, analógiák. A magyarázat hatékonyságát nagymértékben növelhetik az analógiák. Ilyenkor az ismeretlent az ismerthez, a távolit a közelihez hasonlítjuk, hogy elősegítsük a megértést.

Ismétlések. Nehezen képzelhető olyan előadás, amelyben semmit sem ismétlünk meg. A sok ismétlés unalmassá teszi az előadást, az ismétlések hiánya viszont megjegyezhetetlenné pl: összegző ismétlés: helyenként megállunk, összefoglaljuk az eddigieket, és átismételjük a legfontosabb megállapításokat vagy a  sulykoló ismétlés: a legfontosabb gondolatokat, összefüggéseket újra és újra megismételjük, így az előadás végére ezek biztosan megmaradnak.

A szemléltetés 
A szemléltetés alapelve, hogy amit meg lehet mutatni, arról ne csak beszéljünk, hanem mutassuk is meg. Ma már ez triviálisnak tűnik, a szemléltetést azonban mintegy fel kellett találni az újkor kezdetén. Ismeretes, hogy ez a pedagógiai forradalom Comenius nevéhez kötődik, és filozófiai hátterét tekintve a szenzualizmushoz, társadalmi hátterét tekintve a középszintű oktatás első nagy expanziójához kapcsolódik. Bármennyire is magától értetődik ma már a szemléltetés szükségessége, kétségtelen, hogy ritkábban élünk ezzel a lehetőséggel, mint az szükséges volna. Szemléltetésről akkor beszélünk, amikor elvont mondandónkat konkrét-érzéki anyaggal illusztráljuk. Legtipikusabb esetben ez képi-vizuális megjelenítést jelent, ezért először a szemléltetésnek ezzel a modalitásával foglalkozunk.

A vizuális szemléltetés: Dacára a comeniusi forradalom hatalmas jelentőségének, a mai iskolában nagyon kevéssé van jelen a képi szemléltetés. Az elméleti tárgyak oktatása döntően a nyelvi és a logikai-matematikai intelligenciára támaszkodik, és igen csekély teret biztosít a látványnak, a látványon keresztül történő megértésnek. Három alapvető megfontolást ajánlok az olvasó figyelmébe azzal kapcsolatban, hogy növelni volna szükséges a vizualitás szerepét a tananyagban és a tanításban általában. 

Fejlődés-lélektani megfontolások: a fogalmi gondolkodás a vizualitásra épül. 

Differenciális lélektani megfontolások: nem vagyunk egyformák, az egyoldalúan verbális oktatás hátrányos helyzetbe hozza a vizuális gondolkodású tanulókat. 

Kultúraelméleti megfontolások: a média növekvő szerepe vizuális irányba tolja az új nemzedékek gondolkodását.

Az auditív szemléltetés: A kép és a hang ma már egyre inkább kombinálva jelenik meg, erről fentebb már esett szó. Érdemes azonban röviden kitérni a szemléltetés azon eseteire, amikor kifejezetten a hangokon van a hangsúly. Bizonyos tárgyak (idegen nyelvek, zene) számára magától értetődik a hangzó anyagok használata. A magnó (vagy a CD) azonban kevésbé "látványos" eszközök, mint a videó vagy a számítógép, ezért más tárgyak esetében gyakran kihasználatlanul hagyjuk a kínálkozó lehetőségeket is. Lássunk néhány kiragadott példát!

Magyar nyelv: kommunikációs helyzetek, nyelvhasználati módok, nyelvjárások stb.

Magyar irodalom: irodalmi művek művészi előadása, megzenésített versek, korstílusok zenei illusztrálása stb.

Történelem: archív rádiófelvételek, korabeli zene, politikai zene stb.

Társadalomismeret: rádióriportok stb.

Biológia: állathangok stb.

Fizika: hangtan stb.

Matematika: zene és matematika kapcsolata stb.

Jegyzetek 

Oktatási módszerek
A szemléltetés többféle prezentációs technika , amely esetenként lehetőséget nyújt az interaktivitásra . Mi a szemléltetés ? A szemléltetés az oktatási folyamatban több személy közös tevékenysége , amikor egy vagy több személy a valóság egy részletét ( jelenséget , tárgyat , eseményt , cselekvést stb. ) mások számára bizonyos jellemzők kiemelésével , saját értelmezésével kiegészítve úgy mutat meg , hogy a folyamat résztvevői a megismerési folyamatnak a lehető legaktívabb résztvevői lesznek . ( A szemléltetés ( demonstráció , illusztráció ) olyan szemléletes oktatási módszer , amelynek során a tanulmányozandó tárgyak , jelenségek , folyamatok észlelése , elemzése történik . ) Kezdetek A szemléltetés az egyik legősibb , legáltalánosabb oktatási módszer , amelyet már az iskolázás előtt is használtak ( családban , szakmai nevelésben ) , és napjaink oktatásában is alkalmaznak . A bemutatás nagy szerepet kap Comenius , Pestalozzi , Diesterweg és Usinszkij oktatásfeldolgozásában is . Miért hasznos ? A demonstráció a tevékenység elsajátításának fontos kiindulópontja . Vegyük például a hangszeres zenét , úszást , szakmai feladatokat , stb . Sokkal könnyebb megérteni és elsajátítani a szívműtét folyamatát , ha előtte azt szemléltetik is , nem csak verbálisan összefoglalják . Emellett a fogalom- , az elméleti- és absztrakt ismeretek tanulásában is meghatározó szerepet játszhat . Hátrányai Hát nem túl jó . Az előadás során ajánlott eszközök és alkalmazások • Google Docs , Evernote , Wikipedia – ezek az alkalmazások alkalmasak a saját vagy mások gondolatainak , véleményeinek , kérdéseinek a megosztására , valamint közös jegyzetelésre mind az előadás előtti alatti és utáni szakaszban . Ezek egyfajta digitális dokumentumok , „ jegyzetfüzetek” • Moodle , Facebook , Google Plus – ezek a programok egyfajta keretrendszerek mely a tanulást támogatják illetve közösségi felületek , amik az oktatási folyamatot kívánják szabályozni . Alkalmasak a tartalmak áttekintésére , illetve a tartalomnak a rendszerezett megosztására valamint a források integrálására . • Delicious , Twitter , Hashtag – ezek az alkalmazások alkalmasak az „ online közösségi szolgáltatások igénybevételéhez az oktatási folyamat előtt , alatt és után , a közösségi tartalomszűréshez a forrásfeldolgozás érdekében.” • SlideShare , YouTube , Ustream , Vimeo , iTunes – ezek az alkalmazások „ prezentációmegosztó , podcast és videomegosztó online szolgáltatások , illetve olyan csoportfelület , amelyre ezek összegyűjthetők” • „ Az előadás alatti interakciót biztosító online alkalmazások és technikai megoldások ( pl . Twitter vagy szavazógép ) . „ Fajtái Közvetlen szemléltetés Közvetett szemléltetés A prezentációs stratégia Az előadás : Előadásnak nevezünk a továbbiakban minden olyan eljárást , amikor a tanár az egész osztálynak egyszerre ( azaz frontálisan ) döntően szóban - esetleg szemléltetéssel kiegészítve - prezentálja a tananyagot . Tekintsük át a jó előadás néhány fontos feltételét ! Felkészültség . Látszólag triviális , hogy csak arról tudunk érthetően és érdekesen beszélni , amiben járatosak vagyunk . Felépítettség . Kell , hogy legyen előadásunknak egy gondolati íve , amely haladhat az egyszerűtől a bonyolultig , az egésztől a részig , a résztől az egészig , a közelitől a távoliig vagy fordítva stb. , ahogy az anyag belső logikája és a tanulócsoport összetétele megkívánja . Előzetes terv . Csak akkor számíthatunk arra , hogy előadásunk jól felépített lesz , ha előzetesen megtervezzük . A legtöbb tanár számára a vázlatírás a legmegfelelőbb tervezés . Ilyenkor címszavakat írunk fel magunknak , amelyekre előadás közben ránézhetünk anélkül , hogy elvonná a figyelmünket , és a szavakról egész gondolatsorokra asszociálhatunk . Hasonlatok , analógiák . A magyarázat hatékonyságát nagymértékben növelhetik az analógiák . Ilyenkor az ismeretlent az ismerthez , a távolit a közelihez hasonlítjuk , hogy elősegítsük a megértést . Ismétlések . Nehezen képzelhető olyan előadás , amelyben semmit sem ismétlünk meg . A sok ismétlés unalmassá teszi az előadást , az ismétlések hiánya viszont megjegyezhetetlenné pl : összegző ismétlés : helyenként megállunk , összefoglaljuk az eddigieket , és átismételjük a legfontosabb megállapításokat vagy a sulykoló ismétlés : a legfontosabb gondolatokat , összefüggéseket újra és újra megismételjük , így az előadás végére ezek biztosan megmaradnak . A szemléltetés A szemléltetés alapelve , hogy amit meg lehet mutatni , arról ne csak beszéljünk , hanem mutassuk is meg . Ma már ez triviálisnak tűnik , a szemléltetést azonban mintegy fel kellett találni az újkor kezdetén . Ismeretes , hogy ez a pedagógiai forradalom Comenius nevéhez kötődik , és filozófiai hátterét tekintve a szenzualizmushoz , társadalmi hátterét tekintve a középszintű oktatás első nagy expanziójához kapcsolódik . Bármennyire is magától értetődik ma már a szemléltetés szükségessége , kétségtelen , hogy ritkábban élünk ezzel a lehetőséggel , mint az szükséges volna . Szemléltetésről akkor beszélünk , amikor elvont mondandónkat konkrét-érzéki anyaggal illusztráljuk . Legtipikusabb esetben ez képi-vizuális megjelenítést jelent , ezért először a szemléltetésnek ezzel a modalitásával foglalkozunk . A vizuális szemléltetés : Dacára a comeniusi forradalom hatalmas jelentőségének , a mai iskolában nagyon kevéssé van jelen a képi szemléltetés . Az elméleti tárgyak oktatása döntően a nyelvi és a logikai-matematikai intelligenciára támaszkodik , és igen csekély teret biztosít a látványnak , a látványon keresztül történő megértésnek . Három alapvető megfontolást ajánlok az olvasó figyelmébe azzal kapcsolatban , hogy növelni volna szükséges a vizualitás szerepét a tananyagban és a tanításban általában . Fejlődés-lélektani megfontolások : a fogalmi gondolkodás a vizualitásra épül . Differenciális lélektani megfontolások : nem vagyunk egyformák , az egyoldalúan verbális oktatás hátrányos helyzetbe hozza a vizuális gondolkodású tanulókat . Kultúraelméleti megfontolások : a média növekvő szerepe vizuális irányba tolja az új nemzedékek gondolkodását . Az auditív szemléltetés : A kép és a hang ma már egyre inkább kombinálva jelenik meg , erről fentebb már esett szó . Érdemes azonban röviden kitérni a szemléltetés azon eseteire , amikor kifejezetten a hangokon van a hangsúly . Bizonyos tárgyak ( idegen nyelvek , zene ) számára magától értetődik a hangzó anyagok használata . A magnó ( vagy a CD ) azonban kevésbé " látványos " eszközök , mint a videó vagy a számítógép , ezért más tárgyak esetében gyakran kihasználatlanul hagyjuk a kínálkozó lehetőségeket is . Lássunk néhány kiragadott példát ! Magyar nyelv : kommunikációs helyzetek , nyelvhasználati módok , nyelvjárások stb . Magyar irodalom : irodalmi művek művészi előadása , megzenésített versek , korstílusok zenei illusztrálása stb . Történelem : archív rádiófelvételek , korabeli zene , politikai zene stb . Társadalomismeret : rádióriportok stb . Biológia : állathangok stb . Fizika : hangtan stb . Matematika : zene és matematika kapcsolata stb . Jegyzetek Oktatási módszerek