Bizalmatlanság
A bizalmatlanság formális módja annak, hogy nem bízunk egyik félben egy helyzet során, amely nagy kockázattal vagy mély kétellyel jár. A jogban ez a hatalmi erők megosztásán keresztül, a politikában pedig a nemzetközi szerződések feltételeinek meghatározása során jelenik meg. Azok a rendszerek, amelyek bizalmatlanságon alapulnak egyszerűen megosztják a felelősséget, hogy a hatalmi ágak szétválasztása működni tudjon.

A választási rendszer kétségtelenül a bizalmatlanságra épül. A pártok versenyeznek a rendszerben de nem azért versenyeznek, hogy felforgassák a rendszert magát, vagy rosszhiszeműséggel előnyt kovácsoljanak - ha ezt teszik, a többiek könnyen győznek. A bizalmatlanság persze létezik a pártok között, és pontosan ez az, ami motiválja a bizalmatlanság formális rendszerét. A protokoll például, amely államok között működik, olyan eszközökön alapul, amelyek formális el nem ismerést működtetnek, mely valójában azt mondja "nem bízunk abban a személyben". Szigorú etiketten is alapul, amely bizalmatlan az egyes személyek olyan szokásaival szemben, amik a szándékukat tükrözik, és a viselkedés globális alapvetéseit figyelik a társadalmi helyzetekben.

Az informatikai protokoll is a bizalmatlanság formálisabb elveit követi a számítástechnikában. A rendszer különböző részei nem "bíznak" meg egymásban, hanem különböző egyeztetéseket, kéréseket és megerősítéseket kérnek. Ha ezek működnek, akkor a hibák szigorúan a rendszer fogadó részében vannak, nem abban, amelyik az eredeti információt elküldte. Ennek az alapelvét egy programon belül szerződésalapú tervezésnek hívják.

A vállalati irányítás is a bizalmatlanságon alapul, mivel a testület nem bízik azokban a jelentésekben, amelyet a menedzsmenttől kap, hanem fel van hatalmazva, hogy megvizsgálja azt, bírálja, és a részvényesek oldalát képviselje a vezetéssel szemben. Az a tény, hogy a legtöbb amerikai cégben ez nem működik, annak a jele, hogy a bizalmatlansági kapcsolat leromlott - könyvelési visszaélések, és a könyvelés reformjának követelése ennek elkerülhetetlen eredménye. A rendszer pontosan arra szolgál, hogy nagyobb bizalmi kríziseket megelőzzön "a rendszerben", amiért a formális bizalmatlansági intézkedések egyáltalán be lettek vezetve.

A bizalmatlanság tanulmányozása 
Az ideggazdaság megmagyarázza, hogy a közgazdászok hogyan kísérlik meg megérteni bizalmi kísérletek során mért fiziológiai eredményekkel, hogy az emberek miért bíznak vagy nem bíznak valakiben. A közgazdászok egy kísérletet szerveztek, amellyel megfigyelik a bizalmatlanságot egy bizalmi játék során. Az alanyokat arra kérték, hogy névtelenül adományozzanak változó pénzösszegeket azzal együtt, hogy nem volt garancia a pénz visszakapására.Több feltétel mellett figyelték meg a kísérletet, és minden döntés után az alanyok DHT szintjét mérték. A kísérlet eredményei azt sugallták, hogy a nők és a férfiak máshogyan reagálnak a bizalmatlanságra; a Dihydrotesztoszteron (DHT) hormon megnövekedése a férfiakban a bizalmatlansággal összekapcsolódik. Viszont több kísérletet kellene végezni és több eredményt gyűjteni, hogy pontosan ki lehessen jelenteni a kapcsolat mikéntjét a DHT jelenléte a férfiakban és a bizalmatlansági válaszok között.

A bizalmatlanság azt is bizonyította, hogy növeli a sebességét és teljesítményét bizonyos embereknek és bizonyos csoportoknak bizonyos feladatok elvégzése során. Az egyik módja a feladatok rendszerezésének hogy kettéválasztjuk rutin (normális, hétköznapi) és nemrutin (kreatív, szokatlan, és meghatározatlan) feladatokra. A kísérletek azt mutatták, hogy a bizalmatlanság növeli a teljesítményt a nemrutin és csökkenti azt a rutin feladatoknál.

Az a kutatás, ami a magas kockázatú üzleteket vizsgálta, mint például az olajplatformok, befektetői pénzügyek, sebészet, pilóta munka, és nukleáris erőművek, a bizalmatlanságot hibakerülésként értelmezi. Amikor nemrutin stratégiára van szükség, a bizalmatlan személyek jobban teljesítenek, míg a rutin stratégiáknál a bizalmas emberek ügyesebbek. Ezt a kutatást kiterjesztették vállalkozói cégekre. (Gudmundsson és Lechner). Úgy érveltek, hogy a vállalkozói cégeknél a hiba fenyegetése mindig jelen van a nemrutin helyzetekben és a magas kockázatú dolgoknál. Arra jöttek rá, hogy a cégek, amelyeket bizalmatlan vállalkozók irányítanak, valószínűbb hogy megmaradnak, mint a cégek, amelyek vállalkozói optimisták vagy túl magabiztosak. Ennek az az oka, hogy a bizalmatlan vállalkozók hangsúlyt fektetnek a hibaelkerülésre az érzékeny feladatválasztáson és a több vizsgálaton keresztül. Kets de Vries rámutatott, hogy a bizalmatlan vállalkozók jobban figyelnek a külső környezetükre. Emiatt a bizalmatlan vállalkozók, kevésbé valószínű, hogy negatív eseményekkel néznek szembe, és valószínűbb, hogy ellenőrzési mechanizmusokat működtetnek. Így Gudmundsson és Lechner nyomán a bizalmatlanság fokozott óvatossághoz vezet, és ennélfogva növeli az esélyeit a vállalkozói cég túlélésének.

Fordítás

Jegyzetek 

Szociálpszichológia
Érzelem
A bizalmatlanság formális módja annak , hogy nem bízunk egyik félben egy helyzet során , amely nagy kockázattal vagy mély kétellyel jár . A jogban ez a hatalmi erők megosztásán keresztül , a politikában pedig a nemzetközi szerződések feltételeinek meghatározása során jelenik meg . Azok a rendszerek , amelyek bizalmatlanságon alapulnak egyszerűen megosztják a felelősséget , hogy a hatalmi ágak szétválasztása működni tudjon . A választási rendszer kétségtelenül a bizalmatlanságra épül . A pártok versenyeznek a rendszerben de nem azért versenyeznek , hogy felforgassák a rendszert magát , vagy rosszhiszeműséggel előnyt kovácsoljanak - ha ezt teszik , a többiek könnyen győznek . A bizalmatlanság persze létezik a pártok között , és pontosan ez az , ami motiválja a bizalmatlanság formális rendszerét . A protokoll például , amely államok között működik , olyan eszközökön alapul , amelyek formális el nem ismerést működtetnek , mely valójában azt mondja " nem bízunk abban a személyben " . Szigorú etiketten is alapul , amely bizalmatlan az egyes személyek olyan szokásaival szemben , amik a szándékukat tükrözik , és a viselkedés globális alapvetéseit figyelik a társadalmi helyzetekben . Az informatikai protokoll is a bizalmatlanság formálisabb elveit követi a számítástechnikában . A rendszer különböző részei nem " bíznak " meg egymásban , hanem különböző egyeztetéseket , kéréseket és megerősítéseket kérnek . Ha ezek működnek , akkor a hibák szigorúan a rendszer fogadó részében vannak , nem abban , amelyik az eredeti információt elküldte . Ennek az alapelvét egy programon belül szerződésalapú tervezésnek hívják . A vállalati irányítás is a bizalmatlanságon alapul , mivel a testület nem bízik azokban a jelentésekben , amelyet a menedzsmenttől kap , hanem fel van hatalmazva , hogy megvizsgálja azt , bírálja , és a részvényesek oldalát képviselje a vezetéssel szemben . Az a tény , hogy a legtöbb amerikai cégben ez nem működik , annak a jele , hogy a bizalmatlansági kapcsolat leromlott - könyvelési visszaélések , és a könyvelés reformjának követelése ennek elkerülhetetlen eredménye . A rendszer pontosan arra szolgál , hogy nagyobb bizalmi kríziseket megelőzzön " a rendszerben " , amiért a formális bizalmatlansági intézkedések egyáltalán be lettek vezetve . A bizalmatlanság tanulmányozása Az ideggazdaság megmagyarázza , hogy a közgazdászok hogyan kísérlik meg megérteni bizalmi kísérletek során mért fiziológiai eredményekkel , hogy az emberek miért bíznak vagy nem bíznak valakiben . A közgazdászok egy kísérletet szerveztek , amellyel megfigyelik a bizalmatlanságot egy bizalmi játék során . Az alanyokat arra kérték , hogy névtelenül adományozzanak változó pénzösszegeket azzal együtt , hogy nem volt garancia a pénz visszakapására.Több feltétel mellett figyelték meg a kísérletet , és minden döntés után az alanyok DHT szintjét mérték . A kísérlet eredményei azt sugallták , hogy a nők és a férfiak máshogyan reagálnak a bizalmatlanságra ; a Dihydrotesztoszteron ( DHT ) hormon megnövekedése a férfiakban a bizalmatlansággal összekapcsolódik . Viszont több kísérletet kellene végezni és több eredményt gyűjteni , hogy pontosan ki lehessen jelenteni a kapcsolat mikéntjét a DHT jelenléte a férfiakban és a bizalmatlansági válaszok között . A bizalmatlanság azt is bizonyította , hogy növeli a sebességét és teljesítményét bizonyos embereknek és bizonyos csoportoknak bizonyos feladatok elvégzése során . Az egyik módja a feladatok rendszerezésének hogy kettéválasztjuk rutin ( normális , hétköznapi ) és nemrutin ( kreatív , szokatlan , és meghatározatlan ) feladatokra . A kísérletek azt mutatták , hogy a bizalmatlanság növeli a teljesítményt a nemrutin és csökkenti azt a rutin feladatoknál . Az a kutatás , ami a magas kockázatú üzleteket vizsgálta , mint például az olajplatformok , befektetői pénzügyek , sebészet , pilóta munka , és nukleáris erőművek , a bizalmatlanságot hibakerülésként értelmezi . Amikor nemrutin stratégiára van szükség , a bizalmatlan személyek jobban teljesítenek , míg a rutin stratégiáknál a bizalmas emberek ügyesebbek . Ezt a kutatást kiterjesztették vállalkozói cégekre . ( Gudmundsson és Lechner ) . Úgy érveltek , hogy a vállalkozói cégeknél a hiba fenyegetése mindig jelen van a nemrutin helyzetekben és a magas kockázatú dolgoknál . Arra jöttek rá , hogy a cégek , amelyeket bizalmatlan vállalkozók irányítanak , valószínűbb hogy megmaradnak , mint a cégek , amelyek vállalkozói optimisták vagy túl magabiztosak . Ennek az az oka , hogy a bizalmatlan vállalkozók hangsúlyt fektetnek a hibaelkerülésre az érzékeny feladatválasztáson és a több vizsgálaton keresztül . Kets de Vries rámutatott , hogy a bizalmatlan vállalkozók jobban figyelnek a külső környezetükre . Emiatt a bizalmatlan vállalkozók , kevésbé valószínű , hogy negatív eseményekkel néznek szembe , és valószínűbb , hogy ellenőrzési mechanizmusokat működtetnek . Így Gudmundsson és Lechner nyomán a bizalmatlanság fokozott óvatossághoz vezet , és ennélfogva növeli az esélyeit a vállalkozói cég túlélésének . Fordítás Jegyzetek Szociálpszichológia Érzelem