Nijama
A nijama (néha nijáma, szanszkrit: नियम, nijamá) betartandó előírásokat fogalmaz meg a helyes élettel kapcsolatban a hinduizmusban és a jógában. A jóga rendszerének második lépcsőfoka.

Öt nijama 
Patandzsali Jóga-szútráiban említett öt nijama:
 "Nijama: tisztaságból, megelégedettségből, önmegtagadásból, önnevelésből és Isvara (Isten) iránti odaadásból áll."

 saucsa (शौच) : külső és belső tisztaság. E kettő közül a belső tisztaság – a szív és az elme tisztasága – a fontosabb. 
 "A tisztaság révén elfordul saját teste hívságaitól, és másokkal sem érintkezik (testileg). (Mellyel együtt-jár) a szattva-attribútum megtisztulása, az öröm, az egyhegyűség, az érzékek legyőzése, és alkalmassá válunk a lélek megtapasztalására."
 szantósa (संतोष) : elégedettség a külső körülményekkel
 "A megelégedésbõl felülmúlhatatlan boldogság származik."
 tapasz (तपस्) : önmegtagadás, önmegtartóztatás, önfegyelmezettség. Az ego visszaszorítása és az önzetlen szolgálat a tapasz formái. Az alázat és a vágynélküliség az önfegyelem fő formái. A Gíta háromféle tapaszt említ: a test, a beszéd és a gondolatok leküzdése. Az önfegyelmezésnek a böjtöléshez hasonló módszerei szintén a tapasz fogalomkörébe tartoznak. 
 "A vezeklésből, a tisztátalanság elpusztításából a test és az érzékek tökéletesedése."
 szvádhjája (स्वाध्याय) : öntanulmányozás és önnevelés a szent iratok tanulmányozása által. A gondolatok, a beszéd és a tettek megvizsgálata. A bennünk rejlő lehetőségek kibontakoztatása a szent iratok bölcsessége által.
 "Az imádság a megszólított istenséggel való találkozáshoz vezet."
 Iśvara-praṇidhāna: Isten iránti teljes odaadás. Tied vagyok és mindenem csak a Tiéd Uram, legyen meg a Te akaratod! – így hangzik az Isten iránti teljes önátadás.
 "Istennek szentelődés pedig a szamádhi megvalósulásához."

Tíz nijama 
Más hagyományokban, szövegekben (az upanisadokban, a Tirumantiramban, a Hatha Yoga Pradipika-ban) említett tíz nijama:

 tapasz (तपस्): önfegyelmezés, önmegtagadás. Háromféle tapasz van említve.
 szantósa (संतोष): elégedettség a körülményekkel
 ásztika (आस्तिक): hit az önvalóban (rádzsa jóga), Isten-hit (bhakti jóga), meggyőződés a Védák / Upanisádok igazságában (ortodox iskola)
 dána (दान): nagylelkűség másokkal szemben. Ez általában adakozás vagy jótékonykodás keretében történik. Tágabb értelemben minden jó cselekedet jótékonyság. Vizet adni a szomjazónak jótékonyság. Egy bátorító szó az elkeseredett embernek jótékonyság. Orvosságot adni a szegény embernek jótékonyság. Kedvesnek és szeretetteljesnek lenni másokhoz, jótékonyság. Elfelejteni és megbocsájtani a minket ért sérelmet, jótékonyság. A jótékonyság és nagylelkűség nem korlátozódik a pénzben kifejezett adományra.
 Iśvara-praṇidhāna: Isten iránti odaadás és imádat. Isvara (Isten) iránti teljes odaadás eredményeként létrejön a szamádhi.
 Sziddhānta vakja śrāvaṇa: az ősi szentírások tanításainak hallgatása és követése
 hri (ह्री hrī): lelkiismeretesség, szerénység, alázatosság
 mati : elmélkedés, egy guru irányítása alatti fejlődés
 dzsapa: mantra ismétlése
 homa (होम): rituálék, szertartások

Kapcsolódó cikkek 
 Jama
 Sziddhi

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 Patandzsali: Jóga-szútra II. 32
 Srí Szvámi Sivánanda: Utak a boldogsághoz, 2014

Jóga
Hinduizmus
A nijama ( néha nijáma , szanszkrit : नियम , nijamá ) betartandó előírásokat fogalmaz meg a helyes élettel kapcsolatban a hinduizmusban és a jógában . A jóga rendszerének második lépcsőfoka . Öt nijama Patandzsali Jóga-szútráiban említett öt nijama : " Nijama : tisztaságból , megelégedettségből , önmegtagadásból , önnevelésből és Isvara ( Isten ) iránti odaadásból áll . " saucsa ( शौच ) \ : külső és belső tisztaság . E kettő közül a belső tisztaság – a szív és az elme tisztasága – a fontosabb . " A tisztaság révén elfordul saját teste hívságaitól , és másokkal sem érintkezik ( testileg ) . ( Mellyel együtt-jár ) a szattva-attribútum megtisztulása , az öröm , az egyhegyűség , az érzékek legyőzése , és alkalmassá válunk a lélek megtapasztalására . " szantósa ( संतोष ) \ : elégedettség a külső körülményekkel " A megelégedésbõl felülmúlhatatlan boldogság származik . " tapasz ( तपस् ) \ : önmegtagadás , önmegtartóztatás , önfegyelmezettség . Az ego visszaszorítása és az önzetlen szolgálat a tapasz formái . Az alázat és a vágynélküliség az önfegyelem fő formái . A Gíta háromféle tapaszt említ : a test , a beszéd és a gondolatok leküzdése . Az önfegyelmezésnek a böjtöléshez hasonló módszerei szintén a tapasz fogalomkörébe tartoznak . " A vezeklésből , a tisztátalanság elpusztításából a test és az érzékek tökéletesedése . " szvádhjája ( स्वाध्याय ) \ : öntanulmányozás és önnevelés a szent iratok tanulmányozása által . A gondolatok , a beszéd és a tettek megvizsgálata . A bennünk rejlő lehetőségek kibontakoztatása a szent iratok bölcsessége által . " Az imádság a megszólított istenséggel való találkozáshoz vezet . " Iśvara-praṇidhāna : Isten iránti teljes odaadás . Tied vagyok és mindenem csak a Tiéd Uram , legyen meg a Te akaratod ! – így hangzik az Isten iránti teljes önátadás . " Istennek szentelődés pedig a szamádhi megvalósulásához . " Tíz nijama Más hagyományokban , szövegekben ( az upanisadokban , a Tirumantiramban , a Hatha Yoga Pradipika-ban ) említett tíz nijama : tapasz ( तपस् ) : önfegyelmezés , önmegtagadás . Háromféle tapasz van említve. szantósa ( संतोष ) : elégedettség a körülményekkel ásztika ( आस्तिक ) : hit az önvalóban ( rádzsa jóga ) , Isten-hit ( bhakti jóga ) , meggyőződés a Védák / Upanisádok igazságában ( ortodox iskola ) dána ( दान ) : nagylelkűség másokkal szemben . Ez általában adakozás vagy jótékonykodás keretében történik . Tágabb értelemben minden jó cselekedet jótékonyság . Vizet adni a szomjazónak jótékonyság . Egy bátorító szó az elkeseredett embernek jótékonyság . Orvosságot adni a szegény embernek jótékonyság . Kedvesnek és szeretetteljesnek lenni másokhoz , jótékonyság . Elfelejteni és megbocsájtani a minket ért sérelmet , jótékonyság . A jótékonyság és nagylelkűség nem korlátozódik a pénzben kifejezett adományra . Iśvara-praṇidhāna : Isten iránti odaadás és imádat . Isvara ( Isten ) iránti teljes odaadás eredményeként létrejön a szamádhi . Sziddhānta vakja śrāvaṇa : az ősi szentírások tanításainak hallgatása és követése hri ( ह्री hrī ) : lelkiismeretesség , szerénység , alázatosság mati \ : elmélkedés , egy guru irányítása alatti fejlődés dzsapa : mantra ismétlése homa ( होम ) : rituálék , szertartások Kapcsolódó cikkek Jama Sziddhi Jegyzetek Fordítás Források Patandzsali : Jóga-szútra II. Srí Szvámi Sivánanda : Utak a boldogsághoz , Jóga Hinduizmus