Szabók hídja
A Szabók hídja (albánul Ura e Terzive, a. m. 'szabók hídja', szerbül Терзијски мост / Terzijski most, törökül Terzi Köprüsü) Koszovóban található, a Gjakovához közeli Bishtrazhin faluban. Az Erenik folyó két partját összekötő híd az oszmán építészet kiemelkedő példája Koszovóban. A híd sötétszürke és okkerszín kövekből épült, hossza több mint 190 méter, eredeti szélessége több mint 3,5 méter. Tizenegy kerek boltíve közt falfülkék találhatóak.

Története
Nem tudni pontosan, mikor épült, de valószínűleg a 15. század végén, mivel a Gjakovát Prizrennel összekötő középkori útvonal része, és az Erenik folyó folyásának változásai miatt később bővítették. Jelenlegi külsejét a 18. századi, jelentős átalakítások nyomán nyerte el. A munkálatokat a gjakovai szabók céhe finanszírozta, mint az egy, a hídon elhelyezett, török nyelvű feliratból kiderül. Nevét is az anyagi áldozatot hozó szabócéhről kapta (terzi albánul ’szabó’, a terzive a többes birtokos alak). 1982 és 1984 közt jelentős felújítási munkálatok során állították vissza eredeti külsejét.

A hidat 1990-ben kivételes jelentőségű kulturális műemlékké nyilvánították.

Források

Koszovó közlekedése
Kőhidak
15. századi építmények
A Szabók hídja ( albánul Ura e Terzive , a. m. 'szabók hídja' , szerbül Терзијски мост / Terzijski most , törökül Terzi Köprüsü ) Koszovóban található , a Gjakovához közeli Bishtrazhin faluban . Az Erenik folyó két partját összekötő híd az oszmán építészet kiemelkedő példája Koszovóban . A híd sötétszürke és okkerszín kövekből épült , hossza több mintméter , eredeti szélessége több mint5 méter . Tizenegy kerek boltíve közt falfülkék találhatóak . Története Nem tudni pontosan , mikor épült , de valószínűleg a század végén , mivel a Gjakovát Prizrennel összekötő középkori útvonal része , és az Erenik folyó folyásának változásai miatt később bővítették . Jelenlegi külsejét a századi , jelentős átalakítások nyomán nyerte el . A munkálatokat a gjakovai szabók céhe finanszírozta , mint az egy , a hídon elhelyezett , török nyelvű feliratból kiderül . Nevét is az anyagi áldozatot hozó szabócéhről kapta ( terzi albánul ’szabó’ , a terzive a többes birtokos alak) .ésközt jelentős felújítási munkálatok során állították vissza eredeti külsejét . A hidatben kivételes jelentőségű kulturális műemlékké nyilvánították . Források Koszovó közlekedése Kőhidak 15. századi építmények