Cserdiny
Cserdiny () város Oroszország Permi határterületén, a Cserdinyi járás székhelye. Régi nagy jelentőségét a 19. században végleg elvesztette.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület északkeleti részén, Permtől kb. 300 km-re, a Kolva (a Visera mellékfolyója) jobb partján terül el. Az ősi város az Északi-Urál előterében, a két folyó találkozásától 6 km-re alakult ki. A legközelebbi vasútállomás a 102 km-re délre fekvő Szolikamszk, a Perm–Szolikamszk vasútvonal végpontja.

Földrajz

Éghajlat

Története 
A mai város helyén a 11-12. században komi-permják település volt. A komi-permjak чер szó jelentése 'mellékfolyó'; a дын jelentése 'torkolat', cserdiny jelentése tehát: 'mellékfolyó torkolata'.

Írott forrás először 1451-ben említi mint Perm Velikaja (Nagy-Perm) fővárosát. 1462-ben kolostort alapítottak, mely 1784-ig állt fenn. 1472-ben III. Iván moszkvai nagyfejedelem seregei elfoglalták, és a moszkvai orosz állam része lett. Az Urál vidékén elsőként, 1535-ben városi rangot kapott. Ekkor kezdődött a kreml építése, mely a 18. század elejéig állt. Itt volt a kiindulópontja az Urálon át Nyugat-Szibériába vezető ősi kereskedelmi útvonalnak (Cserdinyszkij trakt). 1598-ban egy másik, kedvezőbb szibériai útvonalat nyitottak; a délebbre fekvő sófőző telepek terjedése és Szolikamszk gyors fejlődése miatt a 18. század elejére Cserdiny elvesztette „stratégiai” jelentőségét.

1781-től városi rangban a Cserdinyi ujezd székhelye volt. 1792-ben egy tűzvész során a város csaknem teljesen leégett. Az újjáépítés után, a 19. század folyamán is jelentős kereskedelmi központ maradt, de az ipari fejlődés és a kiépülő vasúti közlekedés elkerülte. 1924-ben a Cserdinyi járás székhelye lett.

A történelmi város 
A város hét, árkokkal elválasztott dombra épült, a legmagasabb dombon egykori komi-permják erődítmények nyomai láthatók: az egyik a 8-9., a másik a 13-14. századból származik. Egy délkeleti dombra építették a 16. században a kremlt (a 18. századig állt fenn), egy másik dombon áll a város legrégebbi fennmaradt temploma. A 18. században a városközpont az egykori kremltől északnyugatra, a mai Szobornaja (Székesegyház-) térre helyeződött át. 

 Evangelista Szent Jánosnak szentelt templom (cerkov Ioanna Bogoszlova). Az 1462-ben alapított kolostor temploma, az Urál első téglaépítésű épülete volt. Ezt a templomot a szovjet korszakban csak 1940–1947 között tartották zárva,  egyébként végig működött.
 Feltámadás-székesegyház (Voszkreszenszkij szobor). 1750–1754-ben épült; az ötkupolás templom 1792-ben kiégett, a következő évben felújították és újra felszentelték.
 Megváltó színeváltozása-templom (Szpaszo-Preobrazsenszkaja cerkov, 1756). 
 Úr megjelenése-templom (Vízkereszt) (Bogojavlenszkaja cerkov, 1751–1761).
 Istenanya elszenderedése-templom (Uszpenszkaja cerkov, 1784).
A polgári épületek közül fennmaradt az egykori Arzenál (18. sz. első fele), a kereskedői udvar (1857), a kereskedői sor és néhány tekintélyes, téglaépítésű kereskedői ház. 

A városban 1899-ben, Puskin születésének centenáriumán múzeumot alapítottak, és ugyanabban az évben egy régészeti múzeum is nyílt. 1918-ban a két múzeumot egyesítették, az új intézményt a költőről nevezték el, 1922-ben helytörténeti múzeummá nyilvánították.
Cserdiny szomorú nevezetessége, hogy 1934-ben itt töltötte száműzetése idejét Oszip Mandelstam író.

Jegyzetek

Források 

 

A Permi határterület települései
Cserdiny ( ) város Oroszország Permi határterületén , a Cserdinyi járás székhelye . Régi nagy jelentőségét a században végleg elvesztette . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület északkeleti részén , Permtől kb.km -re , a Kolva ( a Visera mellékfolyója ) jobb partján terül el . Az ősi város az Északi-Urál előterében , a két folyó találkozásátólkm-re alakult ki . A legközelebbi vasútállomás akm-re délre fekvő Szolikamszk , a Perm–Szolikamszk vasútvonal végpontja . Földrajz Éghajlat Története A mai város helyén a században komi-permják település volt . A komi-permjak чер szó jelentése 'mellékfolyó' ; a дын jelentése 'torkolat' , cserdiny jelentése tehát : 'mellékfolyó torkolata' . Írott forrás előszörben említi mint Perm Velikaja ( Nagy-Perm ) fővárosát.ben kolostort alapítottak , melyig állt fenn.ben III. Iván moszkvai nagyfejedelem seregei elfoglalták , és a moszkvai orosz állam része lett . Az Urál vidékén elsőként, ben városi rangot kapott . Ekkor kezdődött a kreml építése , mely a század elejéig állt . Itt volt a kiindulópontja az Urálon át Nyugat-Szibériába vezető ősi kereskedelmi útvonalnak ( Cserdinyszkij trakt ) .ban egy másik , kedvezőbb szibériai útvonalat nyitottak ; a délebbre fekvő sófőző telepek terjedése és Szolikamszk gyors fejlődése miatt a század elejére Cserdiny elvesztette „ stratégiai” jelentőségét . 1781-től városi rangban a Cserdinyi ujezd székhelye volt.ben egy tűzvész során a város csaknem teljesen leégett . Az újjáépítés után , a század folyamán is jelentős kereskedelmi központ maradt , de az ipari fejlődés és a kiépülő vasúti közlekedés elkerülte.ben a Cserdinyi járás székhelye lett . A történelmi város A város hét , árkokkal elválasztott dombra épült , a legmagasabb dombon egykori komi-permják erődítmények nyomai láthatók : az egyik a , a másik a századból származik . Egy délkeleti dombra építették a században a kremlt ( a századig állt fenn ) , egy másik dombon áll a város legrégebbi fennmaradt temploma . A században a városközpont az egykori kremltől északnyugatra , a mai Szobornaja ( Székesegyház- ) térre helyeződött át . Evangelista Szent Jánosnak szentelt templom ( cerkov Ioanna Bogoszlova ) . Azben alapított kolostor temploma , az Urál első téglaépítésű épülete volt . Ezt a templomot a szovjet korszakban csak1947 között tartották zárva , egyébként végig működött . Feltámadás-székesegyház ( Voszkreszenszkij szobor) .1754-ben épült ; az ötkupolás templomben kiégett , a következő évben felújították és újra felszentelték . Megváltó színeváltozása-templom ( Szpaszo-Preobrazsenszkaja cerkov , Úr megjelenése-templom ( Vízkereszt ) ( Bogojavlenszkaja cerkov, 1761 ) . Istenanya elszenderedése-templom ( Uszpenszkaja cerkov , A polgári épületek közül fennmaradt az egykori Arzenál sz. első fele ) , a kereskedői udvar a kereskedői sor és néhány tekintélyes , téglaépítésű kereskedői ház . A városbanben , Puskin születésének centenáriumán múzeumot alapítottak , és ugyanabban az évben egy régészeti múzeum is nyílt.ban a két múzeumot egyesítették , az új intézményt a költőről nevezték el, ben helytörténeti múzeummá nyilvánították . Cserdiny szomorú nevezetessége , hogyben itt töltötte száműzetése idejét Oszip Mandelstam író . Jegyzetek Források A Permi határterület települései