Jakucs László-barlang
A Jakucs László-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park területén lévő Balatonedericsen található. Jakucs Lászlóról nevezték el. A Keszthelyi-fennsík négy fokozottan védett barlangja közül az egyik, a Csodabogyós-barlang, a Döme-barlang és a Kessler Hubert-barlang mellett.

Leírás 

A Szabad-hegy déli oldalán, egy körülbelül 20 méter átmérőjű bemélyedés alján van a bejárata. Ez a mélyedés a GN-töbör, amely a terület második legnagyobb töbre. A bejáratánál egy információs tábla található. A bejárata körülbelül 2×2 méteres, mesterségesen bontott, négyszög alakú és a tengelyiránya függőleges.

Felső triász edericsi mészkőben keletkezett. A bejárat közeli részén a dolomit is megjelenik. A barlang két szintre osztható, egy felső, termes szintre és egy alsó, hasadékos szintre. A járatai a bejárattól északra helyezkednek el. A végpont közelében nagyon jó megtartású mészalga telep van. Cseppkőképződmények is előfordulnak benne (visszaoldott szalmacseppkövek és cseppkőkéreg). A barlang száraz, szinte poros. A Nagy-terem nevű része majdnem 100 m² alapterületű. A vízszintes kiterjedése 42 méter.

Országos viszonylatban is kiemelkedő értéket képvisel a fosszilis cseppkőbekérgezések nagyméretű, átkalcitosodott, lemezes szerkezetű tömbjei miatt. Ugyancsak értékes a kőzetlisztes üledékben megőrződött laminites szerkezet. Egyedülálló maradványnak számítanak a szubfosszilis fatörzsek és a sok nagyméretű gerinces csont, melyek a barlang beomlásakor kerülhettek ide. Régészeti szempontból figyelemre méltóak az újonnan előkerült, valószínűleg bronzkori cseréptöredékek. A barlangban talált mocsári teknős páncél (benne tojással) azért érdekes, mert a Balaton körülbelül egy kilométerre van a barlangtól és a barlang bejárata a Balaton vízszintjétől körülbelül 100 méterrel magasabban nyílik, egy száraz hegyoldalban. A csontok nagy része a Laczkó Dezső Múzeumba került. A lezárt barlang a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogatható.

A barlang neve régen GN-töbör (John 2004) volt. A GN a gigantikusan nagy rövidítése. A Styx Barlangkutató Csoport tagjai még 2001-ben ígéretet tettek arra, hogyha a kutatási eredmények megfelelően alakulnak, akkor a töbör nevét megváltoztatják és Jakucs Lászlóról nevezik el.

Kutatástörténet 

2001 nyarán a Styx Barlangkutató Csoport kezdte el a GN-töbör feltáró kutatását. 2002-ben a kutatás cseppkőtörmelékes kitöltésben folyt. 2003. augusztus 22-én Eszterhás István rajzolta meg a töbör alaprajzi térképét. 2003. augusztus 23-án pedig a kutatógödör alaprajzi és hosszmetszeti térképét. 2003 novemberében sikerült a csoport barlangkutatóinak bejutni a barlangba. Először John Szilárd látta meg a kutatóaknából a barlangot. A Nagy-terem és az Örvény-folyosó első bejárói Balogh Viktória, Bán Balázs, Bán Tamás, Bujtás Gábor, Góczán Ferencné, Györe Sándor, John Szilárd és Németh Sándor voltak.

A terem omladékában egy mocsári teknős páncélját, benne tojással, találták meg, valamint több helyen bukkantak szarvasmarha alkatú, tülkös állattól, ragadozóktól és kis rágcsálóktól származó csontokra. A Csontos-ág, Alsó-csontos-terem és Felső-csontos-terem első bejárói Bán Balázs, Bán Tamás, John Szilárd és Németh Sándor voltak. Az Alsó-átjáróba először John Szilárd jutott be. A csoport felmérte az első részét, amelynek alapján Bán Balázs szerkesztett egy hosszmetszeti barlangtérképet 2003. december 30-án.

2004-ben készült el új alaprajzi barlangtérképe, hosszmetszeti barlangtérképe és keresztmetszetei a Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége és a Styx Barlangkutató Csoport munkájának eredményeként. A barlang felmérését Bán Balázs, Bán Tamás, John Szilárd, Nagy Tibor, Ölvegi István és Schäfer István Zsolt végezték. A barlangtérképet Bán Balázs szerkesztette és Schäfer István Zsolt rajzolta. Hossza ekkor 153,9 méter és mélysége 24,5 méter volt.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Keszthelyi-hegységben található Jakucs László-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Jakucs László-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védetté nyilvánítását gazdag oldásos formakincse és szubrecens gerinces maradványai indokolták. A 2006. évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett, hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Jakucs László-barlang fokozottan védett barlang lett.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Jakucs László-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Jakucs László-barlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Jakucs László-barlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Jakucs László-barlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Futó János: Gerinces állatok bakonyi barlangokban. In: Schäfer István Zsolt szerk.: A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve, 2002–2003. Veszprém, 2005. 71. old.
 Futó János – Zentai Zoltán: Földtani és geomorfológiai megfigyelések a Jakucs László-barlangban (Keszthelyi-hegység). Kézirat, 2006. Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság, Csopak (Előadásként elhangzott a szombathelyi Karsztfejlődés konferencián.)
 Futó János: A Jakucs László-barlang állapotfelvétele. Kézirat, 2008. 16 oldal. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 John Szilárd: A GN-töbör. Új barlang Balatonedericsen. Mount Everest, 2004. (4. évf.) május. (4. sz.) 22–24. old.
 John Szilárd – Bán Balázs: A Jakucs László-barlang feltárása. In: Schäfer István Zsolt szerk.: A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve, 2002–2003. Veszprém, 2005. 33–38. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Schäfer István Zsolt szerk.: A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve, 2002–2003. Veszprém, 2005. 2 fénykép a belső borítón.
 Takácsné Bolner Katalin: Jogszabályi változások. MKBT Tájékoztató, 2006. január–február. 18. old.

További információk 

 Barlangvadászat a Keszthelyi-hegységben – A Jakucs és a Döme barlang keresése
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon
Balaton
A Jakucs László-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Balaton-felvidéki Nemzeti Park területén lévő Balatonedericsen található . Jakucs Lászlóról nevezték el . A Keszthelyi-fennsík négy fokozottan védett barlangja közül az egyik , a Csodabogyós-barlang , a Döme-barlang és a Kessler Hubert-barlang mellett . Leírás A Szabad-hegy déli oldalán , egy körülbelülméter átmérőjű bemélyedés alján van a bejárata . Ez a mélyedés a GN-töbör , amely a terület második legnagyobb töbre . A bejáratánál egy információs tábla található . A bejárata körülbelül2 méteres , mesterségesen bontott , négyszög alakú és a tengelyiránya függőleges . Felső triász edericsi mészkőben keletkezett . A bejárat közeli részén a dolomit is megjelenik . A barlang két szintre osztható , egy felső , termes szintre és egy alsó , hasadékos szintre . A járatai a bejárattól északra helyezkednek el . A végpont közelében nagyon jó megtartású mészalga telep van . Cseppkőképződmények is előfordulnak benne ( visszaoldott szalmacseppkövek és cseppkőkéreg ) . A barlang száraz , szinte poros . A Nagy-terem nevű része majdnemm² alapterületű . A vízszintes kiterjedéseméter . Országos viszonylatban is kiemelkedő értéket képvisel a fosszilis cseppkőbekérgezések nagyméretű , átkalcitosodott , lemezes szerkezetű tömbjei miatt . Ugyancsak értékes a kőzetlisztes üledékben megőrződött laminites szerkezet . Egyedülálló maradványnak számítanak a szubfosszilis fatörzsek és a sok nagyméretű gerinces csont , melyek a barlang beomlásakor kerülhettek ide . Régészeti szempontból figyelemre méltóak az újonnan előkerült , valószínűleg bronzkori cseréptöredékek . A barlangban talált mocsári teknős páncél ( benne tojással ) azért érdekes , mert a Balaton körülbelül egy kilométerre van a barlangtól és a barlang bejárata a Balaton vízszintjétől körülbelülméterrel magasabban nyílik , egy száraz hegyoldalban . A csontok nagy része a Laczkó Dezső Múzeumba került . A lezárt barlang a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével látogatható . A barlang neve régen GN-töbör ( Johnvolt . A GN a gigantikusan nagy rövidítése . A Styx Barlangkutató Csoport tagjai mégben ígéretet tettek arra , hogyha a kutatási eredmények megfelelően alakulnak , akkor a töbör nevét megváltoztatják és Jakucs Lászlóról nevezik el . Kutatástörténet 2001 nyarán a Styx Barlangkutató Csoport kezdte el a GN-töbör feltáró kutatását.ben a kutatás cseppkőtörmelékes kitöltésben folyt. augusztusén Eszterhás István rajzolta meg a töbör alaprajzi térképét. augusztusán pedig a kutatógödör alaprajzi és hosszmetszeti térképét.novemberében sikerült a csoport barlangkutatóinak bejutni a barlangba . Először John Szilárd látta meg a kutatóaknából a barlangot . A Nagy-terem és az Örvény-folyosó első bejárói Balogh Viktória, Bán Balázs , Bán Tamás , Bujtás Gábor , Góczán Ferencné , Györe Sándor , John Szilárd és Németh Sándor voltak . A terem omladékában egy mocsári teknős páncélját , benne tojással , találták meg , valamint több helyen bukkantak szarvasmarha alkatú , tülkös állattól , ragadozóktól és kis rágcsálóktól származó csontokra . A Csontos-ág , Alsó-csontos-terem és Felső-csontos-terem első bejárói Bán Balázs , Bán Tamás , John Szilárd és Németh Sándor voltak . Az Alsó-átjáróba először John Szilárd jutott be . A csoport felmérte az első részét , amelynek alapján Bán Balázs szerkesztett egy hosszmetszeti barlangtérképet decemberán . 2004-ben készült el új alaprajzi barlangtérképe , hosszmetszeti barlangtérképe és keresztmetszetei a Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége és a Styx Barlangkutató Csoport munkájának eredményeként . A barlang felmérését Bán Balázs , Bán Tamás , John Szilárd , Nagy Tibor , Ölvegi István és Schäfer István Zsolt végezték . A barlangtérképet Bán Balázs szerkesztette és Schäfer István Zsolt rajzolta . Hossza ekkor9 méter és mélysége5 méter volt . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Keszthelyi-hegységben található Jakucs László-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Jakucs László-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védetté nyilvánítását gazdag oldásos formakincse és szubrecens gerinces maradványai indokolták . A évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett , hogy a Bakony hegységben elhelyezkedő Jakucs László-barlang fokozottan védett barlang lett . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Jakucs László-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Jakucs László-barlang ( Keszthelyi-hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Jakucs László-barlang ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Jakucs László-barlang ( Keszthelyi-hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Futó János : Gerinces állatok bakonyi barlangokban . In : Schäfer István Zsolt szerk . : A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve,2003. Veszprém , old . Futó János – Zentai Zoltán : Földtani és geomorfológiai megfigyelések a Jakucs László-barlangban ( Keszthelyi-hegység ) . Kézirat , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság , Csopak ( Előadásként elhangzott a szombathelyi Karsztfejlődés konferencián . ) Futó János : A Jakucs László-barlang állapotfelvétele . Kézirat, oldal . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . John Szilárd : A GN-töbör . Új barlang Balatonedericsen . Mount Everest , évf. ) május. sz.) 24. old . John Szilárd – Bán Balázs : A Jakucs László-barlang feltárása . In : Schäfer István Zsolt szerk . : A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve,2003. Veszprém,38. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Schäfer István Zsolt szerk . : A Bakonyi Barlangkutató Egyesületek Szövetsége évkönyve,2003. Veszprém, fénykép a belső borítón . Takácsné Bolner Katalin : Jogszabályi változások . MKBT Tájékoztató , január–február. old . További információk Barlangvadászat a Keszthelyi-hegységben – A Jakucs és a Döme barlang keresése Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon Balaton