Voštane
Voštane falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 40, közúton 64 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 22, közúton 35 km-re délkeletre, községközpontjától 23 km-re északkeletre a dalmát Zagora területén, a Kamešnica-hegység magasan fekvő déli lejtőin, a bosnyák határ mellett fekszik.

Története 
A magasan fekvő hegyvidéki területen már az ókorban letelepedtek az illír pásztorok. Az illírek egyik ősi várának maradványai ma is látszanak Voštane felett. A vidék a középkorban is lakott maradt, erről mesélnek az itt is megtalálható középkori sírkövek. A török 1513 körül szállta meg e területet. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követően 1718-ban történt meg, mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg. A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. Az első írásos emlék az itt élő lakosságról a 17. század végéről származik, amikor Marino Antonio Cavalli velencei kormányzó megengedi Nikola Akrapénak egy a korábban Atlagić livnoi bég tulajdonában volt földterület megművelését. A falu kezdetben az tijarci plébániához tartozott. Lelki szolgálatukat a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el. 1750-ben az egyházlátogatáskor az érseket képviselő Candido kanonok (Bizza érsek Otokon maradt) Voštanét is meglátogatta. A Jézus neve tiszteletére szentelt kis templomról azt írja, hogy oltárképe nincs, az épület náddal fedett, szilárd alapozása nincs és a nedvesség behatolt a falakba. Bár lakói többször kérték, a falu csak 1780-ban kapott a tijarci plébániának alárendelt önálló káplánt. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1849-ben érseki rendelettel megalapították a vodšanei plébániát, melyhez a szomszédos Rožét is hozzá csatolták. A 19. században Voštanén felépült a plébániaház. A településnek 1857-ben 434, 1910-ben 599 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett, de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. 1944. március 28-án és 29-én a németek és a támogatásukat élvező knini csetnikek megtorlásul Rože és Voštane 508 lakosát mészárolták le. A háború alatti német megtorlásoknak összesen 1500, a Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. Az 1960-as évektől lakossága tömegesen vándorolt ki, a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek mindössze 42 állandó lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Jézus Legszentebb Neve tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1935-ben faragott kövekből épült. A homlokzat felett piramisban végződő harangtorony magasodik tetején kőkereszttel. A torony négy oldalán a harangok szintjén egy-egy nagyméretű, ívelt nyílás látható. A főbejárat a harangtorony lábánál található. A homlokzatot három kis ívelt ablak és egy körablak díszíti, a hajó falán pedig két nagyobb ívelt ablak között egy körablak an elhelyezve. A templomot az 1980-as években megújították. A szentélyben áll a kőoltár az ambóval és a keresztelőmedencével. 
Az 1944-es áldozatok emlékkápolnáját az ötvenedik évfordulón, 1994-ben építették a faluból elszármazottak adományaiból. A kápolna felett nagy kőkereszt áll.
A település felett az illírek ókori várának maradványai találhatók.
A falu felett a Mašotának nevezett helyen ahol forrás is található Tomislav király idejéből származó középkori sírkövek találhatók.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Trilj város hivatalos oldala 
Trilj turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Voštane falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Triljhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re északkeletre a dalmát Zagora területén , a Kamešnica-hegység magasan fekvő déli lejtőin , a bosnyák határ mellett fekszik . Története A magasan fekvő hegyvidéki területen már az ókorban letelepedtek az illír pásztorok . Az illírek egyik ősi várának maradványai ma is látszanak Voštane felett . A vidék a középkorban is lakott maradt , erről mesélnek az itt is megtalálható középkori sírkövek . A törökkörül szállta meg e területet . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békét követőenban történt meg , mely az új határt a Kamešnica-hegységnél húzta meg . A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben telepítették be Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal . Az első írásos emlék az itt élő lakosságról a század végéről származik , amikor Marino Antonio Cavalli velencei kormányzó megengedi Nikola Akrapénak egy a korábban Atlagić livnoi bég tulajdonában volt földterület megművelését . A falu kezdetben az tijarci plébániához tartozott . Lelki szolgálatukat a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el.ben az egyházlátogatáskor az érseket képviselő Candido kanonok ( Bizza érsek Otokon maradt ) Voštanét is meglátogatta . A Jézus neve tiszteletére szentelt kis templomról azt írja , hogy oltárképe nincs , az épület náddal fedett , szilárd alapozása nincs és a nedvesség behatolt a falakba . Bár lakói többször kérték , a falu csakban kapott a tijarci plébániának alárendelt önálló káplánt . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.ben érseki rendelettel megalapították a vodšanei plébániát , melyhez a szomszédos Rožét is hozzá csatolták . A században Voštanén felépült a plébániaház . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része lett , de lakói közül sokan vettek részt a partizánharcokban. márciusán ésén a németek és a támogatásukat élvező knini csetnikek megtorlásul Rože és Voštanelakosát mészárolták le . A háború alatti német megtorlásoknak összesen a Kamešnica alján fekvő falvakból származó lakos esett áldozatául . A háború után a szocialista Jugoszláviához került . Azas évektől lakossága tömegesen vándorolt ki , a megmaradt idős emberek pedig idővel kihaltak.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településnek mindösszeállandó lakosa volt . Lakosság Nevezetességei Jézus Legszentebb Neve tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaben faragott kövekből épült . A homlokzat felett piramisban végződő harangtorony magasodik tetején kőkereszttel . A torony négy oldalán a harangok szintjén egy-egy nagyméretű , ívelt nyílás látható . A főbejárat a harangtorony lábánál található . A homlokzatot három kis ívelt ablak és egy körablak díszíti , a hajó falán pedig két nagyobb ívelt ablak között egy körablak an elhelyezve . A templomot azas években megújították . A szentélyben áll a kőoltár az ambóval és a keresztelőmedencével . Azes áldozatok emlékkápolnáját az ötvenedik évfordulón, ben építették a faluból elszármazottak adományaiból . A kápolna felett nagy kőkereszt áll . A település felett az illírek ókori várának maradványai találhatók . A falu felett a Mašotának nevezett helyen ahol forrás is található Tomislav király idejéből származó középkori sírkövek találhatók . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Trilj város hivatalos oldala Trilj turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései