Radéczy István
Radéczy (Radbezy, Rádeczy, Radetius) István (fl. 1555–†1586. február 4.), 1568-tól a Magyar Kamara elnöke, 1572-től egri püspök, 1573-tól királyi helytartó.

Élete 
A családja eredete a jelenlegi feltárt források alapján ismeretlen. Unokahúga Radéczy Ilona, akinek az első férje nemes Pesthy János, majd a második férje csömötei Chemethey István (fl. 1570–1607), Vas vármegye alispánja, követe, földbirtokos volt.

Pappá szentelése után nyitrai kanonok és szalkai apát, majd 1555-től esztergomi kanonok. 1559-ben I. Ferdinánd magyar király a török elleni segítség ügyében a pápához küldte Romába követként és a szkalkai apátságot adományozta neki. Ugyanebben az időben pártfogója, Oláh Miklós érsek esztergomi kanonokká, utóbb a káptalan nagyprépostjává nevezte ki. 1567-től 1572-ig a király által kinevezett váradi püspök és királyi tanácsos volt. Püspöki székhelyét azonban nem foglalhatta el és ezért 1568-ban megkapta a pozsonyi prépostság javadalmait. Ettől fogva haláláig a magyar kamara elnökségét is betöltötte. 1572 júliusától egri püspök volt, majd 1573 szeptemberétől Verancsics Antal érseket követte a királyi helytartói hivatalban.

Források

További irodalom 

 Kárpáthy-Kravjánszky Mór: Rudolf uralkodásának első tíz éve (Bp., 1933)
 Ember Győző: Az újkori magyar közigazgatás története (Budapest, 1946)
 Csehy Zoltán: Radéczy István, a költő. Irodalomtörténeti Közlemények, 115. (2011.) 2. szám, 217–224.
 Barlay Ödön Szabolcs: Radéczy püspök híres hársfája. Egy négyszáz évvel ezelőtti irodalmi kör. Vigília, 1976. év, 41. évfolyam, 11. szám, 744–748. o.

1586-ban elhunyt személyek
Egri püspökök
Váradi püspökök
Heves és Külső-Szolnok vármegye főispánjai
Radéczy ( Radbezy , Rádeczy , Radetius ) István ( fl.†1586 . február) ,tól a Magyar Kamara elnöke,től egri püspök,tól királyi helytartó . Élete A családja eredete a jelenlegi feltárt források alapján ismeretlen . Unokahúga Radéczy Ilona , akinek az első férje nemes Pesthy János , majd a második férje csömötei Chemethey István ( fl.1607 ) , Vas vármegye alispánja , követe , földbirtokos volt . Pappá szentelése után nyitrai kanonok és szalkai apát , majdtől esztergomi kanonok.ben I. Ferdinánd magyar király a török elleni segítség ügyében a pápához küldte Romába követként és a szkalkai apátságot adományozta neki . Ugyanebben az időben pártfogója , Oláh Miklós érsek esztergomi kanonokká , utóbb a káptalan nagyprépostjává nevezte ki.tőlig a király által kinevezett váradi püspök és királyi tanácsos volt . Püspöki székhelyét azonban nem foglalhatta el és ezértban megkapta a pozsonyi prépostság javadalmait . Ettől fogva haláláig a magyar kamara elnökségét is betöltötte.júliusától egri püspök volt , majdszeptemberétől Verancsics Antal érseket követte a királyi helytartói hivatalban . Források További irodalom Kárpáthy-Kravjánszky Mór : Rudolf uralkodásának első tíz éve ( Bp. , Ember Győző : Az újkori magyar közigazgatás története ( Budapest , Csehy Zoltán : Radéczy István , a költő . Irodalomtörténeti Közlemények , ) szám,224 . Barlay Ödön Szabolcs : Radéczy püspök híres hársfája . Egy négyszáz évvel ezelőtti irodalmi kör . Vigília , év , évfolyam , szám,748. o . 1586-ban elhunyt személyek Egri püspökök Váradi püspökök Heves és Külső-Szolnok vármegye főispánjai