Oláh Károly (újságíró)
Tokaji és nánási Oláh Károly (Debrecen, 1826. május 24. – Budapest, 1875. október 30.) ügyvéd, újságíró, politikus.

Élete

Oláh Gábor (a család a XVII. században költözött Zemplén vármegyéből Debrecenbe) és Fehértói Sára fia. Debrecenben született, ahol közép- és felső iskoláit kitünő sikerrel végezte; ezután Debrecen részéről a pozsonyi országgyűlésre kiskövetnek küldetett. Később Bihar vármegye aljegyzője lett. Az 1848-1849. évi szabadságharcban mint nemzetőri hadnagy vett részt. A szabadságharc után sok üldöztetésnek volt kitéve. Az ügyvédi vizsga letétele után ügyvédi irodát nyitott Debrecenben. 1869. július 1-jén alapította a Debrecen című Tisza-párti politikai lapot, melyet 1874. decemberéig szerkesztett; Borostyáni Nándort, a lapnak harctéri tudósítóját, saját költségén küldte ki. 1875. január 1-jén Budapestre tette át lakását és szerkesztette Csávolszky Lajossal és Szederkényi Nándorral az Egyetértést.

Költeményeket írt a Csokonai Lapokba (1850.), a Hölgyfutárba (1851, 1853), a Debreczeni Emlénybe (1860), a Debreczeni Közlönybe (1860); a Hortobágyba (1864. 1. sz. Csokonai szobra ügyében), a Csokonai Albumba (1861. költ.) és az Alföldi Hirlapba (1867).

Munkái

 Boldogfalva és a Karácsondiak. Költői beszély XII énekben. Debreczen, 1858.
 Kazinczy Ferencz emléke. Debreczen, 1859. okt. 27. (Költemény).
 Száz darab költemény. Debreczen, 1861. (Ebben Boldogfalva 2. kiadásban.)

Szerkesztette a Csokonai Lapokat 1850. Orbán Petővel együtt és a Debreczeni Emlékfüzér Széchenyi István sírjára c. munkát, melynek tiszta jövedelme a Széchenyi-szoborra fordíttatott, 1860-ban. (Ebben az Előszót és Széchenyi István halálára c. költeményt írta).

Színművei kéziratban: Vígkedvű Mihály, versben írt tragédia, Ki kell költözni (előadattak a debreczeni színházban); Az utolsó ítélet, vagy ma vesz el a világ, bohózat 3 felvonásban, Bauer Adolf után fordította. (Előadták Kassán, 1863. február 14.).

Társszerkesztője volt a Csokonai Lapok című szépirodalmi közlönynek 1850. július 3-tól július 10-ig (Orbán Petővel) Debrecenben.

Jegyzetek

Források

További információk

 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar jogászok
Magyar újságírók
Debreceniek
1826-ban született személyek
1875-ben elhunyt személyek
Tokaji és nánási Oláh Károly ( Debrecen , május – Budapest , október ) ügyvéd , újságíró , politikus . Élete Oláh Gábor ( a család a XVII. században költözött Zemplén vármegyéből Debrecenbe ) és Fehértói Sára fia . Debrecenben született , ahol közép- és felső iskoláit kitünő sikerrel végezte ; ezután Debrecen részéről a pozsonyi országgyűlésre kiskövetnek küldetett . Később Bihar vármegye aljegyzője lett . Az évi szabadságharcban mint nemzetőri hadnagy vett részt . A szabadságharc után sok üldöztetésnek volt kitéve . Az ügyvédi vizsga letétele után ügyvédi irodát nyitott Debrecenben. júliusjén alapította a Debrecen című Tisza-párti politikai lapot , melyet decemberéig szerkesztett ; Borostyáni Nándort , a lapnak harctéri tudósítóját , saját költségén küldte ki. januárjén Budapestre tette át lakását és szerkesztette Csávolszky Lajossal és Szederkényi Nándorral az Egyetértést . Költeményeket írt a Csokonai Lapokba ) , a Hölgyfutárba a Debreczeni Emlénybe a Debreczeni Közlönybe a Hortobágyba sz . Csokonai szobra ügyében ) , a Csokonai Albumba költ . ) és az Alföldi Hirlapba Munkái Boldogfalva és a Karácsondiak . Költői beszély XII énekben . Debreczen , Kazinczy Ferencz emléke . Debreczen , okt . ( Költemény ) . Száz darab költemény . Debreczen , ( Ebben Boldogfalva kiadásban . ) Szerkesztette a Csokonai Lapokat Orbán Petővel együtt és a Debreczeni Emlékfüzér Széchenyi István sírjára c. munkát , melynek tiszta jövedelme a Széchenyi-szoborra fordíttatott, ban . ( Ebben az Előszót és Széchenyi István halálára c. költeményt írta ) . Színművei kéziratban : Vígkedvű Mihály , versben írt tragédia , Ki kell költözni ( előadattak a debreczeni színházban ) ; Az utolsó ítélet , vagy ma vesz el a világ , bohózatfelvonásban , Bauer Adolf után fordította . ( Előadták Kassán , február ) . Társszerkesztője volt a Csokonai Lapok című szépirodalmi közlönynek júliustól júliusig ( Orbán Petővel ) Debrecenben . Jegyzetek Források További információk Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar jogászok Magyar újságírók Debreceniek 1826-ban született személyek 1875-ben elhunyt személyek