Bajkalszk
Bajkalszk () város Kelet-Szibériában, Oroszország Irkutszki területén, a Szljugyankai járásban. A Bajkál-tó partján épült település nagy cellulóz- és papíripari kombinátjáról (volt) híres, mely a tó legnagyobb szennyező forrásának számított.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Az Irkutszki terület déli részén, Irkutszktól kb. 150 km-re, a járási székhelytől 35 km-re, 460 m tengerszint feletti magasságban fekszik. A város és az ipari zóna a Bajkál délkeleti partjának sík platóján, a Hamar-Daban-hegység lábánál épült, ahol két kis hegyi folyó ömlik a tóba. 

Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal Irkutszk–Ulan-Ude közötti szakaszán. Irkutszkkal és Szljugyanka járási székhellyel autóút köti össze.

Szeizmikusan aktív területen épült, legutóbb 2008-ban pattant ki erősebb földrengés a térségben. Ezért nagyrészt egyemeletes faházakból és kétemeletes téglaépítésű, illetve panelházakból áll.

Éghajlata 
A Bajkál közelsége miatt éghajlata télen enyhébb, nyáron kevésbé forró, mint általában az Irkutszki terület városaiban. A levegő évi középhőmérséklete –0,8 °C. A januári középhőmérséklet –17,9 °C, a júliusi 15,9 °C, (még az eddig mért maximum sem haladta meg a 30 °C-t). A fagymentes időszak átlagosan 135 napig tart. Viszonylag sok, éves átlagban 770 mm csapadékot kap, ennek 65%-a a nyári hónapokban esik.

Története 
Az 1950-es évek végén a hadiipar (a repülés- és rakétatechnika) fejlesztése megkövetelte a különleges minőségű cellulóz termelését. Gyártásához nagy mennyiségben a lehető legtisztább vízre és megfelelő minőségű fa alapanyagra van szükség. Többek között ezért választották a gyártás helyéül a Bajkál partvidékét.

A szovjet korszakban épült sok városhoz hasonlóan Bajkalszk is úgynevezett monováros. Keletkezése és fejlődése összefonódott egyetlen iparvállalat, a cellulózgyár (később cellulóz- és papíripari kombinát) történetével. 1961-ben a kombinát építőinek településeként jött létre és a cellulóztermelés beindításakor, 1966-ban kapott városi rangot. A gyár biztosította a vízellátást, hőerőműve a várost is ellátta meleg vízzel, elektromos- és hőenergiával. A nagyratörő eredeti tervek a mainál jóval nagyobb, 300 ezer lélekszámú iparváros kiépítésével számoltak.

A kombinát működését sok támadás érte a környezetszennyező technológia miatt. Egy idő után bizonyossá vált a tóba engedett nagy mennyiségű ipari szennyvíz különösen mérgező hatása. A környezetvédők szempontjai azonban sokáig másodlagosak maradtak.

A 21. században 
A korábban már részvénytársasággá átalakult kombinát pénzügyi helyzete 2008-ban megrendült. Csökkentették a dolgozók létszámát, a termelést leállították, majd 2010 nyarán újraindították. 

2012. februárban a központi kormány elhatározta a tó élővilágát veszélyeztető kombinát bezárását. A termelést 2013 szeptember leállították, a gyárat az év végén hivatalosan bezárták. Közel ezer elbocsátott dolgozó sorsán kívül kb. 6 millió tonna hulladék problémája is megoldásra várt. A széntüzelésű hőerőmű a város tulajdonába került, de újabb gondot jelentett a környezetet szennyező működése.

Jegyzetek

Források 

Az Irkutszki terület települései
Bajkalszk ( ) város Kelet-Szibériában , Oroszország Irkutszki területén , a Szljugyankai járásban . A Bajkál-tó partján épült település nagy cellulóz- és papíripari kombinátjáról ( volt ) híres , mely a tó legnagyobb szennyező forrásának számított . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Az Irkutszki terület déli részén , Irkutszktól kb.km -re , a járási székhelytőlkm-re,m tengerszint feletti magasságban fekszik . A város és az ipari zóna a Bajkál délkeleti partjának sík platóján , a Hamar-Daban-hegység lábánál épült , ahol két kis hegyi folyó ömlik a tóba . Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal Irkutszk–Ulan-Ude közötti szakaszán . Irkutszkkal és Szljugyanka járási székhellyel autóút köti össze . Szeizmikusan aktív területen épült , legutóbbban pattant ki erősebb földrengés a térségben . Ezért nagyrészt egyemeletes faházakból és kétemeletes téglaépítésű , illetve panelházakból áll . Éghajlata A Bajkál közelsége miatt éghajlata télen enyhébb , nyáron kevésbé forró , mint általában az Irkutszki terület városaiban . A levegő évi középhőmérséklete –0,8 °C. A januári középhőmérséklet –17,9 °C , a júliusi9 °C , ( még az eddig mért maximum sem haladta meg a°C-t ) . A fagymentes időszak átlagosannapig tart . Viszonylag sok , éves átlagbanmm csapadékot kap , ennek-a a nyári hónapokban esik . Története Azes évek végén a hadiipar ( a repülés- és rakétatechnika ) fejlesztése megkövetelte a különleges minőségű cellulóz termelését . Gyártásához nagy mennyiségben a lehető legtisztább vízre és megfelelő minőségű fa alapanyagra van szükség . Többek között ezért választották a gyártás helyéül a Bajkál partvidékét . A szovjet korszakban épült sok városhoz hasonlóan Bajkalszk is úgynevezett monováros . Keletkezése és fejlődése összefonódott egyetlen iparvállalat , a cellulózgyár ( később cellulóz- és papíripari kombinát ) történetével.ben a kombinát építőinek településeként jött létre és a cellulóztermelés beindításakor, ban kapott városi rangot . A gyár biztosította a vízellátást , hőerőműve a várost is ellátta meleg vízzel , elektromos- és hőenergiával . A nagyratörő eredeti tervek a mainál jóval nagyobb,ezer lélekszámú iparváros kiépítésével számoltak . A kombinát működését sok támadás érte a környezetszennyező technológia miatt . Egy idő után bizonyossá vált a tóba engedett nagy mennyiségű ipari szennyvíz különösen mérgező hatása . A környezetvédők szempontjai azonban sokáig másodlagosak maradtak . A században A korábban már részvénytársasággá átalakult kombinát pénzügyi helyzeteban megrendült . Csökkentették a dolgozók létszámát , a termelést leállították , majdnyarán újraindították . 2012. februárban a központi kormány elhatározta a tó élővilágát veszélyeztető kombinát bezárását . A termeléstszeptember leállították , a gyárat az év végén hivatalosan bezárták . Közel ezer elbocsátott dolgozó sorsán kívül kb.milli ó tonna hulladék problémája is megoldásra várt . A széntüzelésű hőerőmű a város tulajdonába került , de újabb gondot jelentett a környezetet szennyező működése . Jegyzetek Források Az Irkutszki terület települései