Altmelon
Altmelon osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Zwettli járásában. 2019 januárjában 849 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Altmelon Alsó-Ausztria Waldviertel régiójában fekszik az ún. waldvierteli felföldön. Legfontosabb folyóvizei az Arbesbach, a Fichtenbach, a Galgenbergbach, valamint az itt eredő Kleine Kamp. Legnagyobb állóvize a Klausteich. Az önkormányzat 11 településrészt és falut egyesít: Altmelon (296 lakos 2019-ben), Dietrichsbach (72), Dürnberg (0), Fichtenbach (52), Großpertenschlag (101), Kleinpertenschlag (135), Kronberg (45), Kronegg (63), Marchstein (19), Perwolfs (35) és Schwarzau (31). 

A környező önkormányzatok: északra Arbesbach, keletre Schönbach, délre Bärnkopf, délnyugatra Sankt Georgen am Walde, nyugatra Königswiesen (utóbbi kettő Felső-Ausztriában).

Története
Altmelont a befolyásos Kuenring-nemzetség alapította waldvierteli birtokán és Weitrából telepítettek ide parasztokat. Először 1259-ben említik. A falu ekkor Rappottenstein uradalmához tartozott. 1264-ben II. Heinrich von Kuenring-Weitra cisztercita apácakolostort alapított itt, amelyet azonban hamarosan átköltöztettek Neu-Amelonba, majd 1277-ben a Horn melletti Krugba. 

A 14. században a Dachsbergek egyesítették arbesbachi uradalmukkal, amikor megszerezték Rapottensteint. A 15. század elején a Starhembergek, majd a Hackelbergek szerezték meg; utóbbiak rosszul bántak jobbágyaikkal és sokan elmenekültek birtokaikról. 1674-ben Gundacker von Dietrichstein gróf vásárolta meg a falut. A reformáció után a település 1563 és 1630 között protestáns többségű volt; a katolikusak száma úgy lecsökkent, hogy egyesíteni kellett Altmelon és Arbesbach egyházközségeit, de így csak 50 hívő maradt, szemben az 525 protestánssal. 

A második világháború után, 1945-ben egy tűzvész elpusztította a templomot és tizenegy másik házat. A vízvezetéket 1959-ben, az elektromosságot 1961-ben vezették be Altmelonba.

1970-ben Altmelon és Großpertenschlag községek Pertenschlag-Melon néven egyesültek. 1985-ben az önkormányzatot mezővárosi rangra emelték és egyúttal a nevét Altmelonra változtatták.

Lakosság
Az altmeloni önkormányzat területén 2019 januárjában 849 fő élt. A lakosságszám a csúcspontját 1880-ban érte el 1340 fővel, azóta többé-kevésbé folyamatos csökkenés tapasztalható. 2017-ben a helybeliek 99,7%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,1% a régi (2004 előtti), 0,1% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 99,1%-a római katolikusnak, 0,5% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. 

A lakosság számának változása:

Látnivalók
a Szt. Jakab-plébániatemplom
az 1725-ből származó volt dietrichsbachi üveghuta, az ún. Wachtelhütte
a mezőgazdasági múzeum
a kovácsmúzeum

Jegyzetek

Források
Altmelon  Gedächtnis des Landes
A település honlapja
32519 – Altmelon. Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Altmelon osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Zwettli járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Altmelon Alsó-Ausztria Waldviertel régiójában fekszik az ún. waldvierteli felföldön . Legfontosabb folyóvizei az Arbesbach , a Fichtenbach , a Galgenbergbach , valamint az itt eredő Kleine Kamp. Legnagyobb állóvize a Klausteich . Az önkormányzattelepülésrészt és falut egyesít : Altmelonlakosben ) , Dietrichsbach Dürnberg Fichtenbach Großpertenschlag Kleinpertenschlag Kronberg Kronegg Marchstein Perwolfsés Schwarzau A környező önkormányzatok : északra Arbesbach , keletre Schönbach , délre Bärnkopf , délnyugatra Sankt Georgen am Walde , nyugatra Königswiesen ( utóbbi kettő Felső-Ausztriában ) . Története Altmelont a befolyásos Kuenring-nemzetség alapította waldvierteli birtokán és Weitrából telepítettek ide parasztokat . Előszörben említik . A falu ekkor Rappottenstein uradalmához tartozott.ben II. Heinrich von Kuenring-Weitra cisztercita apácakolostort alapított itt , amelyet azonban hamarosan átköltöztettek Neu-Amelonba , majdben a Horn melletti Krugba . A században a Dachsbergek egyesítették arbesbachi uradalmukkal , amikor megszerezték Rapottensteint . A század elején a Starhembergek , majd a Hackelbergek szerezték meg ; utóbbiak rosszul bántak jobbágyaikkal és sokan elmenekültek birtokaikról.ben Gundacker von Dietrichstein gróf vásárolta meg a falut . A reformáció után a településésközött protestáns többségű volt ; a katolikusak száma úgy lecsökkent , hogy egyesíteni kellett Altmelon és Arbesbach egyházközségeit , de így csakhívő maradt , szemben azprotestánssal . A második világháború után, ben egy tűzvész elpusztította a templomot és tizenegy másik házat . A vízvezetéketben , az elektromosságotben vezették be Altmelonba . 1970-ben Altmelon és Großpertenschlag községek Pertenschlag-Melon néven egyesültek.ben az önkormányzatot mezővárosi rangra emelték és egyúttal a nevét Altmelonra változtatták . Lakosság Az altmeloni önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszám a csúcspontjátban érte elfővel , azóta többé-kevésbé folyamatos csökkenés tapasztalható.ben a helybeliek7%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül1 % a régielőtti ) ,1 % az új EU-tagállamokból érkezett.ben a lakosok1%-a római katolikusnak,5 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . A lakosság számának változása : Látnivalók a Szt . Jakab-plébániatemplom azből származó volt dietrichsbachi üveghuta , az ún . Wachtelhütte a mezőgazdasági múzeum a kovácsmúzeum Jegyzetek Források Altmelon Gedächtnis des Landes A település honlapja 32519 – Altmelon . Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései