Perzsák
A perzsák () azon iráni népek közé tartoznak, akik anyanyelvként a perzsa nyelvet beszélik. Ők a mai Irán lakosságának mintegy 61–65%-át teszik ki.

Az Irán az „árja” szó többes száma és indoiráni népeket jelent. A mai Irán lakossága erős keveredés eredménye. 1935 előtt nyugaton Perzsia néven hívták az országot és állampolgárait hivatalosan perzsáknak nevezték.

A perzsákat – antropológiai sajátosságaikat tekintve – a középmagas termet, többé-kevésbé sötét bőrszín, sötét haj, barna vagy fekete szem jellemzi. (Ellentétben a szintén az iráni népek közé tartozó kurdokkal, akik között gyakoribb a magas termet, olykor kék szemű, szőke hajú típus is található köztük.)

A perzsa szó a „parsa” szóból származik és lovast jelent.

Nyelvük 
A perzsa nyelv (más néven: fárszi; perzsául: فارسی) az indoeurópai nyelvcsalád indoiráni ágán az iráni nyelvek csoportjába tartozik. Megkülönböztetünk óperzsa, középperzsa (pehlevi) és újperzsa nyelvet.

A mai modern perzsa valamely középperzsa nyelvjárásból alakult ki, azonban a középperzsa óperzsával való viszonya nem teljesen tisztázott. Az újperzsát Iránban első- vagy másodlagos nyelvként mintegy 70 millióan beszélik. A Kr. u. 7. században bekövetkezett arab hódítás következtében sok arab szó került a nyelvbe.

Történelem 

Az Iránt és India északi részét benépesítő indoiráni törzsek, amelyek magukat árjáknak nevezték, a Kr. e. 2. évezred közepén különültek el egymástól három nagy csoportra. Az indiai árják a Pandzsáb síkságán át behatoltak az indiai szubkontinensre; a médek az iráni fennsík északkeleti részén, a perzsák pedig a fennsík délnyugati lejtőin telepedtek le. 

A perzsa lovas nép volt, akárcsak a rokonaik, a médek, csak azoktól délebbre laktak: nem a mai Teherán környékén, hanem a Perzsa-öböl keleti partjai felett emelkedő hegyekben, fennsíkokon.

Az első perzsa törzsek a Kr. e. 9. században jelentek meg az Urmia-tótól délre fekvő területen. Később szálláshelyüket délebbre helyezték, ahol a terület korábbi urai, az elámiak már nem voltak elég erősek ahhoz, hogy megakadályozzák a perzsa letelepedést.

Az északabbra lakó médek a Kr. e. 8. században létrehoztak egy hatalmas birodalmat, aminek egyik vazallus tartománya lett Párszua, a médekkel rokon perzsák tartománya. 
 
Kabúdzsija (I. Kambüszész, a Perzsa Birodalmat létrehozó II. Kurus apja) egyesítette a médeket és perzsákat, amivel jelentős mértékben megnövelte a befolyását a térségben. 
A Méd Birodalom hódításaira alapozva II. Kurus perzsa király (II. Kürosz) vezetésével hozták létre az Óperzsa Birodalmat a Kr. e. 6. században. A médek ezután – részben – összeolvadtak a perzsákkal.

A Perzsa Birodalom bukása után (Kr. e. 333) a Kaszpi-tenger mellett élő pártusok hatalma érvényesült a mai Irán területén, felváltva Nagy Sándor utódait, a Szeleukidákat.

Jegyzetek

Források 
 A Föld országai: A világ népei, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 1965

Fordítás 

Iráni népek
A perzsák ( ) azon iráni népek közé tartoznak , akik anyanyelvként a perzsa nyelvet beszélik . Ők a mai Irán lakosságának mintegy65%-át teszik ki . Az Irán az „ árja” szó többes száma és indoiráni népeket jelent . A mai Irán lakossága erős keveredés eredménye.előtt nyugaton Perzsia néven hívták az országot és állampolgárait hivatalosan perzsáknak nevezték . A perzsákat – antropológiai sajátosságaikat tekintve – a középmagas termet , többé-kevésbé sötét bőrszín , sötét haj , barna vagy fekete szem jellemzi . ( Ellentétben a szintén az iráni népek közé tartozó kurdokkal , akik között gyakoribb a magas termet , olykor kék szemű , szőke hajú típus is található köztük . ) A perzsa szó a „ parsa” szóból származik és lovast jelent . Nyelvük A perzsa nyelv ( más néven : fárszi ; perzsául : فارسی ) az indoeurópai nyelvcsalád indoiráni ágán az iráni nyelvek csoportjába tartozik . Megkülönböztetünk óperzsa , középperzsa ( pehlevi ) és újperzsa nyelvet . A mai modern perzsa valamely középperzsa nyelvjárásból alakult ki , azonban a középperzsa óperzsával való viszonya nem teljesen tisztázott . Az újperzsát Iránban első- vagy másodlagos nyelvként mintegymillióan beszélik . A Kr. u. században bekövetkezett arab hódítás következtében sok arab szó került a nyelvbe . Történelem Az Iránt és India északi részét benépesítő indoiráni törzsek , amelyek magukat árjáknak nevezték , a Kr. e. évezred közepén különültek el egymástól három nagy csoportra . Az indiai árják a Pandzsáb síkságán át behatoltak az indiai szubkontinensre ; a médek az iráni fennsík északkeleti részén , a perzsák pedig a fennsík délnyugati lejtőin telepedtek le . A perzsa lovas nép volt , akárcsak a rokonaik , a médek , csak azoktól délebbre laktak : nem a mai Teherán környékén , hanem a Perzsa-öböl keleti partjai felett emelkedő hegyekben , fennsíkokon . Az első perzsa törzsek a Kr. e. században jelentek meg az Urmia-tótól délre fekvő területen . Később szálláshelyüket délebbre helyezték , ahol a terület korábbi urai , az elámiak már nem voltak elég erősek ahhoz , hogy megakadályozzák a perzsa letelepedést . Az északabbra lakó médek a Kr. e. században létrehoztak egy hatalmas birodalmat , aminek egyik vazallus tartománya lett Párszua , a médekkel rokon perzsák tartománya . Kabúdzsija ( I. Kambüszész , a Perzsa Birodalmat létrehozó II. Kurus apja ) egyesítette a médeket és perzsákat , amivel jelentős mértékben megnövelte a befolyását a térségben . A Méd Birodalom hódításaira alapozva II. Kurus perzsa király ( II. Kürosz ) vezetésével hozták létre az Óperzsa Birodalmat a Kr. e. században . A médek ezután – részben – összeolvadtak a perzsákkal . A Perzsa Birodalom bukása után ( Kr. e.a Kaszpi-tenger mellett élő pártusok hatalma érvényesült a mai Irán területén , felváltva Nagy Sándor utódait , a Szeleukidákat . Jegyzetek Források A Föld országai : A világ népei , Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó , Fordítás Iráni népek