Klaus an der Pyhrnbahn
Klaus an der Pyhrnbahn osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában. 2019 januárjában 1051 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Klaus an der Pyhrnbahn Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Steyr folyó mentén; ennek felduzzasztásával alakult ki a 7 km hosszú Klausi-víztározó, amely egy 19,6 MW-os vízierőművet működtet. Területének 80,9%-a erdő és 6,6% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 3 településrészt, illetve falut egyesít: Klaus an der Pyhrnbahn (450 lakos 2019-ben), Kniewas (38) és Steyrling (563). 

A környező önkormányzatok: északra Micheldorf in Oberösterreich, északkeletre Molln, délkeletre Sankt Pankraz, délre Hinterstoder, nyugatra Grünau.

Története
A Steyr-melléki erdős hegyvidék a bronzkortól kezdve lakott volt, bár csak igen ritkásan. A folyó völgyében az ókorban római út vezetett, melynek maradványai néhol ma is láthatóak. Klaus területe eredetileg Bajorország keleti határvidékéhez tartozott, a 12. században került az Osztrák Hercegséghez. Első, viszonylag bizonytalan datálású említése 1175-ből vagy 1178-ból származik, amikor egy bizonyos Udalschalk von Klaus volt a kapitánya a stájer őrgrófok klausi várának. Egy 1192-es oklevél már a Babenbergek tulajdonaként említi a várat. A települést 1490-ben az Ennsen túli Ausztria hercegségéhez sorolták. A napóleoni háborúk során több alkalommal megszállták. 1918-tól Klaus Felső-Ausztria tartomány része. Miután a Német Birodalom 1938-ban annektálta Ausztriát, az Oberdonaui gauba osztották be, majd a második világháború után visszakerült Felső-Ausztriához.

A klausi vízierőművet 1973-ban kezdték építeni és 1975-ben kezdte meg működését.

Lakosság
A Klaus an der Pyhrnbahn-i önkormányzat területén 2019 januárjában 1051 fő élt. A lakosságszám a csúcspontját 1951-ben érte el 1526 fővel, azóta többé-kevésbé csökkenő tendenciát mutat. 2017-ben a helybeliek 89,1%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 5,9% a régi (2004 előtti), 2,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,6% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,9% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 80,7%-a római katolikusnak, 7,7% evangélikusnak, 3,1% mohamedánnak, 6,1% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 2 magyar élt a községben; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német (94,7%) mellett a horvátok (1,5%) és a bosnyákok (1%) alkották.

A lakosság számának változása:

Látnivalók
a klausi vár és kastély. A várat 1175-ben említik először, a közvetlenül mellette fekvő kastélyt 1578-ban építtette Ulrich von Storch; 1758-ban barokk stílusban átépítették.  
A Szeplőtelen fogantatás-plébániatemplom
az ún. hegyi templom, a Keresztelő Szt. Jánosnak szentelt volt plébániatemplom 1618-ban épült a protestánsok részére, 1674 óta a katolikusoké
steyrlingi vasúti viadukt

Jegyzetek

Források
A település honlapja
40906 – Klaus an der Pyhrnbahn Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Klaus an der Pyhrnbahn osztrák község Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Klaus an der Pyhrnbahn Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Steyr folyó mentén ; ennek felduzzasztásával alakult ki akm hosszú Klausi-víztározó , amely egy6 MW-os vízierőművet működtet . Területének9%-a erdő és6 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzattelepülésrészt , illetve falut egyesít : Klaus an der Pyhrnbahnlakosben ) , Kniewasés Steyrling A környező önkormányzatok : északra Micheldorf in Oberösterreich , északkeletre Molln , délkeletre Sankt Pankraz , délre Hinterstoder , nyugatra Grünau . Története A Steyr-melléki erdős hegyvidék a bronzkortól kezdve lakott volt , bár csak igen ritkásan . A folyó völgyében az ókorban római út vezetett , melynek maradványai néhol ma is láthatóak . Klaus területe eredetileg Bajorország keleti határvidékéhez tartozott , a században került az Osztrák Hercegséghez . Első , viszonylag bizonytalan datálású említéseből vagyból származik , amikor egy bizonyos Udalschalk von Klaus volt a kapitánya a stájer őrgrófok klausi várának . Egyes oklevél már a Babenbergek tulajdonaként említi a várat . A településtben az Ennsen túli Ausztria hercegségéhez sorolták . A napóleoni háborúk során több alkalommal megszállták.tól Klaus Felső-Ausztria tartomány része . Miután a Német Birodalomban annektálta Ausztriát , az Oberdonaui gauba osztották be , majd a második világháború után visszakerült Felső-Ausztriához . A klausi vízierőművetban kezdték építeni ésben kezdte meg működését . Lakosság A Klaus an der Pyhrnbahn-i önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszám a csúcspontjátben érte elfővel , azóta többé-kevésbé csökkenő tendenciát mutat.ben a helybeliek1%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül9 % a régielőtti ) ,5 % az új EU-tagállamokból érkezett.6 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,9 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok7%-a római katolikusnak,7 % evangélikusnak,1 % mohamedánnak,1 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a községben ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német7 % ) mellett a horvátok5 % ) és a bosnyákok ) alkották . A lakosság számának változása : Látnivalók a klausi vár és kastély . A váratben említik először , a közvetlenül mellette fekvő kastélytban építtette Ulrich von Storch;ban barokk stílusban átépítették . A Szeplőtelen fogantatás-plébániatemplom az ún . hegyi templom , a Keresztelő Szt . Jánosnak szentelt volt plébániatemplomban épült a protestánsok részére, óta a katolikusoké steyrlingi vasúti viadukt Jegyzetek Források A település honlapja 40906 – Klaus an der Pyhrnbahn Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései