Hannoveri Királyság
A Hannoveri Királyság (németül:Königreich Hannover) egykori történelmi állam a mai Németország területén. Az államot 1814 októberében, a bécsi kongresszuson hozták létre, a napóleoni háborúk utáni restauráció részeként. 1815 júniusában 38 másik német állammal közösen megalapították a Német Szövetséget. A királyság uralkodói a Hannoveri-ház tagjai voltak, mely a Welf-ház egyik fiatalabb ága. 1837-ig perszonálunióban álltak Nagy-Britannia és Írországgal. 1866-ban a porosz–osztrák–olasz háborút követően a Porosz Királyság több másik német állammal együtt annektálta. Ezt követően a második világháború végéig porosz tartomány lett, majd rövid ideig a megszálló szövetséges csapatok hoztak létre belőle államot. Ebből alapították meg Alsó-Szászországot, mely Németország második legnagyobb területű szövetségi állama.

Története

Létrejötte

A királyság területén korábban a Német-római Birodalom több hercegsége is osztozott. 1679-ben Ernő Ágost braunschweig-lüneburgi herceg megszerezte a Hannover székhelyű Calenbergi Fejedelemséget is. Ernő Ágostot, I. Lipót császár szolgálatai jutalmául 1692. december 9-én választófejedelemmé tette. A következő évtizedekben a Braunschweig-Lüneburgi Választófejedelemség több területet is megszerzett. 1705-ig Hoyát, a Diepholzi Grófságot és a Lauenburgi Hercegséget kerültek a választófejedelem uralma alá. 1719-ben megvették a Svéd Királyságtól a Brémai és a Verdeni Hercegséget, 1803-ban pedig az Osnabrücki Püspökséget csatolták az államhoz. A napóleoni háborúk alatt előbb a poroszok, majd a franciák szállták meg a fejedelemséget, végül pedig felosztották Franciaország és a napóleoni Vesztfáliai Királyság között. A bécsi kongresszuson az államot visszaállították és királyság rangjára emelték. Emellett újabb területeket kapott, de Lauenburg nagy részét Dániának kellett átengednie, ezzel a Német Szövetség negyedik legnagyobb területű államává vált.

Perszonálunió Nagy-Britanniával

Ernő Ágost felesége, Zsófia pfalzi hercegnő I. Jakab angol király unokája volt. Mivel Anna brit királynőnek nem született gyermeke, az Act of Settlement (1701, magyarul: Törvény az egyezségről) értelmében Zsófia lett a brit trónörökös. 
Zsófia, halála miatt már nem ülhetett az angol trónra, ám fia, György Lajos 1714-ben az angol és skót korona egyesítésével az 1707-ben létrehozott Nagy-Britannia Egyesült Királyságának élére került, I. György néven, a Hanover-dinasztia első tagjaként. A perszonálunió egészen IV. Vilmos haláláig, 1837-ig fennállt. Vilmosnak ugyanis nem született fiú utódja, a hannoveri trónt viszont csak férfi ágon örökíthette tovább. Így míg a brit trón Viktóriához került, a hannoveri Vilmos öccséhez, Ernő Ágosthoz. IV. György és IV. Vilmos uralkodása alatt az országot ténylegesen öccsük, Adolf Frigyes cambridge-i herceg kormányozta, mint hannoveri alkirály. Ernő August trónrakerülése után Adolf Frigyes visszatért Angliába.

Osztrák-porosz háború

A Hannoveri Királyság az osztrák-porosz konfliktusban kezdetben semleges pozícióját próbálta őrizni, mint a legtöbb német állam. Ám a fegyveres harc 1866. június 14-ei kitörésekor az osztrákok oldalára állt. Június 27-én már döntő csatát vívtak Langensalza közelében a porosz csapatok ellen. A csatában Alexander von Arentschildt tábornok vezetésével a hannoveri csapatok győzelmet arattak a poroszok felett. Szövetségeseik, a Bajor Királyság és az Osztrák Császárság azonban lassan mozgósította csapatait, és a hannoveriek sem voltak elég mobilisak, így a poroszok meg tudták akadályozni, hogy a délnémet államok seregeiket összevonják. Poroszország így néhány nap alatt megszállta Hessent és Szászországot, a Hannoveri Királyság pedig alig két nappal langensalzai győzelme után, július 29-én letette a fegyvert.

Az 1866. augusztus 23-án aláírt prágai békeszerződés értelmében a Hannovert a Porosz Királyság annektálta, és tartománnyá szervezte.

A XX. században

Hannover a második világháború végéig Poroszország része maradt. A világháború után a megszálló angol csapatok Hannoveri Állam néven öt hónapra feltámasztották az egykori királyságot, majd létrehozták Alsó-Szászországot, mely ma Németország második legnagyobb szövetségi állama.

Uralkodók

Bővebben: Hannover uralkodóinak listája

Királyok (1815-1866)

Címzetes királyok (1866-napjainkig)

 V. György (1866. szeptember 20.-1878. június 12.)
 II. Ernő Ágost (1878. június 12.-1923. november 14.)
 III. Ernő Ágost (1923. november 14.-1953. január 30.)
 IV. Ernő Ágost (1953. január 30.-1987. december 9.)
 V. Ernő Ágost (1987. december 9.- napjainkig)

Források 

A Hannoveri Királyság a Mainzi Európai Történeti Intézet (IEG) adattárában 

Németország történelme
 
Hannoveri-ház
A Hannoveri Királyság ( németül:Königreich Hannover ) egykori történelmi állam a mai Németország területén . Az államotoktóberében , a bécsi kongresszuson hozták létre , a napóleoni háborúk utáni restauráció részeként.júniusábanmásik német állammal közösen megalapították a Német Szövetséget . A királyság uralkodói a Hannoveri-ház tagjai voltak , mely a Welf-ház egyik fiatalabb ága.ig perszonálunióban álltak Nagy-Britannia és Írországgal.ban a porosz–osztrák–olasz háborút követően a Porosz Királyság több másik német állammal együtt annektálta . Ezt követően a második világháború végéig porosz tartomány lett , majd rövid ideig a megszálló szövetséges csapatok hoztak létre belőle államot . Ebből alapították meg Alsó-Szászországot , mely Németország második legnagyobb területű szövetségi állama . Története Létrejötte A királyság területén korábban a Német-római Birodalom több hercegsége is osztozott.ben Ernő Ágost braunschweig-lüneburgi herceg megszerezte a Hannover székhelyű Calenbergi Fejedelemséget is . Ernő Ágostot , I. Lipót császár szolgálatai jutalmául decemberén választófejedelemmé tette . A következő évtizedekben a Braunschweig-Lüneburgi Választófejedelemség több területet is megszerzett.ig Hoyát , a Diepholzi Grófságot és a Lauenburgi Hercegséget kerültek a választófejedelem uralma alá.ben megvették a Svéd Királyságtól a Brémai és a Verdeni Hercegséget, ban pedig az Osnabrücki Püspökséget csatolták az államhoz . A napóleoni háborúk alatt előbb a poroszok , majd a franciák szállták meg a fejedelemséget , végül pedig felosztották Franciaország és a napóleoni Vesztfáliai Királyság között . A bécsi kongresszuson az államot visszaállították és királyság rangjára emelték . Emellett újabb területeket kapott , de Lauenburg nagy részét Dániának kellett átengednie , ezzel a Német Szövetség negyedik legnagyobb területű államává vált . Perszonálunió Nagy-Britanniával Ernő Ágost felesége , Zsófia pfalzi hercegnő I. Jakab angol király unokája volt . Mivel Anna brit királynőnek nem született gyermeke , az Act of Settlement magyarul : Törvény az egyezségről ) értelmében Zsófia lett a brit trónörökös . Zsófia , halála miatt már nem ülhetett az angol trónra , ám fia , György Lajosben az angol és skót korona egyesítésével azben létrehozott Nagy-Britannia Egyesült Királyságának élére került , I. György néven , a Hanover-dinasztia első tagjaként . A perszonálunió egészen IV . Vilmos haláláig,ig fennállt . Vilmosnak ugyanis nem született fiú utódja , a hannoveri trónt viszont csak férfi ágon örökíthette tovább . Így míg a brit trón Viktóriához került , a hannoveri Vilmos öccséhez , Ernő Ágosthoz . IV . György és IV . Vilmos uralkodása alatt az országot ténylegesen öccsük , Adolf Frigyes cambridge-i herceg kormányozta , mint hannoveri alkirály . Ernő August trónrakerülése után Adolf Frigyes visszatért Angliába . Osztrák-porosz háború A Hannoveri Királyság az osztrák-porosz konfliktusban kezdetben semleges pozícióját próbálta őrizni , mint a legtöbb német állam . Ám a fegyveres harc júniusei kitörésekor az osztrákok oldalára állt . Júniusén már döntő csatát vívtak Langensalza közelében a porosz csapatok ellen . A csatában Alexander von Arentschildt tábornok vezetésével a hannoveri csapatok győzelmet arattak a poroszok felett . Szövetségeseik , a Bajor Királyság és az Osztrák Császárság azonban lassan mozgósította csapatait , és a hannoveriek sem voltak elég mobilisak , így a poroszok meg tudták akadályozni , hogy a délnémet államok seregeiket összevonják . Poroszország így néhány nap alatt megszállta Hessent és Szászországot , a Hannoveri Királyság pedig alig két nappal langensalzai győzelme után , júliusén letette a fegyvert . Az augusztusán aláírt prágai békeszerződés értelmében a Hannovert a Porosz Királyság annektálta , és tartománnyá szervezte . A XX. században Hannover a második világháború végéig Poroszország része maradt . A világháború után a megszálló angol csapatok Hannoveri Állam néven öt hónapra feltámasztották az egykori királyságot , majd létrehozták Alsó-Szászországot , mely ma Németország második legnagyobb szövetségi állama . Uralkodók Bővebben : Hannover uralkodóinak listája Királyok Címzetes királyoknapjainkig ) V . György szeptember-1878. június ) II. Ernő Ágost június-1923. november ) III. Ernő Ágost november-1953. január ) IV . Ernő Ágost január-1987. december ) V . Ernő Ágost december- napjainkig ) Források A Hannoveri Királyság a Mainzi Európai Történeti Intézet ( IEG ) adattárában Németország történelme Hannoveri-ház