Végrehajtó funkciók
A végrehajtó funkciók jelentősége a pszichológiában vitathatatlan, még sincs egységes definíció ezen konstruktum összefoglalására. Végrehajtó funkciók alatt egy olyan komplex, számos komponensből álló képességhalmazt értünk, amely kulcsfontosságú szerepet tölt be a viselkedésszervezésben.

A végrehajtó funkciók komponensei 
A végrehajtó funkciókról beszélhetünk neuropszichológiai gyűjtőfogalomként, mivel valamennyi komponense a prefrontális kéreghez kapcsolódik.
 A viselkedéses cél reprezentációja és tervezés
 A beállítódás fenntartása
 Egyéb késztetések kontrollja
 A prepotens (automatikusan megjelenő), de téves válasz gátlása
 A viselkedés egyes elemeinek sorrendezése
 Folyamatos monitorozás
 Kognitív flexibilitás
 A figyelem akaratlagos kontrollja
Mindez lefordítható bármely hétköznapi viselkedéses helyzetre. Abban az esetben, ha egy személy szeretne eljutni A pontból B pontba először szüksége van egy útvonaltervre, amelynek segítségével eléri a célt. Mindeközben egyéb, a viselkedés szempontjából kevésbé releváns mpulzusát kontroll alatt kell tartania (pl.: nem áll meg útközben a kirakatok előtt), illetve folyamatosan fent kell tartania a cél reprezentációját (pl.:utca, házszám). Ezen kívül fontos, hogy szükség esetén képes legyen a rugalmas váltásra (pl.: lezárt útszakasz miatt új útvonal keresése), valamint, hogy téves válaszait (zsákutcába való behajtás) gátlás alatt tudja tartani.

Az ellenőrző figyelmi rendszer
Az ellenőrző figyelmi rendszer (SAS- Supervisory Attentional System) Norman és Shallice nevéhez fűződik. Két hierarchikusan szervezett struktúrát feltételez: a sémaversengés-ütemezési rendszert (contention scheduling), illetve a tényleges ellenőrző figyelmi rendszert. A sémaversengés-ütemezési rendszer az alacsonyabb szinten az automatikus, túltanult, készségszintű viselkedéselemeket szervezi, miközben ezek kognitív reprezentációi, a sémák versengenek a viselkedés irányításáért. A sémák automatikusan aktiválódnak részben környezeti ingerek, részben egymás hatására. A versengés arra utal, hogy az éppen aktív séma gátlás alatt tartja a többi sémát, amíg az aktuális cselekvés le nem fut. Ha a viselkedés lefutott, automatikusan aktiválja a következő reprezentációt. Erre kitűnő példa az autóvezetés, ami készségszintű cselekvés lévén gyakorlott autóvezetőnél nem igényel különösebb figyelmet. A vezető automatikusan vált sebességet, vesz be kanyart stb. 
Az ellenőrző figyelmi rendszer akkor kapcsolódik be a viselkedés irányításába, ha az automatikus viselkedéselemek megszakítására van szükség. Az ellenőrző figyelmi rendszer működése aktív figyelmet feltételez, mivel új viselkedéses terveket készít, gátlás alatt tartja a sémaversengés-ütemezési rendszert, illetve tudatosan irányítja a cselekvést. Erre kitűnő példa, amikor az úttesten pl. egy akadály tűnik fel, ilyenkor pedig a vezetőnek új viselkedéses tervet kell felállítania, hogy kikerülhesse az útakadályt. Ehhez a megszokott cselekvések tudatos megszakítására van szükség.

Mérőeszközei 
A végrehajtó funkciók vizsgálatára kidolgozott mérőeszközök általában nem használhatók valamennyi komponens egyidejű feltérképezésére. A Wisconsin Kártyaszortírozási Teszt (WCST) a környezeti változások monitorozását, valamint a rugalmas váltást vizsgálja, míg a Hanoi-torony és változatai (pl.: London-torony) a tervezés és a flexibilitás komponensek mérésére alkalmasak.

A végrehajtó funkciók fejlődési zavarai 
A preforontális kéreg fejlődési rendellenességei közé tartozik a figyelemhiányos hiperaktivitás-zavar (ADHD), illetve a Tourette-szindróma (TS) és az autizmus-spektrum zavar (ASD).

Források 
Csépe, V., Győri, M., & Ragó, A. (Eds.). (2008). Általános pszichológia 3. Budapest: Osiris.

Pszichológia
A végrehajtó funkciók jelentősége a pszichológiában vitathatatlan , még sincs egységes definíció ezen konstruktum összefoglalására . Végrehajtó funkciók alatt egy olyan komplex , számos komponensből álló képességhalmazt értünk , amely kulcsfontosságú szerepet tölt be a viselkedésszervezésben . A végrehajtó funkciók komponensei A végrehajtó funkciókról beszélhetünk neuropszichológiai gyűjtőfogalomként , mivel valamennyi komponense a prefrontális kéreghez kapcsolódik . A viselkedéses cél reprezentációja és tervezés A beállítódás fenntartása Egyéb késztetések kontrollja A prepotens ( automatikusan megjelenő ) , de téves válasz gátlása A viselkedés egyes elemeinek sorrendezése Folyamatos monitorozás Kognitív flexibilitás A figyelem akaratlagos kontrollja Mindez lefordítható bármely hétköznapi viselkedéses helyzetre . Abban az esetben , ha egy személy szeretne eljutni A pontból B pontba először szüksége van egy útvonaltervre , amelynek segítségével eléri a célt . Mindeközben egyéb , a viselkedés szempontjából kevésbé releváns mpulzusát kontroll alatt kell tartania ( pl . : nem áll meg útközben a kirakatok előtt ) , illetve folyamatosan fent kell tartania a cél reprezentációját ( pl.: utca , házszám ) . Ezen kívül fontos , hogy szükség esetén képes legyen a rugalmas váltásra ( pl . : lezárt útszakasz miatt új útvonal keresése ) , valamint , hogy téves válaszait ( zsákutcába való behajtás ) gátlás alatt tudja tartani . Az ellenőrző figyelmi rendszer Az ellenőrző figyelmi rendszer ( SAS- Supervisory Attentional System ) Norman és Shallice nevéhez fűződik . Két hierarchikusan szervezett struktúrát feltételez : a sémaversengés-ütemezési rendszert ( contention scheduling ) , illetve a tényleges ellenőrző figyelmi rendszert . A sémaversengés-ütemezési rendszer az alacsonyabb szinten az automatikus , túltanult , készségszintű viselkedéselemeket szervezi , miközben ezek kognitív reprezentációi , a sémák versengenek a viselkedés irányításáért . A sémák automatikusan aktiválódnak részben környezeti ingerek , részben egymás hatására . A versengés arra utal , hogy az éppen aktív séma gátlás alatt tartja a többi sémát , amíg az aktuális cselekvés le nem fut . Ha a viselkedés lefutott , automatikusan aktiválja a következő reprezentációt . Erre kitűnő példa az autóvezetés , ami készségszintű cselekvés lévén gyakorlott autóvezetőnél nem igényel különösebb figyelmet . A vezető automatikusan vált sebességet , vesz be kanyart stb . Az ellenőrző figyelmi rendszer akkor kapcsolódik be a viselkedés irányításába , ha az automatikus viselkedéselemek megszakítására van szükség . Az ellenőrző figyelmi rendszer működése aktív figyelmet feltételez , mivel új viselkedéses terveket készít , gátlás alatt tartja a sémaversengés-ütemezési rendszert , illetve tudatosan irányítja a cselekvést . Erre kitűnő példa , amikor az úttesten pl. egy akadály tűnik fel , ilyenkor pedig a vezetőnek új viselkedéses tervet kell felállítania , hogy kikerülhesse az útakadályt . Ehhez a megszokott cselekvések tudatos megszakítására van szükség . Mérőeszközei A végrehajtó funkciók vizsgálatára kidolgozott mérőeszközök általában nem használhatók valamennyi komponens egyidejű feltérképezésére . A Wisconsin Kártyaszortírozási Teszt ( WCST ) a környezeti változások monitorozását , valamint a rugalmas váltást vizsgálja , míg a Hanoi-torony és változatai ( pl . : London-torony ) a tervezés és a flexibilitás komponensek mérésére alkalmasak . A végrehajtó funkciók fejlődési zavarai A preforontális kéreg fejlődési rendellenességei közé tartozik a figyelemhiányos hiperaktivitás-zavar ( ADHD ) , illetve a Tourette-szindróma ( TS ) és az autizmus-spektrum zavar ( ASD ) . Források Csépe , V. , Győri , M. , & Ragó , A . ( Eds. ) . Általános pszichológia Budapest : Osiris . Pszichológia