Kovács István (orvos)
Kovács István (Siter, 1830. december 10. – Budapest, 1894. június 30.) orvosdoktor, megyei főorvos.

Élete

Siterben született, ahol apja Kovács László református lelkész volt. Tanult Nagyváradon és Debrecenben, ahol teologiát is végzett. Az 1848-49. évi szabadságharcot Bem József és Kis Sándor táborában, mint tüzér küzdötte végig. Az orvosi tudományokat a pesti egyetemen hallgatta, ahol 1857-ben orvosi oklevelet nyert. Mint tanár működött Gönczy Pál nevelőintézetében, ahol 1852-től 1859-ig a latin és görög nyelvet és számtant, később a pesti evangélikus gimnáziumban szintén tanította a latint és görögöt. Azután Gyomán volt gyakorló orvos; később Gyulán telepedett le, ahol a kórháznál nyert alkalmazást. 1863-tól Békés megye főorvosa és a megyei kórház igazgatója volt. Budapesten hunyt el, ahol szívbaja ellen orvoslást keresett.

Írásai

Cikkei a Gyógyászatban (1861. Általános rángó görcsök a gerinczagy edényes izgatottságából, 1862. Vérhalmaz a méh és hüvelyben ex hymene imperforato, 1873. A váltóláz és cholerajárvány); a Gyógyszerészi Hetilapban (1868. Megnyitó beszéd a békésmegyei orvos-gyógyszerész-egylet alakuló közgyűlésén, Gyulán, 1868. máj. 18.) Az 1869-ben Gyulán megindult Békésnek volt vezér- és tárczaczikkírója, mely lapban mintegy 150 czikke jelent meg és 1877-ben annak szerkesztője is volt. (1888. 35. szám, Trefort Ágoston Békésmegyében, 52-ik szám, Erkel Ferencz); írt még a Békésmegyei Hiradóba (1879. 16. sz. Wenckheim Béla báró) és a csabai Békés-megyei Közlönybe is.

Munkái

 Az 1873. évi cholera-járvány Békésmegyében. Békés-Gyula, 1873. (A tiszta jövedelem megyebeli cholera-árvák javára fordíttatik.)
 A prostitutio kérdése. Uo. 1880.
 Gyula városi képviselőnek a gyulai képviselő-testület 1879. decz. 27. ülésében a prostitutio tárgyában tartott beszéde. Uo. 1880.
 A gyulai polgári iskolának hat osztályra leendő kiegészítése tárgyában. Uo. 1885.
 A vörheny népszerű ismertetése. Uo. 1887.
 A cholera népszerű ismertetése. Uo. 1892.

Kéziratban

Les etranges suicide politique en France c. munka fordítása, melyet 1862-ben a Magyar Tudományos Akadémiához küldött be.

Források

További információk

 Békésmegyei Közlöny 1894. 50., 53. sz.
 Szociálpolitikai margináliák, prostitúció, prostituáltak a századfordulón. Léderer Pál: A szerzőkről. Replika 21-22. szám, 1996. május

Magyar orvosok
1830-ban született személyek
1894-ben elhunyt személyek
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Kovács István ( Siter , december – Budapest , június ) orvosdoktor , megyei főorvos . Élete Siterben született , ahol apja Kovács László református lelkész volt . Tanult Nagyváradon és Debrecenben , ahol teologiát is végzett . Az évi szabadságharcot Bem József és Kis Sándor táborában , mint tüzér küzdötte végig . Az orvosi tudományokat a pesti egyetemen hallgatta , aholben orvosi oklevelet nyert . Mint tanár működött Gönczy Pál nevelőintézetében , aholtőlig a latin és görög nyelvet és számtant , később a pesti evangélikus gimnáziumban szintén tanította a latint és görögöt . Azután Gyomán volt gyakorló orvos ; később Gyulán telepedett le , ahol a kórháznál nyert alkalmazást.tól Békés megye főorvosa és a megyei kórház igazgatója volt . Budapesten hunyt el , ahol szívbaja ellen orvoslást keresett . Írásai Cikkei a Gyógyászatban Általános rángó görcsök a gerinczagy edényes izgatottságából , Vérhalmaz a méh és hüvelyben ex hymene imperforato , A váltóláz és cholerajárvány ) ; a Gyógyszerészi Hetilapban Megnyitó beszéd a békésmegyei orvos-gyógyszerész-egylet alakuló közgyűlésén , Gyulán , máj. ) Azben Gyulán megindult Békésnek volt vezér- és tárczaczikkírója , mely lapban mintegyczikke jelent meg ésben annak szerkesztője is volt. szám , Trefort Ágoston Békésmegyében,ik szám , Erkel Ferencz ) ; írt még a Békésmegyei Hiradóba sz . Wenckheim Béla báró ) és a csabai Békés-megyei Közlönybe is . Munkái Az évi cholera-járvány Békésmegyében . Békés-Gyula , ( A tiszta jövedelem megyebeli cholera-árvák javára fordíttatik . ) A prostitutio kérdése . Uo . Gyula városi képviselőnek a gyulai képviselő-testület decz. ülésében a prostitutio tárgyában tartott beszéde . Uo . A gyulai polgári iskolának hat osztályra leendő kiegészítése tárgyában . Uo . A vörheny népszerű ismertetése . Uo . A cholera népszerű ismertetése . Uo . Kéziratban Les etranges suicide politique en France c. munka fordítása , melyetben a Magyar Tudományos Akadémiához küldött be . Források További információk Békésmegyei Közlöny , sz . Szociálpolitikai margináliák , prostitúció , prostituáltak a századfordulón . Léderer Pál : A szerzőkről . Replika szám , május Magyar orvosok 1830-ban született személyek 1894-ben elhunyt személyek Az49-es szabadságharc katonái