Hej, Dunáról fúj a szél
A Hej, Dunáról fúj a szél kezdetű magyar népdal szövegének mai változatát a különféle szövegvariánsok alapján Kodály Zoltán állította össze. Kodály az 1937-es kiadású Bicinia Hungarica Első füzetében közölte a népdal első két versszakát. A harmadik versszakot későbbi népdalgyűjtések alapján illesztették hozzá.

Feldolgozások:

Szövegvariánsok 
A népdalgyűjtők 1907-től 1978-ig összesen 68 szövegvariánst gyűjtöttek össze. A ma használt szöveg első versszakát Kodály saját, ill. Bartók Béla gyűjtéséből szerkesztette egybe.

Kodály Zoltán gyűjtése. (Bolhás, 1922)Ha Dunáról fun a szél

Feküdj mellém, majd nem ér!

Dunáról fun a szél.

Ha Dunáról nem fujna,

Illen hideg sem volna,

Dunáról fun a szél.Bartók Béla gyűjtése (Felsőireg, 1907)Szőlőhegyön körösztül,

Megy a kislány öccsöstül.

Dunáról fuj a szél.

Ha Dunáról fuj a szél

Szegény embert mindig ér

Dunáról fuj a szél.Második versszak: Kodály Zoltán gyűjtése (Csurgónagymarton, 1922)Hej, Dunárom fun a szél.

Feküdj mellém, maj nem ér!

Dunárom fun a szél.

Nem fekszem én ken mellé,

Nem vagyok én a kendé.

Dunárom fun a szél.Harmadik versszak: Vikár László gyűjtése (Karád, 1953)Hej, Jancsika, Jancsika,

Mér nem nyütté nagyobbra!

Dunárú fun a szél.

Nyütté vóna nagyobbra,

Lettél volna katona.

Dunárú fun a szél.A legtöbb változatban Kodálynak az 1922-es gyűjtése során lejegyzett szövegei ismétlődnek. Így feltehetőleg ez volt a népdal eredeti szövegezése is. Alapmotívumai a népi folklórban jól ismert "szegény ember" élete és a párkapcsolati probléma örök kérdése. Ez egészült ki később a refrénre íródott népi csúfolódóval. Mivel a szövegvariánsok nagy része Somogyból származik, így valószínűsíthető, hogy a népdal születésének helyszíne is Somogy vármegye. A változatok között jól megkülönböztethetőek az eredeti motívumból építkező, csiszolt, archaikus és feltehetőleg 19. századi változatok a többi szövegvariánstól, melyek jellemzően egyéni és igénytelen stílusban fogalmazódtak. Az egyes települések fűzfapoétái ugyanis - más népdalokhoz hasonlóan - számtalan obszcén szakaszt írtak a népszerű, eredeti változathoz. Ezek azonban nem terjedtek el, nem váltak közismertté. Ahány falu, annyiféle változat. Népzenei és irodalmi értékkel nem rendelkeznek. Ahogy azt Erdélyi János, az első jelentős népdalgyűjtő is megjegyezte: "... úgy tartoznak a népköltészethez, mint aranyhoz a salak."

Kotta és dallam 
Dúr és moll változata is létezik, itt a mollt közöljük. A dúr-változat előjegyzése két kereszt, egyébként a kotta azonos.

Jegyzetek

Források 
Weblapok:
 
 
 

Népdalgyűjtemények:
 
 
 
 
 

Tankönyvek:
 
 

Feldolgozások:
 
 
 
 
 

Zenetudomány:

Felvételek 
 
 
 

Magyar népdalok
Kottát és midifáljt tartalmazó lapok
A Hej , Dunáról fúj a szél kezdetű magyar népdal szövegének mai változatát a különféle szövegvariánsok alapján Kodály Zoltán állította össze . Kodály azes kiadású Bicinia Hungarica Első füzetében közölte a népdal első két versszakát . A harmadik versszakot későbbi népdalgyűjtések alapján illesztették hozzá . Feldolgozások : Szövegvariánsok A népdalgyűjtőktőlig összesenszövegvariánst gyűjtöttek össze . A ma használt szöveg első versszakát Kodály saját , ill . Bartók Béla gyűjtéséből szerkesztette egybe . Kodály Zoltán gyűjtése . ( Bolhás,a Dunáról fun a szél Feküdj mellém , majd nem ér ! Dunáról fun a szél . Ha Dunáról nem fujna , Illen hideg sem volna , Dunáról fun a szél . Bartók Béla gyűjtése ( Felsőireg,zőlőhegyön körösztül , Megy a kislány öccsöstül . Dunáról fuj a szél . Ha Dunáról fuj a szél Szegény embert mindig ér Dunáról fuj a szél. Második versszak : Kodály Zoltán gyűjtése ( Csurgónagymarton, ej , Dunárom fun a szél . Feküdj mellém , maj nem ér ! Dunárom fun a szél . Nem fekszem én ken mellé , Nem vagyok én a kendé . Dunárom fun a szél.Harmadik versszak : Vikár László gyűjtése ( Karád, ej , Jancsika , Jancsika , Mér nem nyütté nagyobbra ! Dunárú fun a szél . Nyütté vóna nagyobbra , Lettél volna katona . Dunárú fun a szél.A legtöbb változatban Kodálynak azes gyűjtése során lejegyzett szövegei ismétlődnek . Így feltehetőleg ez volt a népdal eredeti szövegezése is . Alapmotívumai a népi folklórban jól ismert " szegény ember " élete és a párkapcsolati probléma örök kérdése . Ez egészült ki később a refrénre íródott népi csúfolódóval . Mivel a szövegvariánsok nagy része Somogyból származik , így valószínűsíthető , hogy a népdal születésének helyszíne is Somogy vármegye . A változatok között jól megkülönböztethetőek az eredeti motívumból építkező , csiszolt , archaikus és feltehetőleg századi változatok a többi szövegvariánstól , melyek jellemzően egyéni és igénytelen stílusban fogalmazódtak . Az egyes települések fűzfapoétái ugyanis - más népdalokhoz hasonlóan - számtalan obszcén szakaszt írtak a népszerű , eredeti változathoz . Ezek azonban nem terjedtek el , nem váltak közismertté . Ahány falu , annyiféle változat . Népzenei és irodalmi értékkel nem rendelkeznek . Ahogy azt Erdélyi János , az első jelentős népdalgyűjtő is megjegyezte : " ... úgy tartoznak a népköltészethez , mint aranyhoz a salak . " Kotta és dallam Dúr és moll változata is létezik , itt a mollt közöljük . A dúr-változat előjegyzése két kereszt , egyébként a kotta azonos . Jegyzetek Források Weblapok : Népdalgyűjtemények : Tankönyvek : Feldolgozások : Zenetudomány : Felvételek Magyar népdalok Kottát és midifáljt tartalmazó lapok