Csíkszentmárton borvízforrásai és népi fürdői
Csíkszentmárton borvízforrásai a település keleti határában törnek fel, forrásainál népi fürdőket alakítottak ki az évszázadok folyamán.

Története

Több jóízű és jó gyógyhatású borvízforrás tör fel Csíkszentmárton területén. A források áldásos hatását kihasználva a helyiek népi jellegű fürdőket is kialakítottak az elmúlt évszázadokban. Néhány fürdőknek mára csak az emléke maradt fenn, az ott található források jelzik hajdani helyüket.
Vitos Mózes a Csíkmegyei füzetek c. leírásában a Nagy Sándor birtokán levő borvizet tartja a „legnevezetesebbnek” Csíkszentmárton ásványos forrásai közül, melyet a tulajdonos véletlenül fedezett fel birtokán 1895-ben. A bő hozamú, jó gyógyhatásúnak bizonyuló forrásnál Nagy Sándor 1896-ban egy 5 m hosszú és 5 m széles, férfiak és nők számára elkülönített medencét készíttetett. A hajdani fürdő helyét ma elmocsarasodott borvízforrások jelzik. 
A Nagy Sándor féle borvíztől nyugatra, a patak bal oldali részén található a betongyűrűbe foglalt Málnási borvíz, melyet a helyiek gyomorfekély kezelésére használnak. Ismert források még a hatszögű cserefa keretbe foglalt Bodó Dávid borvize, a Nyírpallagi borvíz és a Csíkibora borvíz. Az utóbbi két forrásról írja Vitos Mózes „mindkét borvíz jó és iható, de széthordva hamar elveszti erejét.” 2012-ben a Csíkibora forrást helyi önkéntes tűzoltók és segítőkész civilek felújították. 
A Rugát tető alatt található még egy szénsavmentes forrás, a tiszta nátrium-kloridos Sóskútforrás.

Csíkszentmárton és Csíkcsekefalva között, a Kicsimezőn a Posszogó vizes moffetánál népi fürdő létezett az 1920-az években. A helybeliek haza is szállították a forrás vizét, melegítve, lábfürdőnek használták. A kommunista időszakban a forrást betemették, környékét szántófölddé alakították az akkori vezetők. A 2010-es évek elején a helyi szakközépiskola diákjai Borbáth Gusztáv tanár vezetésével kiásták és deszkamedencébe foglalták a forrást. A kis népi fürdő 2016-ban új külsőt kapott, a felújított medencét pavilonnal födték be. A helybeliek szerint a fürdő vize reumás megbetegedések kezelésére használható. Csíkszentmárton népi fürdői közül csak a Posszogó éledt újra.
Csíkszentmártonban létezett még a Szent Anna gyógyforrás, melynek mára nyoma sincs a településen. Kevés adat létezik a róla. Az Erdély folyóirat 1908-ból ismerteti a csíkszentmártoni Szent Anna forrást, melynek vizét dr. Hankó Vilmos vegyelemezte. A kitűnőnek minősített forrás vizét palackozták is 1906-tól. Egy a 20. század elején készült és fennmaradt fényképen látszik a palackozó, mely egy zsindelyes székelyházból állt, előtte éppen a dugaszolást végző asszonyok, és a fuvaros, aki készül elvinni a borvizes ládákat a kóboros szekérével.
A Csíkszentmártonhoz tartozó Úz völgyében is van egy kénhidrogénes gyógyforrás, hajdan itt egy fürdő létezett, a Kőkerti büdösfürdő. Vitos Mózes szerint a „bő forrású és gazdag szénsavtartalmu ásványos fürdőt” az ott lakó csendőrök és pénzügyőrök használták nagyon eredményesen.

Jellegzetessége

A csíkszentmártoni borvizek kalcium-hidrogén-karbonát, kalcium-magnézium-hidrogén-karbonát illetve nátrium-kloridos jellegű ásványvizek.

Gyógyhatása
 
A csíkszentmártoni borvizeket asztali vízként, ivókúrában és fürdőkúrában különböző betegségekben használták.

Források

Csíkmegye ásványos forrásai és fürdői. IN: Vitos Mózes: Csíkmegyei füzetek I. Csíkszereda, 2002. 269-343.
Székelyföld borvizei. Csíkszereda. Polgár-Társ Alapítvány - Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület, 2009
Jánosi Csaba – Berszán József – Péter Éva: Székelyföldi fürdői. Csíkszereda, Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület, 2013.
A csíkszentmártoni Szent-Anna gyógyforrás. IN: Erdélyi Gyopár. Kolozsvár, 2014.

Székelyföld
Ivóvíz
Alternatív gyógyászat
Csíkszentmárton borvízforrásai a település keleti határában törnek fel , forrásainál népi fürdőket alakítottak ki az évszázadok folyamán . Története Több jóízű és jó gyógyhatású borvízforrás tör fel Csíkszentmárton területén . A források áldásos hatását kihasználva a helyiek népi jellegű fürdőket is kialakítottak az elmúlt évszázadokban . Néhány fürdőknek mára csak az emléke maradt fenn , az ott található források jelzik hajdani helyüket . Vitos Mózes a Csíkmegyei füzetek c. leírásában a Nagy Sándor birtokán levő borvizet tartja a „ legnevezetesebbnek” Csíkszentmárton ásványos forrásai közül , melyet a tulajdonos véletlenül fedezett fel birtokánben . A bő hozamú , jó gyógyhatásúnak bizonyuló forrásnál Nagy Sándorban egym hosszú ésm széles , férfiak és nők számára elkülönített medencét készíttetett . A hajdani fürdő helyét ma elmocsarasodott borvízforrások jelzik . A Nagy Sándor féle borvíztől nyugatra , a patak bal oldali részén található a betongyűrűbe foglalt Málnási borvíz , melyet a helyiek gyomorfekély kezelésére használnak . Ismert források még a hatszögű cserefa keretbe foglalt Bodó Dávid borvize , a Nyírpallagi borvíz és a Csíkibora borvíz . Az utóbbi két forrásról írja Vitos Mózes „ mindkét borvíz jó és iható , de széthordva hamar elveszti erejét. ”ben a Csíkibora forrást helyi önkéntes tűzoltók és segítőkész civilek felújították . A Rugát tető alatt található még egy szénsavmentes forrás , a tiszta nátrium-kloridos Sóskútforrás . Csíkszentmárton és Csíkcsekefalva között , a Kicsimezőn a Posszogó vizes moffetánál népi fürdő létezett azaz években . A helybeliek haza is szállították a forrás vizét , melegítve , lábfürdőnek használták . A kommunista időszakban a forrást betemették , környékét szántófölddé alakították az akkori vezetők . Aes évek elején a helyi szakközépiskola diákjai Borbáth Gusztáv tanár vezetésével kiásták és deszkamedencébe foglalták a forrást . A kis népi fürdőban új külsőt kapott , a felújított medencét pavilonnal födték be . A helybeliek szerint a fürdő vize reumás megbetegedések kezelésére használható . Csíkszentmárton népi fürdői közül csak a Posszogó éledt újra . Csíkszentmártonban létezett még a Szent Anna gyógyforrás , melynek mára nyoma sincs a településen . Kevés adat létezik a róla . Az Erdély folyóiratból ismerteti a csíkszentmártoni Szent Anna forrást , melynek vizét dr. Hankó Vilmos vegyelemezte . A kitűnőnek minősített forrás vizét palackozták istól . Egy a század elején készült és fennmaradt fényképen látszik a palackozó , mely egy zsindelyes székelyházból állt , előtte éppen a dugaszolást végző asszonyok , és a fuvaros , aki készül elvinni a borvizes ládákat a kóboros szekérével . A Csíkszentmártonhoz tartozó Úz völgyében is van egy kénhidrogénes gyógyforrás , hajdan itt egy fürdő létezett , a Kőkerti büdösfürdő . Vitos Mózes szerint a „ bő forrású és gazdag szénsavtartalmu ásványos fürdőt” az ott lakó csendőrök és pénzügyőrök használták nagyon eredményesen . Jellegzetessége A csíkszentmártoni borvizek kalcium-hidrogén-karbonát , kalcium-magnézium-hidrogén-karbonát illetve nátrium-kloridos jellegű ásványvizek . Gyógyhatása A csíkszentmártoni borvizeket asztali vízként , ivókúrában és fürdőkúrában különböző betegségekben használták . Források Csíkmegye ásványos forrásai és fürdői . IN : Vitos Mózes : Csíkmegyei füzetek I. Csíkszereda , Székelyföld borvizei . Csíkszereda . Polgár-Társ Alapítvány - Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület , Jánosi Csaba – Berszán József – Péter Éva : Székelyföldi fürdői . Csíkszereda , Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület , A csíkszentmártoni Szent-Anna gyógyforrás . IN : Erdélyi Gyopár . Kolozsvár , Székelyföld Ivóvíz Alternatív gyógyászat