Gyöngyösi Ferences Könyvtár
A Gyöngyösi Ferences Könyvtár Magyarország egyetlen, a középkor óta megszakítások nélkül ugyanabban a városban Gyöngyösön működő könyvtára. Állománya ma mintegy 20 000 kötet, amelyből 217 ősnyomtatvány, 1042 antikva, 268 RMK-kötet, 5 középkori és 160 újkori kézirat. Műemlékkönyvtár, amely a történelem alatt kialakult értékes állományát a maga integritásában őrzi több száz éve. A könyvtár kutatók számára engedéllyel látogatható; turisták belépővel tekinthetik meg a gyűjteményt és a kiállítást.

Története

Kezdetek 
A Gyöngyösi Ferences Könyvtár alapításának pontos ideje ismeretlen, de feltételezhetően azonos a kolostoréval, amelynek építését Károly Róbert uralkodása alatt, Szécsényi Tamásnak (†1354) vagy valamelyik leszármazottjának köszönhetik a ferencesek. Bár a Gyöngyösi Ferences Könyvtár túlélte mind a középkori magyar állam 1526-os bukását, mind a hitújítás idejének harcait, és 1950-ig néhány tűzvészt leszámítva köteteit még az épületből sem kellett kimenekíteni, legrégebbi kézírásos és nyomtatott könyvei a XV. században készültek. Könyvtárosainak névsorát 1475-től ismerjük: 1762-ig a rendház mindenkori vezetője felelt a gyűjteményért, ettől kezdve 1950-ig a rendtartomány külön könyvtárost nevezett ki.

A bibliotéka legrégebbi katalógusa az 1613–1620 körüli évekből maradt fenn, s ebben 239 könyvet soroltak fel, valamint további 32 kötetet különféle szerzetesek celláiban. Ez a gyűjtemény aligha volt nagyobb két-három könyvszekrénynél, melyeket a kolostor bármelyik helyiségében elhelyezhettek.

XVII–XVIII. század
A Gyöngyösi Ferences Könyvtár a török hódoltság alatt, a XVII. század második felében gyarapodott a legdinamikusabban. A szerzetesek a könyvnyomtatás „forradalma” révén mind olcsóbban tudtak könyvekhez jutni, s a kötetekre nagy gonddal vigyáztak is, majd leadták a könyvtárba. A könyvek bejegyzéseinek tanúsága szerint sok művelt könyvolvasó és gyűjtő magyar ferences élt a XVI–XVII. században, akik a legfrissebb teológiai és egyéb tudományos munkákat szerezték be Párizs és Bécs könyvkereskedőinél, s így műveltségük a kor legújabb irányzatait követte.

A török hódoltság alól felszabadult város kolostorának könyvtára az ezerhétszázas években Wrancsics Ferenc házfőnöksége alatt (1738–1741) újult meg. A bibliotéka legrégebbi bútora Oszler Liborius asztalos testvér munkája, ez Magyarország második legrégebbi könyvtári berendezése. Az elrongyolódott könyveket több lépésben kötötték újjá: először a század első felében egy használaton kívüli pergamenkódex, a Gyöngyösi Graduale lapjait használták, majd a század közepén három compactor, Boshadt Timót, Kamliger Egyed és Juniper testvér egységes, új bőrkötéseket készítettek.

A könyvtár állományának gyarapodása a XVIII. század második felében érdekes változásokat mutat. Ebben az időben mind nagyobb számban kerültek a gyűjteménybe „világi” témájú könyvek és folyóiratok, a magyar szépirodalom és szórakoztató irodalom ma már sokszor elfelejtett alkotásai. De a XVIII. század közepére a Gyöngyösi Ferences Könyvtár már a rendtartomány központi könyvtáraként számtalan olyan középkori teológiai könyvvel is gyarapodott, amelyek kalandos úton, más rendházakból kerültek a gyűjteménybe.

XIX. század–XX. század eleje
A XIX. században tovább differenciálódott az állomány, a pénztárkönyvek szerint egyre gyakoribb, majd rendszeres lett a könyvvétel. A Gyöngyösi Ferences Könyvtár állományának összetétele ennek megfelelően megváltozott: kortárs és klasszikus szépirodalom, lexikonok, szótárak kerültek a gyűjteménybe, sőt a kor divatos tudományos és egyházi periodikáit is megvásárolták. A könyvtár második ismert katalógusát (az 1764-es, Sipos Márton által összeállított könyvlajstrom elveszett) Farkas Bernardin készítette 1808-ban.

Az 1904-es gyöngyösi tűzvész a rendházban – s így a könyvtárban is – nagy kárt okozott. Augusztus 16-án késő estére tüzet fogott az évszázados könyvtár. A barátok a tűz fénye mellett az életveszéllyel sem törődve az udvarra dobálták ki az értékes könyveket. Másnap reggel a könyvtárban ismét tűz ütött ki, amelyet azonban sikerült idejében eloltani.

1915 júliusában Oslay Oswald magiszter vezetésével újrarendezték a kolostor könyvtárát. A hat szobában elhelyezett országos hírű gyűjteményt téma szerint csoportosították, s az incunnabulumokat a könnyebb kezelhetőség okán a provinciális külön helyiségben helyezte el. 1930-ban Kaizer Ferdinánd ismét újrarendezte a gyűjteményt, majd értékesebb köteteinek leírását nyomtatott katalógusban jelentette meg.

Államosítás
A II. világháborút többé-kevésbé szerencsésen úszta meg a kolostor. Épen vészelte át a világégést az évszázados könyvtár is. A gyöngyösi rendház vezetője, Horváth Zsigmond és a klerikát magisztere, Karácsonyi Aladár már az 1950-es deportálások előtt felkészültek az államosításra. A novíciusokkal elrejtették a könyvtár és levéltár néhány értékesebb darabját, a hittudományi főiskola tankönyveit, a teljes Patrologia Graeco-Latinát, valamint néhány fontosabb egyházi felszerelési tárgyat — okkal tartva attól, hogy az értékeket elkobozzák, a liturgikus eszközöket megszentségtelenítik. Amikor 1950. június 9. és 10-e közötti éjszaka országszerte deportálták a szerzeteseket, majd augusztusban aláíratták a katolikus egyház képviselőivel az egyház és állam közötti megállapodást. Ám a rendház elvételekor az államosítók már csak a Gyöngyösi Ferences Könyvtár állományának egy részét találták.

A szerzetesek elhurcolása után az épület egy évre őrizetlenül maradt. A klerikát megmaradt könyvtárát zúzdába vitték; a könyvtárhoz tartozó múzeum tárgyi emlékei eltűntek. A levéltár értékesebb, a mohácsi csatavesztés előtt keletkezett iratokat tartalmazó részét az Egri Levéltárba szállították. A könyvtárat 1951 áprilisának végén a Szent Bertalan templom melletti volt gimnázium épületének földszinti termeibe szállították, majd 1958-ban az Orczy-kastélyba költöztették. Az Országos Széchényi Könyvtár tulajdonába került könyveket 1979-ben szállították vissza a kolostorba. Az ünnepélyes megnyitót Keresztury Dezső tartotta 1979. május 25-én.

Rendszerváltás utáni megújulás
A rendszerváltást követően a gyűjtemény eredeti tulajdonosaihoz 1996. december 18-án került vissza. 
1998. április 28-án délelőtt 11 órakor Gyöngyösön a sekrestye és a torony feljárójának bontási munkálatai közben került elő az 1950-ben elrejtett állomány: mintegy 3 köbméter könyv, 302 darab régi nyomtatvány illetve levéltári anyag; szálas és kötött kézirat, tabula, protocollum, provinciai levelezés, feljegyzések, klerikusok névsora. Előkerült a régi könyvtár büszkesége, az 1462-ben nyomtatott Fust-biblia is, mely a csodával határos módon szinte sérülés nélkül úszta meg a negyvennyolc évig tartó elfalazottságot. Az előkerült kincseket a Magyar Nemzeti Múzeum mutatta be 1999–2000-ben, majd visszakerültek a gyöngyösi rendházban, ahol egy részük a kiállításon ma is látható.

A könyvtár és kiállítás kincsei

A Gyöngyösi Ferences Könyvtárban bizonyíthatóan már a XVIII. század elejétől a könyvek mellett régiségeket (ereklyéket, érmeket, pecsétnyomókat, használaton kívüli liturgikus tárgyakat) is gyűjtöttek, valamint évszázadokon keresztül itt volt a rendtartomány levéltára is. Ezekből a ritkaságokból látható néhány tárgy a könyvtár előterében a „Ferencesek Gyöngyösön” című tematikus kiállításon. A kiállított tárgyak közül egyedülálló néhány középkori typarium (pecsétnyomó) , II. Lajosnak a mohácsi csatavesztés előtt néhány héttel ferenceseknek adott tanúsítványa, valamint több reneszánsz és barokk kehely. 

A könyvtár legértékesebb kincse a Schöffer-Fust Biblia (1462), amely az ország legrégebbi, teljes nyomtatott bibliája. Az 1484-ben, Nürnbergben nyomtatott és pazar módon illuminált Missale Strigoniense valószínűleg valamelyik reneszánsz egri főpap, Bakócz Tamás (1493–1497) vagy Estei Hippolit (1497–1520) tulajdonában állhatott. A XVIII. században a rendházban intézményes formában működő patika könyvei orvostörténeti ritkaságok a XV-XVII. századból. A könyvtár jelentős számban őrizte meg a középkori magyar irodalom kiemelkedő ferences képviselőinek, Temesvári Pelbártnak és Laskai Osvátnak a munkáit.

Források
Bán Imre: Az Országos Széchényi Könyvtár Tudományos Könyvtára. In Magyar Könyvszemle, 1955. 144–146.
Fáy Zoltán: A Gyöngyösi Ferences Könyvtár. Gyöngyös, 2012.
Kaizer Nándor: Index librorum saeculi XV. et XVI. Bibliothecae Pp. Franciscanorum Gyöngyösini. Bp., 1930.
Misóczki Lajos: A gyöngyösi műemlékkönyvtár. In: Agria, XVIII. 1981.

Jegyzetek

További információk
 honlap
 
Magyarország egyházi, felekezeti könyvtárai
Gyöngyös építményei
A Gyöngyösi Ferences Könyvtár Magyarország egyetlen , a középkor óta megszakítások nélkül ugyanabban a városban Gyöngyösön működő könyvtára . Állománya ma mintegy000 kötet , amelybőlősnyomtatvány ,antikva,RMK-kötet,középkori ésújkori kézirat . Műemlékkönyvtár , amely a történelem alatt kialakult értékes állományát a maga integritásában őrzi több száz éve . A könyvtár kutatók számára engedéllyel látogatható ; turisták belépővel tekinthetik meg a gyűjteményt és a kiállítást . Története Kezdetek A Gyöngyösi Ferences Könyvtár alapításának pontos ideje ismeretlen , de feltételezhetően azonos a kolostoréval , amelynek építését Károly Róbert uralkodása alatt , Szécsényi Tamásnak ( †1354 ) vagy valamelyik leszármazottjának köszönhetik a ferencesek . Bár a Gyöngyösi Ferences Könyvtár túlélte mind a középkori magyar államos bukását , mind a hitújítás idejének harcait , ésig néhány tűzvészt leszámítva köteteit még az épületből sem kellett kimenekíteni , legrégebbi kézírásos és nyomtatott könyvei a XV. században készültek . Könyvtárosainak névsoráttől ismerjük: ig a rendház mindenkori vezetője felelt a gyűjteményért , ettől kezdveig a rendtartomány külön könyvtárost nevezett ki . A bibliotéka legrégebbi katalógusa az1620 körüli évekből maradt fenn , s ebbenkönyvet soroltak fel , valamint továbbikötetet különféle szerzetesek celláiban . Ez a gyűjtemény aligha volt nagyobb két-három könyvszekrénynél , melyeket a kolostor bármelyik helyiségében elhelyezhettek. XVII–XVIII. század A Gyöngyösi Ferences Könyvtár a török hódoltság alatt , a XVII. század második felében gyarapodott a legdinamikusabban . A szerzetesek a könyvnyomtatás „ forradalma” révén mind olcsóbban tudtak könyvekhez jutni , s a kötetekre nagy gonddal vigyáztak is , majd leadták a könyvtárba . A könyvek bejegyzéseinek tanúsága szerint sok művelt könyvolvasó és gyűjtő magyar ferences élt a XVI–XVII. században , akik a legfrissebb teológiai és egyéb tudományos munkákat szerezték be Párizs és Bécs könyvkereskedőinél , s így műveltségük a kor legújabb irányzatait követte . A török hódoltság alól felszabadult város kolostorának könyvtára az ezerhétszázas években Wrancsics Ferenc házfőnöksége alatt1741 ) újult meg . A bibliotéka legrégebbi bútora Oszler Liborius asztalos testvér munkája , ez Magyarország második legrégebbi könyvtári berendezése . Az elrongyolódott könyveket több lépésben kötötték újjá : először a század első felében egy használaton kívüli pergamenkódex , a Gyöngyösi Graduale lapjait használták , majd a század közepén három compactor , Boshadt Timót , Kamliger Egyed és Juniper testvér egységes , új bőrkötéseket készítettek . A könyvtár állományának gyarapodása a XVIII. század második felében érdekes változásokat mutat . Ebben az időben mind nagyobb számban kerültek a gyűjteménybe „ világi” témájú könyvek és folyóiratok , a magyar szépirodalom és szórakoztató irodalom ma már sokszor elfelejtett alkotásai . De a XVIII. század közepére a Gyöngyösi Ferences Könyvtár már a rendtartomány központi könyvtáraként számtalan olyan középkori teológiai könyvvel is gyarapodott , amelyek kalandos úton , más rendházakból kerültek a gyűjteménybe. XIX. század–XX. század eleje A XIX. században tovább differenciálódott az állomány , a pénztárkönyvek szerint egyre gyakoribb , majd rendszeres lett a könyvvétel . A Gyöngyösi Ferences Könyvtár állományának összetétele ennek megfelelően megváltozott : kortárs és klasszikus szépirodalom , lexikonok , szótárak kerültek a gyűjteménybe , sőt a kor divatos tudományos és egyházi periodikáit is megvásárolták . A könyvtár második ismert katalógusát ( azes , Sipos Márton által összeállított könyvlajstrom elveszett ) Farkas Bernardin készítetteban . Azes gyöngyösi tűzvész a rendházban – s így a könyvtárban is – nagy kárt okozott . Augusztusán késő estére tüzet fogott az évszázados könyvtár . A barátok a tűz fénye mellett az életveszéllyel sem törődve az udvarra dobálták ki az értékes könyveket . Másnap reggel a könyvtárban ismét tűz ütött ki , amelyet azonban sikerült idejében eloltani . 1915 júliusában Oslay Oswald magiszter vezetésével újrarendezték a kolostor könyvtárát . A hat szobában elhelyezett országos hírű gyűjteményt téma szerint csoportosították , s az incunnabulumokat a könnyebb kezelhetőség okán a provinciális külön helyiségben helyezte el.ban Kaizer Ferdinánd ismét újrarendezte a gyűjteményt , majd értékesebb köteteinek leírását nyomtatott katalógusban jelentette meg . Államosítás A II. világháborút többé-kevésbé szerencsésen úszta meg a kolostor . Épen vészelte át a világégést az évszázados könyvtár is . A gyöngyösi rendház vezetője , Horváth Zsigmond és a klerikát magisztere , Karácsonyi Aladár már azes deportálások előtt felkészültek az államosításra . A novíciusokkal elrejtették a könyvtár és levéltár néhány értékesebb darabját , a hittudományi főiskola tankönyveit , a teljes Patrologia Graeco-Latinát , valamint néhány fontosabb egyházi felszerelési tárgyat — okkal tartva attól , hogy az értékeket elkobozzák , a liturgikus eszközöket megszentségtelenítik . Amikor június ése közötti éjszaka országszerte deportálták a szerzeteseket , majd augusztusban aláíratták a katolikus egyház képviselőivel az egyház és állam közötti megállapodást . Ám a rendház elvételekor az államosítók már csak a Gyöngyösi Ferences Könyvtár állományának egy részét találták . A szerzetesek elhurcolása után az épület egy évre őrizetlenül maradt . A klerikát megmaradt könyvtárát zúzdába vitték ; a könyvtárhoz tartozó múzeum tárgyi emlékei eltűntek . A levéltár értékesebb , a mohácsi csatavesztés előtt keletkezett iratokat tartalmazó részét az Egri Levéltárba szállították . A könyvtáratáprilisának végén a Szent Bertalan templom melletti volt gimnázium épületének földszinti termeibe szállították , majdban az Orczy-kastélyba költöztették . Az Országos Széchényi Könyvtár tulajdonába került könyveketben szállították vissza a kolostorba . Az ünnepélyes megnyitót Keresztury Dezső tartotta májusén . Rendszerváltás utáni megújulás A rendszerváltást követően a gyűjtemény eredeti tulajdonosaihoz decemberán került vissza . 1998. áprilisán délelőttórakor Gyöngyösön a sekrestye és a torony feljárójának bontási munkálatai közben került elő azben elrejtett állomány : mintegyköbméter könyv,darab régi nyomtatvány illetve levéltári anyag ; szálas és kötött kézirat , tabula , protocollum , provinciai levelezés , feljegyzések , klerikusok névsora . Előkerült a régi könyvtár büszkesége , azben nyomtatott Fust-biblia is , mely a csodával határos módon szinte sérülés nélkül úszta meg a negyvennyolc évig tartó elfalazottságot . Az előkerült kincseket a Magyar Nemzeti Múzeum mutatta be2000-ben , majd visszakerültek a gyöngyösi rendházban , ahol egy részük a kiállításon ma is látható . A könyvtár és kiállítás kincsei A Gyöngyösi Ferences Könyvtárban bizonyíthatóan már a XVIII. század elejétől a könyvek mellett régiségeket ( ereklyéket , érmeket , pecsétnyomókat , használaton kívüli liturgikus tárgyakat ) is gyűjtöttek , valamint évszázadokon keresztül itt volt a rendtartomány levéltára is . Ezekből a ritkaságokból látható néhány tárgy a könyvtár előterében a „ Ferencesek Gyöngyösön” című tematikus kiállításon . A kiállított tárgyak közül egyedülálló néhány középkori typarium ( pecsétnyomó ) , II. Lajosnak a mohácsi csatavesztés előtt néhány héttel ferenceseknek adott tanúsítványa , valamint több reneszánsz és barokk kehely . A könyvtár legértékesebb kincse a Schöffer-Fust Biblia amely az ország legrégebbi , teljes nyomtatott bibliája . Azben , Nürnbergben nyomtatott és pazar módon illuminált Missale Strigoniense valószínűleg valamelyik reneszánsz egri főpap, Bakócz Tamás1497 ) vagy Estei Hippolit1520 ) tulajdonában állhatott . A XVIII. században a rendházban intézményes formában működő patika könyvei orvostörténeti ritkaságok a XV-XVII. századból . A könyvtár jelentős számban őrizte meg a középkori magyar irodalom kiemelkedő ferences képviselőinek , Temesvári Pelbártnak és Laskai Osvátnak a munkáit . Források Bán Imre : Az Országos Széchényi Könyvtár Tudományos Könyvtára . In Magyar Könyvszemle, 146 . Fáy Zoltán : A Gyöngyösi Ferences Könyvtár . Gyöngyös , Kaizer Nándor : Index librorum saeculi XV. et XVI. Bibliothecae Pp. Franciscanorum Gyöngyösini . Bp. , Misóczki Lajos : A gyöngyösi műemlékkönyvtár . In : Agria , XVIII. Jegyzetek További információk honlap Magyarország egyházi , felekezeti könyvtárai Gyöngyös építményei