Szentkereszty Tivadar
Szentkereszty Tivadar Maxentius (Vágvecse, 1871. december 12. – Gyula, 1959. december 3.) a századfordulón királyi tanfelügyelő volt Békés vármegyében.

Élete
Apja a csejtei születésű Szentkereszty Péter vágvecsei iskolamester, anyja Szabó Anna. Apja első felesége kiscétényi Valasik Anna volt. Második felesége Nemespannról származott és 1866-ban házasodtak össze. Testvérei voltak Veronika Terézia (1856), János Pál (1869), Karolina (1870), Ince Lázár (1875) és Gizella Mária (1878).

Édesapja nyugdíjaztatása után félbe kellett szakítania tanulmányait. Szülei betegsége miatt fiatalon munkába állt. 15 éves korától Sóhlya Antal csongrádi főkántornál tanulja a kántorságot. Magántanulóként végzi el a polgári 4 osztályát. 1892-ben elhatározza hogy tanító lesz, és 1893-ban tanítóképesítő vizsgára jelentkezik, melyet külön engedéllyel és különbözeti vizsgával letesz.

1893. szeptemberétől tanító lett Csorvás-Gerendáson, ahol tíz éven át oktatott az Apponyi-major iskolájában. Itt esti analfabéta-tanfolyamot is szervez. 1899-ben a tanfelügyelői kar tolnoka lett. Felesége a gerendási birtok jószágkormányzójának lánya Korossy Júlia lett. 1902-ben a földművelésügyi minisztérium gazdasági tanfolyamán vett részt.

1903-tól a nagyváradi tanítóképző intézet egyik tanítója lett. 1908-ban kinevezik Ung vármegye segédtanfelügyelőjévé, 1915-től a vármegye tanfelügyelője lett. 5000 koronás alapítványt tett a Tanítók Házában. A trianoni békediktátum után eltávolítják hivatalából és a csonka Magyarországra, Gyulára távozik.

1922-ben Békéscsabán lett tanfelügyelő, majd Kecskemétre nevezték ki, de a békési tanárok kérvényezték ennek hatálytalanítását. 1933. március 31-i nyugdíjazásáig Békés vármegye királyi tanfelügyelője.

1938 november végétől az első bécsi döntést követően a katonai hatóságok mellé kinevezett miniszteri (VKM) megbízott lett a nagykaposi és ungvári járásban. Ungváron volt tanfelügyelő még 1939-ben is, egészen 1940. április 1-ig. 1940. szeptember 7-én Horthy Miklós kormányzó a tanügyi főtanácsosi címet adományozta neki. 1945-ben visszatért Gyulára.

Számos verse és prózai írása jelent meg csongrádi és országos lapokban (Békésmegyei Közlöny). Nyitravármegyei adatgyűjtései szülei, illetve nagybátyja Szentkereszty Antal kántortanító révén lehettek. 1932-től Békésvármegyei Általános Tanítóegyesület tiszteletbeli elnöke, illetve Békés vármegye Iskolán Kívüli Népművelési Bizottságának elnöke, és a gyulai képviselőtestület tagja volt.

Elismerései és emlékezete
1940-ben tanügyi főtanácsosi címre terjesztették elő
Polgári Hadi Érdemkereszt 2. osztálya
1991 Szentkereszty Tivadar-díj, Gerendás
Szentkereszty Tivadar Alapítvány, Gerendás

Művei
1894 Egyházi és hazafias énekek az elemi iskolák számára. Összeszedte Sohlya Antal gyűjteménye után. Csongrád. (4. bőv. kiadás).
1895 Nyitramegyei népmondák. Ethnographia
1898 A nagy titok. Békésmegyei Közlöny XXV/50 (június 23.)
1903 Csongrádi népmondák. Ethnographia
1905 Pilátusverés Csanád-Apáczán. Ethnographia XVI, 60.
1905 Csalokány. Magyar Nyelv 1, 143.
1906/1913 Biharvármegye és Nagyvárad város rövid földrajza. Budapest. (tsz. Győrffy János).
1922 Népmondák - Nyitráról, Békésből. Ethnographia 1922, 84–86.
1924 Meg kell szervezni a népmüvelést. Békésmegyei közlöny 51/261. (1924. november 27.)
1927 Nyitrai népmondák. Ethnographia 1927, 123–124.
1932 Békés vármegye népoktatásának története

Jegyzetek

Források
Lipcsei Imre: A Békés vármegyei polgári iskolák története az 1920-30-as években. In: Neveléstörténet. 2006/3-4.
Dedinszky Gyula - Vidám Csaba 2003: A Munkácsy Mihály Múzeum Évkönyve 1. (38.) - „Ami Csabai” múzeumi sorozat. Békéscsaba, 54.
2000 Gerendás története. 65-67.
Békésmegyei Hírlap 1991. december 11.
Miklya Jenő 1987: Egy tanító feljegyzései. Békés Megyei Népújság 1987. április 25.
, Szentkereszty Tivadar
Magyar Könyvészet 1906
Petrik Magyar Könyvészet 1886-1900

További információk
Magyar Zoltán: Zoborvidéki mondák és hiedelmek.

Magyar pedagógusok
Gyulaiak
Vágsellyeiek
1871-ben született személyek
1959-ben elhunyt személyek
Szentkereszty Tivadar Maxentius ( Vágvecse , december – Gyula , december ) a századfordulón királyi tanfelügyelő volt Békés vármegyében . Élete Apja a csejtei születésű Szentkereszty Péter vágvecsei iskolamester , anyja Szabó Anna . Apja első felesége kiscétényi Valasik Anna volt . Második felesége Nemespannról származott ésban házasodtak össze . Testvérei voltak Veronika Terézia János Pál Karolina Ince Lázárés Gizella Mária Édesapja nyugdíjaztatása után félbe kellett szakítania tanulmányait . Szülei betegsége miatt fiatalon munkába állt.éves korától Sóhlya Antal csongrádi főkántornál tanulja a kántorságot . Magántanulóként végzi el a polgáriosztályát.ben elhatározza hogy tanító lesz , ésban tanítóképesítő vizsgára jelentkezik , melyet külön engedéllyel és különbözeti vizsgával letesz . 1893. szeptemberétől tanító lett Csorvás-Gerendáson , ahol tíz éven át oktatott az Apponyi-major iskolájában . Itt esti analfabéta-tanfolyamot is szervez.ben a tanfelügyelői kar tolnoka lett . Felesége a gerendási birtok jószágkormányzójának lánya Korossy Júlia lett.ben a földművelésügyi minisztérium gazdasági tanfolyamán vett részt . 1903-tól a nagyváradi tanítóképző intézet egyik tanítója lett.ban kinevezik Ung vármegye segédtanfelügyelőjévé,től a vármegye tanfelügyelője lett.koron ás alapítványt tett a Tanítók Házában . A trianoni békediktátum után eltávolítják hivatalából és a csonka Magyarországra , Gyulára távozik . 1922-ben Békéscsabán lett tanfelügyelő , majd Kecskemétre nevezték ki , de a békési tanárok kérvényezték ennek hatálytalanítását. márciusi nyugdíjazásáig Békés vármegye királyi tanfelügyelője . 1938 november végétől az első bécsi döntést követően a katonai hatóságok mellé kinevezett miniszteri ( VKM ) megbízott lett a nagykaposi és ungvári járásban . Ungváron volt tanfelügyelő mégben is , egészen áprilisig. szeptemberén Horthy Miklós kormányzó a tanügyi főtanácsosi címet adományozta neki.ben visszatért Gyulára . Számos verse és prózai írása jelent meg csongrádi és országos lapokban ( Békésmegyei Közlöny ) . Nyitravármegyei adatgyűjtései szülei , illetve nagybátyja Szentkereszty Antal kántortanító révén lehettek.től Békésvármegyei Általános Tanítóegyesület tiszteletbeli elnöke , illetve Békés vármegye Iskolán Kívüli Népművelési Bizottságának elnöke , és a gyulai képviselőtestület tagja volt . Elismerései és emlékezete 1940-ben tanügyi főtanácsosi címre terjesztették elő Polgári Hadi Érdemkereszt osztálya 1991 Szentkereszty Tivadar-díj , Gerendás Szentkereszty Tivadar Alapítvány , Gerendás Művei 1894 Egyházi és hazafias énekek az elemi iskolák számára . Összeszedte Sohlya Antal gyűjteménye után . Csongrád. bőv. kiadás ) . 1895 Nyitramegyei népmondák . Ethnographia 1898 A nagy titok . Békésmegyei Közlöny XXV/50 ( június ) 1903 Csongrádi népmondák . Ethnographia 1905 Pilátusverés Csanád-Apáczán . Ethnographia XVI , 1905 Csalokány . Magyar Nyelv 1906/1913 Biharvármegye és Nagyvárad város rövid földrajza . Budapest. ( tsz . Győrffy János ) . 1922 Népmondák - Nyitráról , Békésből . Ethnographia86 . 1924 Meg kell szervezni a népmüvelést . Békésmegyei közlöny261. november ) 1927 Nyitrai népmondák . Ethnographia124. 1932 Békés vármegye népoktatásának története Jegyzetek Források Lipcsei Imre : A Békés vármegyei polgári iskolák története azas években . In : Neveléstörténet. 3-4. Dedinszky Gyula - Vidám Csaba A Munkácsy Mihály Múzeum Évkönyve ) - „ Ami Csabai” múzeumi sorozat . Békéscsaba , 2000 Gerendás története . Békésmegyei Hírlap december Miklya Jenő Egy tanító feljegyzései . Békés Megyei Népújság április Szentkereszty Tivadar Magyar Könyvészet Petrik Magyar Könyvészet További információk Magyar Zoltán : Zoborvidéki mondák és hiedelmek . Magyar pedagógusok Gyulaiak Vágsellyeiek 1871-ben született személyek 1959-ben elhunyt személyek