Bélgázok
Bélgázok  az összefoglaló neve annak a bélcsőben előforduló gázelegynek, amely részben az egyén által lenyelt levegőből, részben a véráramból (diffúzió útján), részben az emésztési és bakteriális erjedési (fermentációs), továbbá rothadási és egyéb anyagok átalakításának  folyamataiból  képződik.

Nehezen emészthető, illetve illó és aromás olajakat, zsírsavakat tartalmazó, gyakran rostban gazdag anyagok fermentatív és bakteriális emésztése kapcsán gázok termelődnek. A bélgázok mennyisége és minősége nagy mértékben függ a táplálék minőségétől, valamint bizonyos fokig az egyén bélflórájától, baktériumaitól is. A bélgázok nagymérvű felszaporodása a belek feszülését és ezzel görcsös állapotot idéz elő (bélgörcs). A bélgázok keletkezése csecsemőkorban helytelen táplálás következménye is lehet. Máskor viszont az exszudatív alkattal (exszudatív diatézis) járó emésztési sajátság, amely a második évnegyed folyamán rendszerint megszűnik. A bélgázok megkötésére gyógyszereket alkalmaznak.

Összetételük
Előfordul bennük
 szén-dioxid
 egyes élőlényekben metán
 hidrogén
 etán, esetleg etanol
 rövid szénláncú, illékony szerves aldehidek és savak (pl. formaldehid, hangyasav, acetaldehid és ecetsav, propionaldehid és propionsav, butiraldehid és vajsav
 egyes aromás csoportot tartalmazó illóolajok
 nitrogén
 a fehérjebomlásból eredő ammónia, indol, szkatol
 kénhidrogén, merkaptánok
 putreszcin
 kadaverin

Távozásuk 
A bélgáz rendszerint a végbélnyíláson keresztül távozik a belekből. Előfordul az is, hogy a bélgázok felszívódnak a vérbe vagy a vizelettel együtt ürülnek ki.

Jegyzetek

Források 
 Egészségügyi ABC. Minerva, Budapest 1985. 76. old.
 Magyar nagylexikon  3. kötet 521 – 522. old.

Kapcsolódó szócikkek 
 Hashajtó
 Mikrogravitáció
 Székrekedés
 Római kömény
 Hidrogén
 Tejallergia
 Bélcsavarodás
 Öngyógyszerezés, öngyógyítás
 Hullajelenségek

További információk 
 révai

Emésztőrendszer
Bélgázok az összefoglaló neve annak a bélcsőben előforduló gázelegynek , amely részben az egyén által lenyelt levegőből , részben a véráramból ( diffúzió útján ) , részben az emésztési és bakteriális erjedési ( fermentációs ) , továbbá rothadási és egyéb anyagok átalakításának folyamataiból képződik . Nehezen emészthető , illetve illó és aromás olajakat , zsírsavakat tartalmazó , gyakran rostban gazdag anyagok fermentatív és bakteriális emésztése kapcsán gázok termelődnek . A bélgázok mennyisége és minősége nagy mértékben függ a táplálék minőségétől , valamint bizonyos fokig az egyén bélflórájától , baktériumaitól is . A bélgázok nagymérvű felszaporodása a belek feszülését és ezzel görcsös állapotot idéz elő ( bélgörcs ) . A bélgázok keletkezése csecsemőkorban helytelen táplálás következménye is lehet . Máskor viszont az exszudatív alkattal ( exszudatív diatézis ) járó emésztési sajátság , amely a második évnegyed folyamán rendszerint megszűnik . A bélgázok megkötésére gyógyszereket alkalmaznak . Összetételük Előfordul bennük szén-dioxid egyes élőlényekben metán hidrogén etán , esetleg etanol rövid szénláncú , illékony szerves aldehidek és savak ( pl . formaldehid , hangyasav , acetaldehid és ecetsav , propionaldehid és propionsav , butiraldehid és vajsav egyes aromás csoportot tartalmazó illóolajok nitrogén a fehérjebomlásból eredő ammónia , indol , szkatol kénhidrogén , merkaptánok putreszcin kadaverin Távozásuk A bélgáz rendszerint a végbélnyíláson keresztül távozik a belekből . Előfordul az is , hogy a bélgázok felszívódnak a vérbe vagy a vizelettel együtt ürülnek ki . Jegyzetek Források Egészségügyi ABC. Minerva, Budapest old . Magyar nagylexikon kötet– old . Kapcsolódó szócikkek Hashajtó Mikrogravitáció Székrekedés Római kömény Hidrogén Tejallergia Bélcsavarodás Öngyógyszerezés , öngyógyítás Hullajelenségek További információk révai Emésztőrendszer