Zsitomiri terület
A Zsitomiri terület (Житомирська область) Ukrajna egyik megyei szintű közigazgatási egysége az ország északi részén. Székhelye Zsitomir. Területe közel 30 ezer km², népessége 2015-ben 1 249 225 fő volt. Keleten a Kijevi, délen a Vinnicjai, délnyugaton a Hmelnickiji, nyugaton a Rivnei területekkel, északon pedig Belorusszia Homeli területével határos.

Földrajz 
A Zsitomiri terület 29 837 km²-e alapvetően síkság, amely enyhén észak-északkelet felé lejt (250–280 m tengerszint feletti magasságtól 150 m-ig). A terület nagyobbik, déli része a Dnyepermelléki- és a Podóliai-hátság között terül el.  Északon fekszik a Szlovecsanszk-Ovrucki dombság, itt található a terület legmagasabb, 316 méteres pontja. 2007-ben a területnek 750 hektárnyi erdeje volt.

A Zsitomiri területen összesen 221 kisebb-nagyobb folyó található: valamennyi a Dnyeper vízgyűjtő területéhez tartozik. Összesített hosszuk eléri az 5366 km-t. A legnagyobb folyók: Teteriv (247 km), Szlucs (194 km), Irpiny (174 km), Uzs (159 km), Irsa (136 km).

Történelem
Az ember legrégebbi, 100 ezeréves nyomaira a Teteriv folyó mentén bukkantak. A Zsitomiri területen több helyen találtak a neolitikus cucuteni kultúrához tartozó leleteket. Az 5-7 században települtek be a keleti szlávok: északra a drevljánok, a középső és déli régióba pedig a poljánok. A 9. században már nagyobb városok is léteztek, amelyek jelentős kereskedelmet bonyolítottak: Ovrucs és Koroszteny. A kora középkorban a terület a Kijevi Ruszhoz tartozott, majd annak bukása után a 13. században a mongolok hódították meg. 1350-1360 körül a litvánok foglalták el az Arany Hordától. A mai Zsitomiri terület nyugati része ekkor a Volhíniai-, a keleti pedig a Kijevi fejedelemséghez tartozott. A lublini unió (1569) után az ukrán földek Litvániától átkerültek Lengyelországhoz és a fejedelemségeket átszervezték vajdaságokká. A lengyel-litván unió felosztása után Zsitomir az Orosz Birodalom, azon belül pedig nagyrészt a Volhíniai, kisebb részben a Kijevi kormányzóság része lett. 1804-ben Zsitomir lett a Volhíniai kormányzóság székhelye. A 19. század jelentős fejlődése ellenére, Zsitomir gazdaságilag elmaradott vidéknek számított. Mai formájában a Zsitomiri terület 1937. szeptember 22-én jött létre. A második világháborúban a németek a terület jelentős zsidó lakosságát szinte teljes egészében kiirtották. A világháború után itt zajlott az Ukrán Felkelő Hadsereg egyik utolsó, elkeseredett csatája az NKVD erőivel.

Közigazgatási beosztás

A Zsitomiri terület székhelye Zsitomir városa. A terület 5 megyei jogú városra (Zsitomir, Berdicsiv, Koroszteny, Malin, Novohrad-Volinszkij), 7 járási jogú városra és 23 járásra oszlik:

A területen összesen 55 város (ebből 12 tényleges város és 43 városi jellegű település) és 1613 falu található.

Népesség 
A 2014-es állapot szerint a Zsitomiri területnek 1 millió 262 ezer lakosa volt (Ukrajna teljes lakosságának 2,9%-a), ebből 739,7 ezren városban, 522,8 ezren falun éltek. 2001-ben a lakosok közül 1 254 855 (90,32%) volt ukrán, 68 851 (4,96%) orosz, 49 046 (3,53%) lengyel. 0,35% mondta magát belorusznak, 0,19% zsidónak, 0,10% pedig moldávnak.

Gazdaság 
A terület ásványi kincsei elsősorban az építőiparban használatos homok, agyag, csillámpala, gránit, gabbró és labradorit. Kisebb mennyiségben bányásznak titán-dioxidot, vanádiumot, szkandiumot, hafniumot, berillt, topázt és kvarcot is. A gazdaság fontosabb ágazatai a mezőgazdaság és élelmiszeripar, a gépgyártás, vegyipar, bányaipar, építőipar, papírgyártás, fafeldolgozás.

Látnivalók

Jegyzetek

Fordítás

Források
Богомолець. О. «Замок-музей Радомисль на Шляху Королів Via Regia». — Київ, 2013
Костриця М. Ю. Географія Житомирської області. Видання друге стереотипне, — Ж.: ВКО "Газета «Житомирський вісник», 1993
Природа Житомирщини. Під заг. ред. А. С. Малиновського. — К.: Вища школа, 1984

Ukrajna területei
A Zsitomiri terület ( Житомирська область ) Ukrajna egyik megyei szintű közigazgatási egysége az ország északi részén . Székhelye Zsitomir . Területe közelezer km² , népességeben249fő volt . Keleten a Kijevi , délen a Vinnicjai , délnyugaton a Hmelnickiji , nyugaton a Rivnei területekkel , északon pedig Belorusszia Homeli területével határos . Földrajz A Zsitomiri terület837 km²-e alapvetően síkság , amely enyhén észak-északkelet felé lejt280 m tengerszint feletti magasságtólm-ig ) . A terület nagyobbik , déli része a Dnyepermelléki- és a Podóliai-hátság között terül el . Északon fekszik a Szlovecsanszk-Ovrucki dombság , itt található a terület legmagasabb,méteres pontja.ben a területnekhektárnyi erdeje volt . A Zsitomiri területen összesenkisebb-nagyobb folyó található : valamennyi a Dnyeper vízgyűjtő területéhez tartozik . Összesített hosszuk eléri azkm-t . A legnagyobb folyók : Teterivkm ) , Szlucskm ) , Irpinykm ) , Uzskm ) , Irsakm ) . Történelem Az ember legrégebbi ,ezeréves nyomaira a Teteriv folyó mentén bukkantak . A Zsitomiri területen több helyen találtak a neolitikus cucuteni kultúrához tartozó leleteket . Azszázadban települtek be a keleti szlávok : északra a drevljánok , a középső és déli régióba pedig a poljánok . A században már nagyobb városok is léteztek , amelyek jelentős kereskedelmet bonyolítottak : Ovrucs és Koroszteny . A kora középkorban a terület a Kijevi Ruszhoz tartozott , majd annak bukása után a században a mongolok hódították meg.körül a litvánok foglalták el az Arany Hordától . A mai Zsitomiri terület nyugati része ekkor a Volhíniai- , a keleti pedig a Kijevi fejedelemséghez tartozott . A lublini unióután az ukrán földek Litvániától átkerültek Lengyelországhoz és a fejedelemségeket átszervezték vajdaságokká . A lengyel-litván unió felosztása után Zsitomir az Orosz Birodalom , azon belül pedig nagyrészt a Volhíniai , kisebb részben a Kijevi kormányzóság része lett.ben Zsitomir lett a Volhíniai kormányzóság székhelye . A század jelentős fejlődése ellenére , Zsitomir gazdaságilag elmaradott vidéknek számított . Mai formájában a Zsitomiri terület szeptemberén jött létre . A második világháborúban a németek a terület jelentős zsidó lakosságát szinte teljes egészében kiirtották . A világháború után itt zajlott az Ukrán Felkelő Hadsereg egyik utolsó , elkeseredett csatája az NKVD erőivel . Közigazgatási beosztás A Zsitomiri terület székhelye Zsitomir városa . A területmegyei jogú városra ( Zsitomir , Berdicsiv , Koroszteny , Malin , Novohrad-Volinszkij) ,járási jogú városra ésjárásra oszlik : A területen összesenváros ( ebbőltényleges város ésvárosi jellegű település ) ésfalu található . Népesség Aes állapot szerint a Zsitomiri területnekmillióezer lakosa volt ( Ukrajna teljes lakosságának9%-a ) , ebből7 ezren városban,8 ezren falun éltek.ben a lakosok közül254( 90,32 % ) volt ukrán,85196 % ) orosz,04653 % ) lengyel.35 % mondta magát belorusznak , 19 % zsidónak , 10 % pedig moldávnak . Gazdaság A terület ásványi kincsei elsősorban az építőiparban használatos homok , agyag , csillámpala , gránit , gabbró és labradorit . Kisebb mennyiségben bányásznak titán-dioxidot , vanádiumot , szkandiumot , hafniumot , berillt , topázt és kvarcot is . A gazdaság fontosabb ágazatai a mezőgazdaság és élelmiszeripar , a gépgyártás , vegyipar , bányaipar , építőipar , papírgyártás , fafeldolgozás . Látnivalók Jegyzetek Fordítás Források Богомолець . О . «Замок-музей Радомисль на Шляху Королів Via Regia» . — Київ , Костриця М . Ю . Географія Житомирської області . Видання друге стереотипне , — Ж . : ВКО " Газета «Житомирський вісник» , Природа Житомирщини . Під заг. ред . А . С . Малиновського . — К. : Вища школа , Ukrajna területei