Kričke (Drniš)
Kričke falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 27, közúton 38 km-re északkeletre, községközpontjától 6 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a Petrovo-mező déli szélén, a Moseć-hegység lábánál, a Čikola szurdokvölgyétől délre, az 56-os számú főút mentén fekszik. A település régi magja Srednje Kričke a Moseć-hegység lábánál 290-300 méteres magasságban terül el, tőle északnyugatra Drniš irányában fekszik Donje Kričke, délkeletre pedig Gornje Kričke. Így a település északnyugat-délkeleti irányban mintegy öt kilométerre nyúlik el. A házak a múltban közelebb voltak a hegység lejtőihez, az utóbbi időben azonban egyre inkább közelebb a mezőhöz, az út mellé épültek. A település teljes területe 1815 hektárt tesz ki. Északnyugati részén halad át a Šibenik-Split vasútvonal, amelynek azonban itt nincs vasútállomása.

Története 
Kričke területe már a történelem előtti időkben is lakott volt. Ezt igazolja Lunića ősrégi várának maradványa. Rajta kívül a falu területén egy halomsírt is feltártak, melyből a késő bronzkorból származó használati tárgyak kerültek elő. A falu területén hét ókori régészeti lelőhely is található, közülük három a mezőn, négy pedig Gornje Kričke felett a Moseć oldalában. A legrégibb ismert nép amely ezen a vidéken élt az illírek egyik törzse a liburnok voltak, akiknek öt kilométerre innen a közeli Promina-hegységben Tepljuhnál volt településük. I. e. 51-ben a dalmátok szálltak meg a területet, akik szüntelen háborúban álltak a rómaiakkal. Végül a rómaiak győzedelmeskedtek és egész Dalmáciát uralmuk alá hajtották.

A falu a Krička vezetéknévből kapta a nevét, akik a régi Hercegovinából érkeztek a mai Montenegró északi részén fekvő Durmitor területére, majd egyik águk a török uralom idején (1522 és 1683 között) másokkal együtt a Petrovo-mezőn Drnišnél telepedett le. A török kiűzése után a faluba Nyugat-Boszniából újabb népesség érkezett. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott.

Kričke arról is nevezetes, hogy a 19. században a dalmáciai uniátus egyház központja volt. A mozgalom melynek elindítója Petar Krička volt, akinek 1832-ben "erkölcstelen élete és engedetlensége miatt" el kellett hagynia parókiáját a római katolikus egyházzal való egyesülést tűzte ki célul. Ugyanígy gondolkodott a baljaki expap Marko Busović is, így a mozgalomnak ebben a két faluban lettek először hívei. 1835-re ők ketten alkották meg az új egyház alapjait. Az új egyház központja Kričke lett és magában foglalta Kričke, Baljci és Vrlika egyházközségeit. Az egyház Kričkén a II. világháború végéig működött amikor is hívei visszatértek a szerb pravoszláv egyházba. Az utolsó uniátus pap Janko Heraković volt akit az usztasákkal való együttműködés miatt bebörtönöztek.

A falunak 1857-ben 579, 1910-ben 772 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 62 százaléka szerb, 36 százaléka horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során még ez évben megszállták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták, melynek egyik legdélibb települése lett. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalták vissza a horvát erők, a szerbek többsége Szerbiába menekült. 2001-ben 83 szerb és 234 horvát élt a faluban. A településnek 2011-ben már csak 235 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent György tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma az egyházi adatok szerint 1744-ben épült, de néhány régebbi forrás (1727, 1738) alapján feltehetően ennél korábbi. A templom kőből épült, homlokzata felett kis harangtoronnyal. 1931-ben és 1987-ben megújították. A templom a temetővel együtt Donje Kričkén a mező fölé magasodó Đurđeva glavicán áll. Ennek ellenére a körülötte levő ciprus és fenyőerdőtől távolabbról nem látható.
A Legszentebb Istenanya tiszteletére szentelt uniátus templom is Donje Kričkén a mezőn található. 1835-ben a baljci hívekkel együtt építették. Két nagy harangtornya miatt a nép csak Rognak nevezi. A II. világháború idején 1942-ben súlyos károkat szenvedett, majd egy villámcsapás következtében kiégett. A délszláv háború idején a szerbek aláaknázták. Helyreállítását tervezik. A templom mellett áll a régi iskola az egykori uniátus parókia épülete.
A Béke Királynője tiszteletére szentelt római katolikus temploma Srednje Kričkén a főutca mellett található. A templomot 1990-ben építették. 1992-ben a szerbek aláaknázták és felrobbantották. Az eredeti templomnak 18 méter magas, különálló harangtornya volt. a háború után a régi alapjain, de más formában építették újjá.
Szent Nedelja tiszteletére szentelt pravoszláv kápolnája a Gornje Kričke településrészen a főutcán áll. 1971-ben építették.

Kultúra és sport
A település első iskoláját 1867-ben alapították. A délszláv háborúig 1991-ig kis négyosztályos alapiskola működött a településen a Srednje Kričke településrészen, mely előbb Božidar Acija, később Spiridon Aleksijević nevét viselte. Ez az iskola ma már nem működik. Korábban a Donje Kričke településrészen működött az iskola az uniátus plébánia épületében, azelőtt pedig a Romić-házban Donje Kričke szélén.
A település labdarúgóklubját az NK Kričét 1973-ban alapították. 1990-ben NK Čikolára változtatták a nevét. A dalmát északi második ligában szerepelt. Pályája a Gornje Kričke településrészen található. A délszláv háború óta nem működik.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A drniši plébánia honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja

Fordítás

Šibenik-Knin megye települései
Kričke falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre , Dalmácia középső részén , a Petrovo-mező déli szélén , a Moseć-hegység lábánál , a Čikola szurdokvölgyétől délre , azos számú főút mentén fekszik . A település régi magja Srednje Kričke a Moseć-hegység lábánálméteres magasságban terül el , tőle északnyugatra Drniš irányában fekszik Donje Kričke , délkeletre pedig Gornje Kričke . Így a település északnyugat-délkeleti irányban mintegy öt kilométerre nyúlik el . A házak a múltban közelebb voltak a hegység lejtőihez , az utóbbi időben azonban egyre inkább közelebb a mezőhöz , az út mellé épültek . A település teljes területehektárt tesz ki . Északnyugati részén halad át a Šibenik-Split vasútvonal , amelynek azonban itt nincs vasútállomása . Története Kričke területe már a történelem előtti időkben is lakott volt . Ezt igazolja Lunića ősrégi várának maradványa . Rajta kívül a falu területén egy halomsírt is feltártak , melyből a késő bronzkorból származó használati tárgyak kerültek elő . A falu területén hét ókori régészeti lelőhely is található , közülük három a mezőn , négy pedig Gornje Kričke felett a Moseć oldalában . A legrégibb ismert nép amely ezen a vidéken élt az illírek egyik törzse a liburnok voltak , akiknek öt kilométerre innen a közeli Promina-hegységben Tepljuhnál volt településük . I. e.ben a dalmátok szálltak meg a területet , akik szüntelen háborúban álltak a rómaiakkal . Végül a rómaiak győzedelmeskedtek és egész Dalmáciát uralmuk alá hajtották . A falu a Krička vezetéknévből kapta a nevét , akik a régi Hercegovinából érkeztek a mai Montenegró északi részén fekvő Durmitor területére , majd egyik águk a török uralom idejénésközött ) másokkal együtt a Petrovo-mezőn Drnišnél telepedett le . A török kiűzése után a faluba Nyugat-Boszniából újabb népesség érkezett.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . Kričke arról is nevezetes , hogy a században a dalmáciai uniátus egyház központja volt . A mozgalom melynek elindítója Petar Krička volt , akinekben " erkölcstelen élete és engedetlensége miatt " el kellett hagynia parókiáját a római katolikus egyházzal való egyesülést tűzte ki célul . Ugyanígy gondolkodott a baljaki expap Marko Busović is , így a mozgalomnak ebben a két faluban lettek először hívei. re ők ketten alkották meg az új egyház alapjait . Az új egyház központja Kričke lett és magában foglalta Kričke, Baljci és Vrlika egyházközségeit . Az egyház Kričkén a II. világháború végéig működött amikor is hívei visszatértek a szerb pravoszláv egyházba . Az utolsó uniátus pap Janko Heraković volt akit az usztasákkal való együttműködés miatt bebörtönöztek . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború során még ez évben megszállták a szerb csapatok és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták , melynek egyik legdélibb települése lett.augusztus ában a Vihar hadművelet során foglalták vissza a horvát erők , a szerbek többsége Szerbiába menekült.benszerb éshorvát élt a faluban . A településnekben már csaklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent György tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma az egyházi adatok szerintben épült , de néhány régebbi forrásalapján feltehetően ennél korábbi . A templom kőből épült , homlokzata felett kis harangtoronnyal.ben ésben megújították . A templom a temetővel együtt Donje Kričkén a mező fölé magasodó Đurđeva glavicán áll . Ennek ellenére a körülötte levő ciprus és fenyőerdőtől távolabbról nem látható . A Legszentebb Istenanya tiszteletére szentelt uniátus templom is Donje Kričkén a mezőn található.ben a baljci hívekkel együtt építették . Két nagy harangtornya miatt a nép csak Rognak nevezi . A II. világháború idejénben súlyos károkat szenvedett , majd egy villámcsapás következtében kiégett . A délszláv háború idején a szerbek aláaknázták . Helyreállítását tervezik . A templom mellett áll a régi iskola az egykori uniátus parókia épülete . A Béke Királynője tiszteletére szentelt római katolikus temploma Srednje Kričkén a főutca mellett található . A templomotben építették.ben a szerbek aláaknázták és felrobbantották . Az eredeti templomnakméter magas , különálló harangtornya volt. a háború után a régi alapjain , de más formában építették újjá . Szent Nedelja tiszteletére szentelt pravoszláv kápolnája a Gornje Kričke településrészen a főutcán áll.ben építették . Kultúra és sport A település első iskolájátben alapították . A délszláv háborúigig kis négyosztályos alapiskola működött a településen a Srednje Kričke településrészen , mely előbb Božidar Acija , később Spiridon Aleksijević nevét viselte . Ez az iskola ma már nem működik . Korábban a Donje Kričke településrészen működött az iskola az uniátus plébánia épületében , azelőtt pedig a Romić-házban Donje Kričke szélén . A település labdarúgóklubját az NK Kričétban alapították.ben NK Čikolára változtatták a nevét . A dalmát északi második ligában szerepelt . Pályája a Gornje Kričke településrészen található . A délszláv háború óta nem működik . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A drniši plébánia honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Fordítás Šibenik-Knin megye települései