Kolümbétra-kert
A Kolümbétra-kert (a κολυμβήθρα görög kifejezés a római korban, vízi játékokra létesült úszómedencét jelenti) Agrigento régészeti lelőhelyei egyik legtermészetesebb, leglátványosabb helyszíne, a Templomok völgyének nevezett mélyedésben fekszik. 1999-ben az Olasz Környezet Alapnak (FAI), 25 évre ingyenes koncesszióba adta Szicília régió, hogy helyi és országos szinten jelentős régészeti-természeti helyszínné fejlesszék, véget vetve annak az elhanyagolt állapotnak, amit a 19. század utolsó évtizedei hoztak létre. A növényzet és a szerkezet helyreállítása lehetővé teszi néhány hipogeum feltárását is.

Története 
A Kolümbétra történetének legelfogadhatóbb forrása Diodórosz Szikulosz ókori történetíró Bibliotheca Historica című művének XI. és XIII. kötete, amelyben leírja az Akragaszi Teron türannosz által, közvetlenül a himérai csata (i. e. 480) után elrendelt városfelújítási munkálatokat, a medence fő adataival együtt:

Ugyanabban az időszakban, amikor a Kolümbétra létesült, a csatában szerzett nagyszámú rabszolga munkája nemcsak a híres akragaszi templomok és hipogeumok, hanem mesterséges alagutak létrehozását is lehetővé tette, amelyeken keresztül a porózus sziklákon átszűrődő vizet a medence állandó táplálására használhatták. A kert, túl azon, hogy a helyi zsarnokok üdülőhelye, a városi lakosság találkozóhelye is volt; a nők itt mosták kelengyéjüket, mások a langyos vízben megmerülve felfrissülhettek.

A himérai csata után egy évszázaddal Diodórosz megállapította, hogy a medence eliszaposodva jóltermő kertté alakult át. A hipogeumok, eredeti funkciójuk helyett mezőgazdasági célokat szolgáltak, a vízvezetékekkel kisebb kádakat töltöttek fel, amelyek egy-egy hipogeum tartalékát képezték és a kert öntözésére szolgáltak. Manapság is ez a rendszer tartja fenn a földek művelhetőségét.

1100 körül a kertet cukornád termelésére fogták.

Tommaso Fazello (1498–1570) történész, dominikánus szerzetes meséli, hogy a 16. század körül horti abatiae néven a Badia Bassa apátság ellátását szolgálta.

A 18-19. században, amikor Szicíliában elterjedt a gyümölcstermesztés, a kertben citrusféléket termesztettek.

2007-ben és 2009-ben a kert bejutott az Il Parco Più Bello d'Italia (Olaszország legszebb parkja) verseny tíz döntőse közé.

Leírása 

A kertben, amely alig nagyobb öt hektárosnál, a Valle dei Templi jellegzetes művelési módjainak gazdag változatosságával találkozunk. A völgy végében citrusformák különböző fajtái (szentjánoskenyérfa, pisztácia, eperfa, dió, gránátalma, banán) díszlenek; a folyó mentén, a mészkősziklák lábáig mandulafák, olajfák, hagyományos és mediterrán veteményeskertek mirtusz, babér, pisztáciák (örökzöld pisztácia, terpentinpisztácia), fagyal, magyaltölgy, kutyatej, bengefélék, a hüvelyesekhez tartozó jeneszter, a pálmaféléket képviselő törpepálma, Ampelodesmos és szentjánoskenyérfa.

Talajhasználat 
A Kolümbétra-kert területe talajhasználat szempontjából öt zónára osztható:
 citrusfa-zóna
 mandula-olajfa-zóna
 a Mediterráneum tipikus növényzetének zónája
 védett növényzet zónája
 őshonos növényzet zónája

Citrusfa-zóna 
A földterület 29%-át kitevő zóna terményei a keserű narancs, mandarin, citrom, grépfrút, klementin és az édes narancs olyan fajtái, mint a Portogallo, a Tarocco, a Brasiliano, a Vaniglia és a Vaniglia-rosa.

A zónán belül olyan fafajok is jelen vannak, mint az eperfa, a szilva, a naspolya, a körte, az azaról galagonya nevű galagonyafaj és a füge.

Külön sajátossága e vidéknek, hogy több citrusféle évente többször is képes virágzani és gyümölcsöt hozni.

Mandula-olajfa-zóna 
A Valle dei Templi két domináns kultúrnövénye jól alkalmazkodott a völgy talajához és a hosszú száraz periódusokkal jellemezhető agrigentói klímához. A mandulafákat fasorba ültetik, gyakran olajfa vagy fácskává nevelt szőlőtőke mellé. A mandulavirágok decembertől márciusig virulnak, színük a csillogó fehértől egészen a rózsaszín különböző árnyalataiig váltakozik.

Ezek a fasorok a Kolümbétra meredek partjaitól a mészkősziklák lábáig terjednek, a terület 18%-át befedve.

A kert rekonstrukciója keretében kb. 1500 mandulafát ültettek, 300 különféle fajtát reprezentálva.

Mediterrán zóna 
E zóna növényzete spontán alakult ki (részben a FAI restaurációs munkálatai előtt) bokrok és fák formájában, a viszontagságos nyári hatásokat pl. a levelek megvastagodásával és kiterjedt gyökérzet kifejlesztésével vészelve át:
 a szentjánoskenyérfa, amely a meredek és legnaposabb lejtőket foglalja el;
 a nemes babér, amely hatalmas szürke foltot képez a kertben;
 olajfák, amelyek a sziklák közötti üregekben és a mészkőfalak repedéseiben tenyésznek.

Van is egy sor olyan cserje, mint az örökzöld pisztácia, az európai homoktövis, az olajfafélékhez tartozó olajfagyal, a terpentinpisztácia, és különösen a kutyatej. A törpepálma kivételt képez Földközi-tengeri cserjefajok között, ez az egyetlen vadon növő pálmafaj. Ágait, néhány évvel ezelőttig szalma- és lószőrtömés helyett, kötelek vagy szőnyeg és seprűk készítésére használták, a helyi nyelvjárás a giummarre szót használja rá.

A kert 37%-át teszi ki.

Védett vegetáció 
Ez a típusú vegetáció, amely a teljes terület 12%-át teszi ki, olyan hidrofil növényekből tevődik össze, mint a közönséges olasznád, a Salix pedicellata fűzfaj, a Tamarix africana tamariskafaj és a ricinus, amelyek a vízi út mentén tenyésznek a kertben.

Ősvegetáció 
Az ebbe a típusba sorolható növényzet a sziklaszirteken virágzik, gyökereit a sziklahasadékokba mélyesztve. Mivel a mészkő porózus kőzet és hidrofil, ezek a növények alkalmazkodtak az ilyen extrém körülmények közötti élethez.

A Kolümbétrában fellelhető őshonos kövi növényfajok a kutyatejek közé tartozó fatermetű kutyatej, a lószőrpálma, a hosszúlevelűnád, a varjúhájfélékhez tartozó közönséges köldökfű (Umbilicus rupestris) és a termetes varjúháj (Sedum sediforme) nevű varjúhájfaj, a festő rekettye, a cserjés macskahere nevű macskaherefaj és a tövises kapri.

Fordítás

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Valle dei Templi - Kolymbethra , Informazioni sulla visita
 Giardino della Kolymbtera - Informazioni utili e orari d'apertura
 Parco della Valle dei Templi - Agrigento
 FAI - Il Giardino della Kolymbetra: l’uomo, la terra, la storia
 Giovanna Alaimo: Giardino della Kolymbetra (A Kolümbétrasz kertje)

Régészeti bemutatóhelyek
Szicília
Kerttörténet
A Kolümbétra-kert ( a κολυμβήθρα görög kifejezés a római korban , vízi játékokra létesült úszómedencét jelenti ) Agrigento régészeti lelőhelyei egyik legtermészetesebb , leglátványosabb helyszíne , a Templomok völgyének nevezett mélyedésben fekszik.ben az Olasz Környezet Alapnak ( FAI) ,évre ingyenes koncesszióba adta Szicília régió , hogy helyi és országos szinten jelentős régészeti-természeti helyszínné fejlesszék , véget vetve annak az elhanyagolt állapotnak , amit a század utolsó évtizedei hoztak létre . A növényzet és a szerkezet helyreállítása lehetővé teszi néhány hipogeum feltárását is . Története A Kolümbétra történetének legelfogadhatóbb forrása Diodórosz Szikulosz ókori történetíró Bibliotheca Historica című művének XI. és XIII. kötete , amelyben leírja az Akragaszi Teron türannosz által , közvetlenül a himérai csata ( i. e.ut án elrendelt városfelújítási munkálatokat , a medence fő adataival együtt : Ugyanabban az időszakban , amikor a Kolümbétra létesült , a csatában szerzett nagyszámú rabszolga munkája nemcsak a híres akragaszi templomok és hipogeumok , hanem mesterséges alagutak létrehozását is lehetővé tette , amelyeken keresztül a porózus sziklákon átszűrődő vizet a medence állandó táplálására használhatták . A kert , túl azon , hogy a helyi zsarnokok üdülőhelye , a városi lakosság találkozóhelye is volt ; a nők itt mosták kelengyéjüket , mások a langyos vízben megmerülve felfrissülhettek . A himérai csata után egy évszázaddal Diodórosz megállapította , hogy a medence eliszaposodva jóltermő kertté alakult át . A hipogeumok , eredeti funkciójuk helyett mezőgazdasági célokat szolgáltak , a vízvezetékekkel kisebb kádakat töltöttek fel , amelyek egy-egy hipogeum tartalékát képezték és a kert öntözésére szolgáltak . Manapság is ez a rendszer tartja fenn a földek művelhetőségét . 1100 körül a kertet cukornád termelésére fogták . Tommaso Fazello1570 ) történész , dominikánus szerzetes meséli , hogy a század körül horti abatiae néven a Badia Bassa apátság ellátását szolgálta . A században , amikor Szicíliában elterjedt a gyümölcstermesztés , a kertben citrusféléket termesztettek . 2007-ben ésben a kert bejutott az Il Parco Più Bello d'Italia ( Olaszország legszebb parkja ) verseny tíz döntőse közé . Leírása A kertben , amely alig nagyobb öt hektárosnál , a Valle dei Templi jellegzetes művelési módjainak gazdag változatosságával találkozunk . A völgy végében citrusformák különböző fajtái ( szentjánoskenyérfa , pisztácia , eperfa , dió , gránátalma , banán ) díszlenek ; a folyó mentén , a mészkősziklák lábáig mandulafák , olajfák , hagyományos és mediterrán veteményeskertek mirtusz , babér , pisztáciák ( örökzöld pisztácia , terpentinpisztácia ) , fagyal , magyaltölgy , kutyatej , bengefélék , a hüvelyesekhez tartozó jeneszter , a pálmaféléket képviselő törpepálma , Ampelodesmos és szentjánoskenyérfa . Talajhasználat A Kolümbétra-kert területe talajhasználat szempontjából öt zónára osztható : citrusfa-zóna mandula-olajfa-zóna a Mediterráneum tipikus növényzetének zónája védett növényzet zónája őshonos növényzet zónája Citrusfa-zóna A földterület-át kitevő zóna terményei a keserű narancs , mandarin , citrom , grépfrút , klementin és az édes narancs olyan fajtái , mint a Portogallo , a Tarocco , a Brasiliano , a Vaniglia és a Vaniglia-rosa . A zónán belül olyan fafajok is jelen vannak , mint az eperfa , a szilva , a naspolya , a körte , az azaról galagonya nevű galagonyafaj és a füge . Külön sajátossága e vidéknek , hogy több citrusféle évente többször is képes virágzani és gyümölcsöt hozni . Mandula-olajfa-zóna A Valle dei Templi két domináns kultúrnövénye jól alkalmazkodott a völgy talajához és a hosszú száraz periódusokkal jellemezhető agrigentói klímához . A mandulafákat fasorba ültetik , gyakran olajfa vagy fácskává nevelt szőlőtőke mellé . A mandulavirágok decembertől márciusig virulnak , színük a csillogó fehértől egészen a rózsaszín különböző árnyalataiig váltakozik . Ezek a fasorok a Kolümbétra meredek partjaitól a mészkősziklák lábáig terjednek , a terület-át befedve . A kert rekonstrukciója keretében kb.mandulaf át ültettek , különféle fajtát reprezentálva . Mediterrán zóna E zóna növényzete spontán alakult ki ( részben a FAI restaurációs munkálatai előtt ) bokrok és fák formájában , a viszontagságos nyári hatásokat pl. a levelek megvastagodásával és kiterjedt gyökérzet kifejlesztésével vészelve át : a szentjánoskenyérfa , amely a meredek és legnaposabb lejtőket foglalja el ; a nemes babér , amely hatalmas szürke foltot képez a kertben ; olajfák , amelyek a sziklák közötti üregekben és a mészkőfalak repedéseiben tenyésznek . Van is egy sor olyan cserje , mint az örökzöld pisztácia , az európai homoktövis , az olajfafélékhez tartozó olajfagyal , a terpentinpisztácia , és különösen a kutyatej . A törpepálma kivételt képez Földközi-tengeri cserjefajok között , ez az egyetlen vadon növő pálmafaj. Ágait , néhány évvel ezelőttig szalma- és lószőrtömés helyett , kötelek vagy szőnyeg és seprűk készítésére használták , a helyi nyelvjárás a giummarre szót használja rá . A kert-át teszi ki . Védett vegetáció Ez a típusú vegetáció , amely a teljes terület-át teszi ki , olyan hidrofil növényekből tevődik össze , mint a közönséges olasznád , a Salix pedicellata fűzfaj , a Tamarix africana tamariskafaj és a ricinus , amelyek a vízi út mentén tenyésznek a kertben . Ősvegetáció Az ebbe a típusba sorolható növényzet a sziklaszirteken virágzik , gyökereit a sziklahasadékokba mélyesztve . Mivel a mészkő porózus kőzet és hidrofil , ezek a növények alkalmazkodtak az ilyen extrém körülmények közötti élethez . A Kolümbétrában fellelhető őshonos kövi növényfajok a kutyatejek közé tartozó fatermetű kutyatej , a lószőrpálma , a hosszúlevelűnád , a varjúhájfélékhez tartozó közönséges köldökfű ( Umbilicus rupestris ) és a termetes varjúháj ( Sedum sediforme ) nevű varjúhájfaj , a festő rekettye , a cserjés macskahere nevű macskaherefaj és a tövises kapri . Fordítás Jegyzetek Külső hivatkozások Valle dei Templi - Kolymbethra , Informazioni sulla visita Giardino della Kolymbtera - Informazioni utili e orari d'apertura Parco della Valle dei Templi - Agrigento FAI - Il Giardino della Kolymbetra : l’uomo , la terra , la storia Giovanna Alaimo : Giardino della Kolymbetra ( A Kolümbétrasz kertje ) Régészeti bemutatóhelyek Szicília Kerttörténet