Onisifor Ghibu
Onisifor Ghibu (Szelistye, 1883. május 31. – Nagyszeben, 1972. október 31.) román pedagógus, teológus, politikus.

Élete 
Egy falusi szűcsmester nyolcadik gyermekeként született. Az elemi iskolát Nagyszebenben, a gimnáziumot Brassóban az Andrei Șaguna Líceumban végezte. 1902-ben beiratkozott a nagyszebeni ortodox teológiai szemináriumra, ahol 1905-ben végzett. 1905-től a bukaresti egyetem bölcsészkarán irodalmat, történelmet, filozófiát és teológiát tanult, majd Budapesten, Strassburgban és Jénában folytatta tanulmányait. 1909-ben Jénában a filozófia és pedagógia doktora lett.

1910 és 1914 között az ortodox iskolák tanfelügyelőjeként dolgozott Nagyszebenben, emellett 1911–1912-ben a teológiai szemináriumban helyettes tanárként tevékenykedett. Erdély Romániával való egyesülése érdekében több mint kétszáz cikket írt, amelyeket a nagyszebeni Telegraful Român, Revista Teologică, Vatra Școlară és Luceafărul, az aradii Biserica şi Școala és Tribuna, a brassói Gazeta Transilvaniei, a bukaresti Neamul Românesc, Neamul Românesc Literar, Adevărul Literar şi Artistic, Convorbiri Literare és Revista Generală a învăţământului, a kolozsvári Societatea de Mâine, Patria, Cosânzeana és Renaşterea, a nagyváradi Legea Românescă, a craiovai Ramuri stb. jelentetett meg. 1915-ben a katonai behívó miatt Bukarestbe szökött; a hadbíróság halálra ítélte, részben a szökés miatt, részben azért, mert írásait hazaárulásnak minősítette.

1916-ban Románia hadbalépésekor önkéntesnek jelentkezett a román hadseregbe, de a háborús helyzet kedvezőtlen alakulása miatt inkább Besszarábiába költözött. Itt szintén a román nemzeti érdekek képviseletében tevékenykedett: megalapította a Moldovai Nemzeti Pártot (Partidul Naţional Moldovenesc), és szót emelt egy román egyetem megalapítása érdekében.

1918-ban visszatért Nagyszebenbe, és az erdélyi kormányzótanács  megbízta az erdélyi román oktatás megszervezésével. (Többek között ő vette át a kolozsvári egyetemet és ő foglalta le a kolozsvári Nemzeti Színházat.) 1919-ben a Román Akadémia tagja lett; 1919 és 1945 között a kolozsvári egyetemen általános pedagógiát és pedagógiatörténetet tanított. 1945-ös nyugdíjba vonulásáig több mint száz kötetet és 1300 cikket, tanulmányt jelentetett meg. Számos előadásában, röpiratában és könyvében a magyar katolikusokat támadta, ugyanakkor pereket is indított több erdélyi magyar értelmiségi ellen. Így például beperelte Bíró Vencel piarista tartományfőnököt jogtalan címhasználat és irredenta propaganda miatt, Roska Mártont, a régészeti intézet egykori vezetőjét szintén irredentizmus miatt, a nagyváradi premontrei rend valamint a temesvári piaristák ellen pedig az egyházi ingatlanok államosítása érdekében indított pert.

A második világháborút követően, 1944 végén eltávolították az egyetemről, majd 1945 márciusában letartóztatták, és a caracali börtönbe szállították, ahol 222 napot töltött. 1956-ban ismét letartóztatták, és demokratikus rend elleni tevékenységért két év börtönre ítélték. Kiszabadulása után haláláig folytatta az írást, elsősorban emlékiratain dolgozott. Az 1970-es évektől kezdve ismét megjelenhettek művei illetve a róla szóló írások.

Emlékét szülőfalujában szobor, Kolozsváron a lakóházán elhelyezett emléktábla, illetve egy-egy róla elnevezett kolozsvári és nagyváradi líceum örökíti meg.

Főbb művei 
 Limba nouălor cărţi bisericeşti, Sibiu, 1905
 O călătorie în Alsacia-Lorena. Țara şi şcolile ei, Bucureşti, 1909
 Der moderne Utraquimus, oder die zweisprachigkeit in der Volksschule Langensalza, 1910 (doktori értekezés)
 Ziaristica bisericească la români. Studiu istoric, Sibiu, 1910
 Plan de învăţământ şi îndreptar metodic pentru şcoalele populare confesionale greco-orientale române din Transilvania, Sibiu, 1911
 Cercetări privitoare la situaţia învăşământului nostru primar şi la educaţia populară, Sibiu, 1911
 Anuar pedagogic (1913), Sibiu, 1913
 Școala românească din Transilvania. Desvoltarea ei istorică şi situaţia ei actuală, Bucureşti, 1915
 Viaţa şi organizaţia bisericeacă şi şcolară în Transilvania, Bucureşti, 1915
 Din istoria literaturii didactice româneşti: I. Bucoavnele. II. Abecedarele. III. Cărţile de cetire din Transilvania. Bucureşti, 1916 (An. Acad. Rom. M.S.L.,1915-1916, seria ll, t. XXXVIII)
 Universitatea din Cluj şi institutele ei de educaţie, Cluj, 1922
 Catolicismul unguresc în Transilvania şi politica religioasă a statului român, Cluj, 1924 [Az erdélyi magyar katolicizmus és a román állam kisebbségpolitikája]
 Portrete pedagogice, Bucureşti, 1927
 Un anahronism şi o sfidare: Statul romano-catolic ardelean. Studiu istoric-juridic, însoţit de concluziile Comisiunii istorico-juridice privitoare la desfiinţarea Statului catolic, Cluj, 1931 [Anakronizmus és fenyegetés: az Erdélyi Római Katolikus Státus. Történelmi-jogi tanulmány, mellékletben a Katolikus Státus megszüntetésére létrehozott történelmi-jogi bizottság megállapításai]
 Universitatea Daciei Superioare şi problema Statului romano-catolic, Cluj, 1931
 Acte şi documente privitoare la Statul romano-catolic ardelean, Cluj, 1933
 Acţiunea catolicismului unguresc şi a Sfântului Scaun în România întregită, Cluj, 1934 [A magyar katolicizmus és a Szentszék tevékenysége a kiteljesült Romániában]
 Doi uzurpatori ai drepturilor României şi ai Universitătii din Cluj: Sf. Scaun de la Roma şi Statul romano-catolic ardelean, Cluj, 1934 [Románia és a kolozsvári egyetem jogainak két bitorlója: a római Szentszék és az Erdélyi Római Katolikus Státus]
 Nulitatea Concordatului dintre România şi Sf. Scaun, Cluj, 1935 [A Románia és a Szentszék közötti konkordátum semmissége]
 Ordinul canonic premonstratens din România, Bucureşti, 1936
 Ordinul franciscanilor conventuali („Minorităţii”) din Transilvania, 2vol., Bucureşti, 1937–1938
 La o răscruce a vieţii mele. Un bilanţ şi o mărturisire, Bucureşti, 1939
 Un reprezentant rustic al spiritualităţii româneşte de la mijlocul sec. XIX Picu Pătruţ din Sălişte, Bucureşti, 1940
 Politica religioasă şi minoritară a României. Fapte şi documente care impun o nouă orientare, Cluj, 1940
 Prolegomena la o educaţie românească, vol. I, Cluj, 1940
 Puncte cardinale pentru o concepţie românească a educaţiei, Sibiu, 1944
 Dictatură şi anarhie. Priviri critice asupra evoluţiei şi directivelor învătământului şi educaţiei româneşti sub regimul Antonescu (1940-1944) Sibiu. 1944

Hivatkozások

Források

További információk 
 Buday Árpád: Dacia Superior egyeteme. Ghibu Onisifor könyve; Egyetemi Ny., Bp., 1931 (A Jancsó Benedek Társaság kiadványai)

Román egyetemi, főiskolai oktatók
Teológusok
Romániai politikusok
A Román Akadémia tagjai
Román tudósok
Onisifor Ghibu ( Szelistye , május – Nagyszeben , október ) román pedagógus , teológus , politikus . Élete Egy falusi szűcsmester nyolcadik gyermekeként született . Az elemi iskolát Nagyszebenben , a gimnáziumot Brassóban az Andrei Șaguna Líceumban végezte.ben beiratkozott a nagyszebeni ortodox teológiai szemináriumra , aholben végzett.től a bukaresti egyetem bölcsészkarán irodalmat , történelmet , filozófiát és teológiát tanult , majd Budapesten , Strassburgban és Jénában folytatta tanulmányait.ben Jénában a filozófia és pedagógia doktora lett . 1910 ésközött az ortodox iskolák tanfelügyelőjeként dolgozott Nagyszebenben , emellett1912-ben a teológiai szemináriumban helyettes tanárként tevékenykedett . Erdély Romániával való egyesülése érdekében több mint kétszáz cikket írt , amelyeket a nagyszebeni Telegraful Român , Revista Teologică , Vatra Școlară és Luceafărul , az aradii Biserica şi Școala és Tribuna , a brassói Gazeta Transilvaniei , a bukaresti Neamul Românesc , Neamul Românesc Literar , Adevărul Literar şi Artistic , Convorbiri Literare és Revista Generală a învăţământului , a kolozsvári Societatea de Mâine , Patria , Cosânzeana és Renaşterea , a nagyváradi Legea Românescă , a craiovai Ramuri stb. jelentetett meg.ben a katonai behívó miatt Bukarestbe szökött ; a hadbíróság halálra ítélte , részben a szökés miatt , részben azért , mert írásait hazaárulásnak minősítette . 1916-ban Románia hadbalépésekor önkéntesnek jelentkezett a román hadseregbe , de a háborús helyzet kedvezőtlen alakulása miatt inkább Besszarábiába költözött . Itt szintén a román nemzeti érdekek képviseletében tevékenykedett : megalapította a Moldovai Nemzeti Pártot ( Partidul Naţional Moldovenesc ) , és szót emelt egy román egyetem megalapítása érdekében . 1918-ban visszatért Nagyszebenbe , és az erdélyi kormányzótanács megbízta az erdélyi román oktatás megszervezésével . ( Többek között ő vette át a kolozsvári egyetemet és ő foglalta le a kolozsvári Nemzeti Színházat.) ben a Román Akadémia tagja lett;ésközött a kolozsvári egyetemen általános pedagógiát és pedagógiatörténetet tanított.ös nyugdíjba vonulásáig több mint száz kötetet éscikket , tanulmányt jelentetett meg . Számos előadásában , röpiratában és könyvében a magyar katolikusokat támadta , ugyanakkor pereket is indított több erdélyi magyar értelmiségi ellen . Így például beperelte Bíró Vencel piarista tartományfőnököt jogtalan címhasználat és irredenta propaganda miatt , Roska Mártont , a régészeti intézet egykori vezetőjét szintén irredentizmus miatt , a nagyváradi premontrei rend valamint a temesvári piaristák ellen pedig az egyházi ingatlanok államosítása érdekében indított pert . A második világháborút követően,végén eltávolították az egyetemről , majdmárciusában letartóztatták , és a caracali börtönbe szállították , aholnapot töltött.ban ismét letartóztatták , és demokratikus rend elleni tevékenységért két év börtönre ítélték . Kiszabadulása után haláláig folytatta az írást , elsősorban emlékiratain dolgozott . Azes évektől kezdve ismét megjelenhettek művei illetve a róla szóló írások . Emlékét szülőfalujában szobor , Kolozsváron a lakóházán elhelyezett emléktábla , illetve egy-egy róla elnevezett kolozsvári és nagyváradi líceum örökíti meg . Főbb művei Limba nouălor cărţi bisericeşti , Sibiu , O călătorie în Alsacia-Lorena . Țara şi şcolile ei , Bucureşti , Der moderne Utraquimus , oder die zweisprachigkeit in der Volksschule Langensalza,( doktori értekezés ) Ziaristica bisericească la români . Studiu istoric , Sibiu , Plan de învăţământ şi îndreptar metodic pentru şcoalele populare confesionale greco-orientale române din Transilvania , Sibiu , Cercetări privitoare la situaţia învăşământului nostru primar şi la educaţia populară , Sibiu , Anuar pedagogic Sibiu , Școala românească din Transilvania . Desvoltarea ei istorică şi situaţia ei actuală, Bucureşti , Viaţa şi organizaţia bisericeacă şi şcolară în Transilvania, Bucureşti , Din istoria literaturii didactice româneşti : I. Bucoavnele . II. Abecedarele . III. Cărţile de cetire din Transilvania . Bucureşti,( An . Acad . Rom . M.S.L.,1915-1916 , seria ll , t. XXXVIII ) Universitatea din Cluj şi institutele ei de educaţie , Cluj , Catolicismul unguresc în Transilvania şi politica religioasă a statului român , Cluj,[ Az erdélyi magyar katolicizmus és a román állam kisebbségpolitikája ] Portrete pedagogice, Bucureşti , Un anahronism şi o sfidare : Statul romano-catolic ardelean . Studiu istoric-juridic , însoţit de concluziile Comisiunii istorico-juridice privitoare la desfiinţarea Statului catolic , Cluj ,[ Anakronizmus és fenyegetés : az Erdélyi Római Katolikus Státus . Történelmi-jogi tanulmány , mellékletben a Katolikus Státus megszüntetésére létrehozott történelmi-jogi bizottság megállapításai ] Universitatea Daciei Superioare şi problema Statului romano-catolic , Cluj , Acte şi documente privitoare la Statul romano-catolic ardelean , Cluj , Acţiunea catolicismului unguresc şi a Sfântului Scaun în România întregită , Cluj , [ A magyar katolicizmus és a Szentszék tevékenysége a kiteljesült Romániában ] Doi uzurpatori ai drepturilor României şi ai Universitătii din Cluj : Sf . Scaun de la Roma şi Statul romano-catolic ardelean , Cluj,[ Románia és a kolozsvári egyetem jogainak két bitorlója : a római Szentszék és az Erdélyi Római Katolikus Státus ] Nulitatea Concordatului dintre România şi Sf . Scaun , Cluj , [ A Románia és a Szentszék közötti konkordátum semmissége ] Ordinul canonic premonstratens din România, Bucureşti , Ordinul franciscanilor conventuali ( „ Minorităţii” ) din Transilvania, ol . , Bucureşti , 1938 La o răscruce a vieţii mele . Un bilanţ şi o mărturisire, Bucureşti , Un reprezentant rustic al spiritualităţii româneşte de la mijlocul sec. XIX Picu Pătruţ din Sălişte, Bucureşti , Politica religioasă şi minoritară a României . Fapte şi documente care impun o nouă orientare , Cluj , Prolegomena la o educaţie românească , vol. I , Cluj , Puncte cardinale pentru o concepţie românească a educaţiei , Sibiu , Dictatură şi anarhie . Priviri critice asupra evoluţiei şi directivelor învătământului şi educaţiei româneşti sub regimul AntonescuSibiu . Hivatkozások Források További információk Buday Árpád : Dacia Superior egyeteme . Ghibu Onisifor könyve ; Egyetemi Ny . , Bp. , ( A Jancsó Benedek Társaság kiadványai ) Román egyetemi , főiskolai oktatók Teológusok Romániai politikusok A Román Akadémia tagjai Román tudósok