Grenen
A Grenen a dániai Jylland északi csúcsát alkotó Skagens Odde északkelet felé ívelő, elkeskenyedő homoknyelve, egyben a Skagerrak és a Kattegat tengerszorosokat, azaz az Északi-tengert és a Balti-tengert elválasztó fok Skagen városától mintegy három kilométerre.

Neve
Neve magyarul faágat jelent, és az alakjáról kapta, mivel a térképen oldalra hajló, elvékonyodó vesszőre hasonlít.

Leírása

A Grenen a nagyobb, szintén homokból felépülő Skagens Odde félsziget csúcsa. Gyakran Dánia legészakibb pontjának is nevezik, de tévesen, mivel a homoknyelv kelet felé hajló ívének vége már 700 méterrel délebbre van, mint a tőle 2,5 kilométerre északnyugatra, a part ívén elhelyezkedő, ténylegesen legészakibb pont. A Grenent tekinti a földrajztudomány a Skagerrak és a Kattegat tengerszorosokat elválasztó képzeletbeli vonal nyugati végpontjának; a keleti végpont a szemközti svéd partokon, Tjörn szigeténél található.

A Grenen-fok Dánia egyik leglátogatottabb turisztikai látványossága, évente körülbelül egy millióan keresik fel. A kitüntetett földrajzi pont nevezetességén kívül az általában hullámosabb Skagerrak és a csendesebb Kattegat vizének látványos találkozása, a három négyzetkilométeres védett nemzeti park, és történelmi emlékhelyek is vonzzák a látogatókat. A fokot megkerülő vízi úton folyamatos a hajóforgalom, látótávolságban rendszeresen számos teherhajó várakozik is kirakodásra a közeli kikötőkben vagy új fuvarra.

A gyakran borongó, esős, szeles idő sem zavarja a kirándulókat, sőt olyan sajátos fényviszonyokat teremt, ami miatt a 19. században a dán festők kedvenc helyévé vált a közeli Skagen városka. Az egyik legnevesebb 19. századi dán költőt és festőt, Holger Drachmannt kívánságára a Grenen-fokon temették el.

A homoknyelv csúcsa körül erős tengeri áramlatok haladnak, amelyek továbbra is építik a Grenent kelet felé. A homokhát a víz alatt is folytatódik, több kilométeren át.

Élővilág

A Grenen a Skagens Odde egészével együtt kitűnő hely a madárfigyelők számára, mivel egész Dániában itt lehet megfigyelni a legtöbb féle madarat. Különös érdeklődést váltanak ki a ragadozó madarak, amelyek általában szintén ezt az utat választják tavaszi északi irányú vándorlásukhoz.

A félsziget csúcsa körül számos tengeri emlős is megfigyelhető, így a disznódelfinfélék, borjúfóka, kúpos fóka gyakran látható. Ugyancsak felbukkannak időnként a fehércsőrű delfinek, a csukabálna és a kardszárnyú delfin. Ritkán beszámoltak a rozmár és a hólyagos fóka megjelenéséről is.

A tengerből újonnan kibukkanó homokpadok kitűnő lehetőséget nyújtanak a növények megtelepedésének tanulmányozására is.

Története 
Grenen hajózási szempontból ősidők óta nagyon veszélyes hely volt az erős áramlatok és a homokzátonyok miatt. A hajótörést szenvedő vízi járművek a középkorban komoly mellékjövedelmet hoztak a helyi lakosoknak. Nemzetközi nyomásra, II. Frigyes dán király rendeletére már 1561-ben felállították az első világítótornyot, ami azonban nem volt igazán hatékony és nem is felügyelték rendesen. 1627-ben, majd 1747-ben némileg korszerűbb berendezéseket állítottak munkába. Az 1807-es, a napóleoni időkben vívott angol-dán háború idején a világítótornyot kikapcsolták, és tüzérséget telepítettek mellé, nehogy az angolok erőszakkal próbálják újra munkába állítani. A környék lakossága ekkoriban is jelentős jövedelemhez jutott a megfeneklett kereskedelmi hajók rakományának mentése révén. Az angolok aztán a parttól 6 mérföldnyire egy világítótoronyként funkcionáló hajót horgonyoztak le, hogy így segítsék a hajózást.

1858 óta a 44 méter magas, úgynevezett szürke világítótorony működik itt, amit 1956 óta a 26 méter magas nyugati világítótorony is kiegészít, hogy a Kattegaton haladó sűrű forgalmat segítsék.

Jegyzetek

Fordítás

Források
 Helyszíni, többnyelvű turisztikai tájékoztató táblák

További információk

 Grenen Kunstmuseum

Dánia földrajza
A Grenen a dániai Jylland északi csúcsát alkotó Skagens Odde északkelet felé ívelő , elkeskenyedő homoknyelve , egyben a Skagerrak és a Kattegat tengerszorosokat , azaz az Északi-tengert és a Balti-tengert elválasztó fok Skagen városától mintegy három kilométerre . Neve Neve magyarul faágat jelent , és az alakjáról kapta , mivel a térképen oldalra hajló , elvékonyodó vesszőre hasonlít . Leírása A Grenen a nagyobb , szintén homokból felépülő Skagens Odde félsziget csúcsa . Gyakran Dánia legészakibb pontjának is nevezik , de tévesen , mivel a homoknyelv kelet felé hajló ívének vége márméterrel délebbre van , mint a tőle5 kilométerre északnyugatra , a part ívén elhelyezkedő , ténylegesen legészakibb pont . A Grenent tekinti a földrajztudomány a Skagerrak és a Kattegat tengerszorosokat elválasztó képzeletbeli vonal nyugati végpontjának ; a keleti végpont a szemközti svéd partokon , Tjörn szigeténél található . A Grenen-fok Dánia egyik leglátogatottabb turisztikai látványossága , évente körülbelül egy millióan keresik fel . A kitüntetett földrajzi pont nevezetességén kívül az általában hullámosabb Skagerrak és a csendesebb Kattegat vizének látványos találkozása , a három négyzetkilométeres védett nemzeti park , és történelmi emlékhelyek is vonzzák a látogatókat . A fokot megkerülő vízi úton folyamatos a hajóforgalom , látótávolságban rendszeresen számos teherhajó várakozik is kirakodásra a közeli kikötőkben vagy új fuvarra . A gyakran borongó , esős , szeles idő sem zavarja a kirándulókat , sőt olyan sajátos fényviszonyokat teremt , ami miatt a században a dán festők kedvenc helyévé vált a közeli Skagen városka . Az egyik legnevesebb századi dán költőt és festőt , Holger Drachmannt kívánságára a Grenen-fokon temették el . A homoknyelv csúcsa körül erős tengeri áramlatok haladnak , amelyek továbbra is építik a Grenent kelet felé . A homokhát a víz alatt is folytatódik , több kilométeren át . Élővilág A Grenen a Skagens Odde egészével együtt kitűnő hely a madárfigyelők számára , mivel egész Dániában itt lehet megfigyelni a legtöbb féle madarat . Különös érdeklődést váltanak ki a ragadozó madarak , amelyek általában szintén ezt az utat választják tavaszi északi irányú vándorlásukhoz . A félsziget csúcsa körül számos tengeri emlős is megfigyelhető , így a disznódelfinfélék , borjúfóka , kúpos fóka gyakran látható . Ugyancsak felbukkannak időnként a fehércsőrű delfinek , a csukabálna és a kardszárnyú delfin . Ritkán beszámoltak a rozmár és a hólyagos fóka megjelenéséről is . A tengerből újonnan kibukkanó homokpadok kitűnő lehetőséget nyújtanak a növények megtelepedésének tanulmányozására is . Története Grenen hajózási szempontból ősidők óta nagyon veszélyes hely volt az erős áramlatok és a homokzátonyok miatt . A hajótörést szenvedő vízi járművek a középkorban komoly mellékjövedelmet hoztak a helyi lakosoknak . Nemzetközi nyomásra , II. Frigyes dán király rendeletére márben felállították az első világítótornyot , ami azonban nem volt igazán hatékony és nem is felügyelték rendesen.ben , majdben némileg korszerűbb berendezéseket állítottak munkába . Azes , a napóleoni időkben vívott angol-dán háború idején a világítótornyot kikapcsolták , és tüzérséget telepítettek mellé , nehogy az angolok erőszakkal próbálják újra munkába állítani . A környék lakossága ekkoriban is jelentős jövedelemhez jutott a megfeneklett kereskedelmi hajók rakományának mentése révén . Az angolok aztán a parttólmérföldnyire egy világítótoronyként funkcionáló hajót horgonyoztak le , hogy így segítsék a hajózást . 1858 óta améter magas , úgynevezett szürke világítótorony működik itt , amitóta améter magas nyugati világítótorony is kiegészít , hogy a Kattegaton haladó sűrű forgalmat segítsék . Jegyzetek Fordítás Források Helyszíni , többnyelvű turisztikai tájékoztató táblák További információk Grenen Kunstmuseum Dánia földrajza