Široke
Široke falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Primoštenhez tartozik.

Fekvése
Šibenik központjától légvonalban 18, közúton 25 km-re délkeletre, községközpontjától 9 km-re keletre Dalmácia középső részén fekszik.

Története
Az itt élők ősei a bogumilok voltak. A 15. század folyamán nyolcvan bogumil család érkezett Boszniából a török hódítás elől menekülve a Šibenikre és a városhoz tartozó területekre védelmet kérve a városi hatóságoktól, akik befogadták és hajón tíz tengeri mérfölddel délebbre szállították őket. A kis öblöt ahol a hajók kikötöttek ma is Bosanski Dolacnak nevezik. Ekkor ez a terület még puszta és sziklás volt. Ezután a menekültek még négy kilométert gyalogoltak kelet felé, hogy távolabb kerüljenek a tengerparttól és megérkeztek egy nagyobb fennsíkra, ahol a šibeniki püspökség segítségével felépítették házaikat és templomukat. Így népesült be előbb Prhovo, majd valamivel később Široke és Kruševo. A širokei Szent Hieronymus templom 1460-ban épült. A biztonságos élet feltételei egészen addig fennálltak, amíg a 15. század végétől a török csapatok nem kezdték támadni ezt a területet is. Ekkor Prhovo, Široke és Kruševo lakossága a sorozatos támadások és fosztogatások elől a közeli kis Gola Glava (Caput Cista) szigetre menekült, ahol megalapították új településüket Primoštent. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1880-ban 213, 1910-ben 379 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település lakossága 2011-ben 154 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Hieronymus (sv. Jere) tiszteletére szentelt temploma 1460-ban épült, amely ma az 1906-ból származó harangtornyos templom sekrestyéjeként szolgál. Előzménye egy a században épített román stílusú templom volt, melyet a 15. században gótikus stílusban építettek át. A régi rész egyhajós, hosszúkás épület, félköríves apszissal, míg az újabb rész szintén egyhajós, elől harangtoronnyal. Az új templomnak mennyezete és fa tetőzete van. A régi templomban féldonga boltozat található, az apszis pedig félkupolával van boltozva. Az apszist és a hajót sarló alakú diadalív választja el. A templom kőből épült és kívülről vakolt. Az újabb templomrész cseréppel, a régebbi kőlapokkal van fedve. A homlokzat egy profilozott áthidalású ajtóval, két ablakkal, egy kis rozettával és az oromzaton harangtoronnyal rendelkezik.

Jegyzetek

További információk
Primosten község hivatalos oldala 
A község információs oldala 
A primošteni Szent György plébánia honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Široke falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Primoštenhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre Dalmácia középső részén fekszik . Története Az itt élők ősei a bogumilok voltak . A század folyamán nyolcvan bogumil család érkezett Boszniából a török hódítás elől menekülve a Šibenikre és a városhoz tartozó területekre védelmet kérve a városi hatóságoktól , akik befogadták és hajón tíz tengeri mérfölddel délebbre szállították őket . A kis öblöt ahol a hajók kikötöttek ma is Bosanski Dolacnak nevezik . Ekkor ez a terület még puszta és sziklás volt . Ezután a menekültek még négy kilométert gyalogoltak kelet felé , hogy távolabb kerüljenek a tengerparttól és megérkeztek egy nagyobb fennsíkra , ahol a šibeniki püspökség segítségével felépítették házaikat és templomukat . Így népesült be előbb Prhovo , majd valamivel később Široke és Kruševo . A širokei Szent Hieronymus templomban épült . A biztonságos élet feltételei egészen addig fennálltak , amíg a század végétől a török csapatok nem kezdték támadni ezt a területet is . Ekkor Prhovo , Široke és Kruševo lakossága a sorozatos támadások és fosztogatások elől a közeli kis Gola Glava ( Caput Cista ) szigetre menekült , ahol megalapították új településüket Primoštent.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbanbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Szent Hieronymus ( sv . Jere ) tiszteletére szentelt templomaban épült , amely ma azból származó harangtornyos templom sekrestyéjeként szolgál . Előzménye egy a században épített román stílusú templom volt , melyet a században gótikus stílusban építettek át . A régi rész egyhajós , hosszúkás épület , félköríves apszissal , míg az újabb rész szintén egyhajós , elől harangtoronnyal . Az új templomnak mennyezete és fa tetőzete van . A régi templomban féldonga boltozat található , az apszis pedig félkupolával van boltozva . Az apszist és a hajót sarló alakú diadalív választja el . A templom kőből épült és kívülről vakolt . Az újabb templomrész cseréppel , a régebbi kőlapokkal van fedve . A homlokzat egy profilozott áthidalású ajtóval , két ablakkal , egy kis rozettával és az oromzaton harangtoronnyal rendelkezik . Jegyzetek További információk Primosten község hivatalos oldala A község információs oldala A primošteni Szent György plébánia honlapja Šibenik-Knin megye települései