Jurenák Eduárd
Jurenák Eduárd (Szentes, 1813. november 4. – Szentes, 1884. augusztus 3.) a francia eredetű Jurenák de Sultz nemesi család sarja, aki szentesi földbirtokos, rövid ideig városi tanácsnok, majd polgármester, községi választmányi tag, megyei és városi képviselő, Szentes legvagyonosabb és legtekintélyesebb polgára.

Élete
Jurenák Eduárd a város legmódosabb családjában született, apja a pozsonyi születésű francia nemes sultzi Jurenák József (1773-1854), anyja soóvári Soós Magdolna (1785-1847). Nagybátyja Jurenák Ádám, pozsonyi nagykereskedő és Jurenák János modori polgármester.

Gyerekkorát Vásárhelyen költötte és itt vált: "Híres, sőt hírhedt alakká és a grófok hű emberévé" - Herczeg Mihály szerint[1]. Ezt követően, az 1840-es évek elején, neve a szentetornyai határban tűnik fel, mint haszonbérlő, majd birtokos és a Zöldkoszorú nagyvendéglő tulajdonosa. Eduárd tíz év alatt Szentes legnagyobb földbirtokosává vált, malmokat, mészárszéket és házakat is birtokolt.

Az 1848-as forradalmat követően a kerületi főispán, báró Augusz Antal újra Habsburg-párti város vezetést akart látni a város élén, így 1851. november 4-én polgármesterré nevezte ki sultzi Jurenák Edét. Egy hónappal később Jurenák lemondott tisztségéről egészségügyi okokra hivatkozva, de lemondását a császári hatóságok nem fogadták el. A terhes hivataltól 1852 februárjában sikerült megszabadulnia. 

1867-ben, a Kiegyezést követően a város lakosai ismét polgármesterré választották, de ezt követően az Oroszi Miklóst támogatók egy csoportja rendbontásban kezdett a városban. A nyugalom megőrzésének a kedvéért Jurenák bejelentette, hogy nem fogadja el a megbízást. Többi tisztségét megtartotta, így maradt választmányi és közgyűlési tag. Birtokai ekkor már Alföld szerte ismertek voltak és vagyona is gyorsan gyarapodott, az adakozó szellem mint családja többi tagjában benne is megtalálható. A 19. század második felében megkezdődött a szentesi evangélikus templom építéséhez, 800 Forinttal járult hozzá.

Magánélete
Első házasságát 1838-ban kötötte kamochai Kamocsay Máriával, aki 5 gyermekének adott életet: Paula, Sándor, Mária, Imre és Kálmán. Második felesége, Werner Antónia, további 8 gyermekének édesanyja: László, Ilona, Béla, Mária, Berta, Vilma, Erzsébet és Matild.

Jurenák Eduárd gazdasága fiára, Sándorra szállt, akinek veje lett Spilka Imre Csanád vármegyei főispán. Ugyancsak a Jurenák birtokból szakadt ki a Werner gazdaság, lévén Werner Gyula Jurenák vő.

Az Alföldön több Juránák-Werner kúria is található,

Halála

Jurenák Eduárd 71 évesen hunyt el, hosszan tartó betegség után. Haláláról több lap és újság is megemlékezett. Végső útjára több mint 1000 ember kísérte.

A Szentesi Lap a következőt írja róla(részlet) :

"Városunk legvagyonosabb s legtekintélyesebb polgárát kísértük f. hó 4-én örök nyugalma helyére. Jurenák Edét nemcsak városunk minden rendű és rangú népe ismerte, tisztelte és becsülte, mint kitűnő polgárt és nagy gazdát; de mint valóban kitűnő mezőgazdának, nemcsak az egész alföldön, hanem mondhatni országszerte ismeretes volt a neve. — S azt a részvétet, melyet nálunk halála okozott, az egész alföld visszhangoztatja; mert benne valóban az alföldi földbirtokos közép osztály egyik legtekintélyesebb embere dőlt ki. ..."

Jegyzetek

Források 
 Mozaik Kalendárium, Szentesi Évfordulónaptár - 2013. november
 Kastély- és kúriatulajdonos családok Békés megyében
 Szentesi Lap 14. évf. 32. sz. (1884. augusztus 9.)
 Herczeg Mihály: Adalékok a nagy és középbirtok területi változásaihoz a századfordulótól a felszabadulásig Orosházán és környékén
 Szentesi Gyors - Sokat változott az Evangélikus Templom
 Szentes az 1861. évi alkotmányosság idején
 Szentes a reformkorban

Magyar üzletemberek
Magyarországi polgármesterek
Szentesiek
1813-ban született személyek
1884-ben elhunyt személyek
Jurenák család
Jurenák Eduárd ( Szentes , november – Szentes , augusztus ) a francia eredetű Jurenák de Sultz nemesi család sarja , aki szentesi földbirtokos , rövid ideig városi tanácsnok , majd polgármester , községi választmányi tag , megyei és városi képviselő , Szentes legvagyonosabb és legtekintélyesebb polgára . Élete Jurenák Eduárd a város legmódosabb családjában született , apja a pozsonyi születésű francia nemes sultzi Jurenák József anyja soóvári Soós Magdolna Nagybátyja Jurenák Ádám , pozsonyi nagykereskedő és Jurenák János modori polgármester . Gyerekkorát Vásárhelyen költötte és itt vált : " Híres , sőt hírhedt alakká és a grófok hű emberévé " - Herczeg Mihály szerint [ 1 ] . Ezt követően , azes évek elején , neve a szentetornyai határban tűnik fel , mint haszonbérlő , majd birtokos és a Zöldkoszorú nagyvendéglő tulajdonosa . Eduárd tíz év alatt Szentes legnagyobb földbirtokosává vált , malmokat , mészárszéket és házakat is birtokolt . Azas forradalmat követően a kerületi főispán , báró Augusz Antal újra Habsburg-párti város vezetést akart látni a város élén , így novemberén polgármesterré nevezte ki sultzi Jurenák Edét . Egy hónappal később Jurenák lemondott tisztségéről egészségügyi okokra hivatkozva , de lemondását a császári hatóságok nem fogadták el . A terhes hivataltólfebruárjában sikerült megszabadulnia . 1867-ben , a Kiegyezést követően a város lakosai ismét polgármesterré választották , de ezt követően az Oroszi Miklóst támogatók egy csoportja rendbontásban kezdett a városban . A nyugalom megőrzésének a kedvéért Jurenák bejelentette , hogy nem fogadja el a megbízást . Többi tisztségét megtartotta , így maradt választmányi és közgyűlési tag . Birtokai ekkor már Alföld szerte ismertek voltak és vagyona is gyorsan gyarapodott , az adakozó szellem mint családja többi tagjában benne is megtalálható . A század második felében megkezdődött a szentesi evangélikus templom építéséhez, Forinttal járult hozzá . Magánélete Első házasságátban kötötte kamochai Kamocsay Máriával , akigyermekének adott életet : Paula , Sándor , Mária , Imre és Kálmán . Második felesége , Werner Antónia , továbbigyermekének édesanyja : László , Ilona , Béla , Mária, Berta , Vilma , Erzsébet és Matild . Jurenák Eduárd gazdasága fiára , Sándorra szállt , akinek veje lett Spilka Imre Csanád vármegyei főispán . Ugyancsak a Jurenák birtokból szakadt ki a Werner gazdaság , lévén Werner Gyula Jurenák vő . Az Alföldön több Juránák-Werner kúria is található , Halála Jurenák Eduárdévesen hunyt el , hosszan tartó betegség után . Haláláról több lap és újság is megemlékezett . Végső útjára több mintember kísérte . A Szentesi Lap a következőt írja róla( részlet ) \ : " Városunk legvagyonosabb s legtekintélyesebb polgárát kísértük f. hóén örök nyugalma helyére . Jurenák Edét nemcsak városunk minden rendű és rangú népe ismerte , tisztelte és becsülte , mint kitűnő polgárt és nagy gazdát ; de mint valóban kitűnő mezőgazdának , nemcsak az egész alföldön , hanem mondhatni országszerte ismeretes volt a neve . — S azt a részvétet , melyet nálunk halála okozott , az egész alföld visszhangoztatja ; mert benne valóban az alföldi földbirtokos közép osztály egyik legtekintélyesebb embere dőlt ki. \... " Jegyzetek Források Mozaik Kalendárium , Szentesi Évfordulónaptár - november Kastély- és kúriatulajdonos családok Békés megyében Szentesi Lap évf. sz . augusztus ) Herczeg Mihály : Adalékok a nagy és középbirtok területi változásaihoz a századfordulótól a felszabadulásig Orosházán és környékén Szentesi Gyors - Sokat változott az Evangélikus Templom Szentes az évi alkotmányosság idején Szentes a reformkorban Magyar üzletemberek Magyarországi polgármesterek Szentesiek 1813-ban született személyek 1884-ben elhunyt személyek Jurenák család