Lélek-lyuk
A Lélek-lyuk mesterséges üreg, amely egyes kutatók szerint a honfoglalás előtt készült. Riolittufába faragott pinceszerű helyiség, melynek tetején kisméretű sáncvár nyomai találhatók. A Bükki Nemzeti Parkban van.

Leírás 

Sálytól 3 km-re északra, Latorpusztán, a Kecet-hegy déli lejtőjén, a Vízfőtető aljában eredő forrásokkal szemben található. A riolittufába vájt pinceszerű helyiséget a helyi lakosok és többnyire a vele foglalkozó irodalom is Lélek-lyuknak nevezi, de készítési ideje és oka nem ismert. A Lélek-lyuk négy részre tagolódó sziklahelyiség. A belsejébe vezető folyosó elejénél széles kürtő nyílik. A majdnem függőlegesen faragott kürtő a dombtetőre vezet.

Előfordul irodalmában Lélek-lyuk (Dely 1970), Léleklyuk (Kolacskovszky 1934) és Léleklyuk-barlang (Mihály 1978–1979) neveken is. A Lök-völgyi-barlangot szintén nevezték Lélek-lyuk és Léleklyuk neveken.

Kutatástörténet 

Az üreget először, 1891-ben Bartalos Gyula írta le részletesen, a leírásában megemlítve a kürtőben látható rovásírást is. A Turisták Lapja 1934. évi évfolyamában napvilágot látott Kolacskovszky Lajos publikáció szerint a Latorútpuszta feletti, pontosan a sályi vízfőnél lévő, nagy méretű és mesterséges Léleklyuk lehet, hogy mindennél jobban bizonyítja a kaptárkövek eredetét. A Léleklyuk kb. 24 lépés hosszú, előcsarnokból, pitvarból, gádorból és deréküregből áll. Oldalága 10 lépés hosszú. A falakon sok, különböző méretű fülke és vakablak látható. A nagyobb vakablakok két arasznyi mélyek.

A folyosóból hosszú, fekete kürtő vezet ki a dombtetőre. A hó, a szél és az esővíz azon keresztül jut be az üregbe. És talán ugyanitt járnak be és ki azoknak az árnyai is, akiknek a hamvait egykor itt, a Léleklyukban helyezték el. Az üreg neve egyértelmű, Léleklyuk, ami annyit jelent, hogy szellemtanya. A kürtő falában kb. 5 m magasan betűalakú bevésések vannak, amelyek persze elmosódottak és megkopottak. Ezek a furcsa bevésések lehet, hogy útbaigazítást nyújtanak arról, hogy kik faragták a kaptárköveket és a Léleklyukat. A véseteket lefényképezni és a vésetek titkát megfejteni eddig még senki nem próbálta. A kaptárkövek és a Léleklyuk fülkéiben kelta hamvak voltak.

A Turisták Lapja 1937. évi évfolyamában olvasható egy Schőnviszky László által írt ismertetés az üregről. A rövid leírás szerint Kácsfürdő határában található a Léleklyuk és Schőnviszky Lászlónak nincs az üregről több információja. 1964-ben Saád Andor és Mihály Péter mérték fel az üreget és másolták le a rovásírást. Az 1970-ben megjelent Bükk útikalauzban az van írva, hogy Sálytól É-ra fakad a Vízfő, amely felett a hegyoldalban nyílik a Lélek-lyuk kicsi, de érdekes ürege.

Az 1976-ban kiadott, Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben, Kácsfürdőn lévő üreg Lélek-lyuk néven. A barlangnévmutatóban meg van említve 2 publikáció, amelyek foglalkoznak az üreggel. Az 1976-ban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Lélek-lyuk a Bükk hegységben, Sályon helyezkedik el. A Lator-vízfőtől K-re kb. 100 m-re, az út bal oldalán van a bejárata. A mesterséges üreg 39 m hosszú és 10–12 m mély. A kézirat üregre vonatkozó része 2 publikáció alapján lett írva.

Az 1977-ben napvilágot látott Bükk útikalauzban publikálva lett, hogy a Lélek-lyuk érdekes, de mesterséges üreg. A Vízfő közelében, a hegyoldalban van a bejárata. Az 1979-ben megjelent Barlangok a Bükkben című kiadványban meg van említve, hogy a Lélek-lyuk a Lator-vártól ÉNy-ra helyezkedik el. A bizonytalan eredetű üreg vízszintes és függőleges részből áll. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 111-es számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1984-ben kiadott Magyarország barlangjai című könyvben nem szerepel. 1994-ben Baráz Csaba térképezte fel és rajzolt alaprajzi térképet és keresztmetszetet az oldalágról a kürtőnél.

Eszterhás István 2005-ben írt több oldalas tanulmánya összefoglalja az addigi ismereteket az üregről. Ebben említve van egy 1962-es Saád Andor térkép, de az irodalomjegyzékben említett három Saád Andor tanulmányból kettő még csak meg sem említi az üreget. A 2013-ban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Sályon elhelyezkedő és 23931 lelőhely-azonosítójú Lélek-lyuk a mesterséges üregként nyilvántartott régészeti lelőhelyek közé van sorolva.

Képgaléria

Irodalom 

 Baráz Csaba: Bartalos Gyula (1839–1923) régészeti–történeti kutatásai. Agria (Az Egri Múzeum Évkönyve – Annales Musei Agriensis), 1997. (33. köt.) 208–214. old.
 Bartalos Gyula: Egervidéki „kaptár-kövek” és barlangok. Archaeologiai Értesítő, 1891. (11. köt.) 140–141. old.
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 193. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 88. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Eszterhás István: Magyarország nemkarsztos barlangjainak listája. In: Sivó Zsuzsanna – Zentai Ferenc szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1989. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.) (Nincs benne a barlang említve.)
 Eszterhás István: Magyarország nemkarsztos barlangjainak lajstroma. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 1993. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.) (Nincs benne a barlang említve.)
 Eszterhás István: Beszámoló a Bükkalján rendezett 21. vulkánszpeleológiai táborról. MKBT Tájékoztató, 2005. szeptember–október. 7. old.
 Eszterhás István: Vizsgálódások a Lélek-lyukban. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 2005. Kézirat. 113–122. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Eszterhás István: Magyarországi nemkarsztos barlangok mondái és legendái. Karsztfejlődés, 2018. (23. köt.) 259. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 80. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Kolacskovszky Lajos: A Bükk kaptárkövei. Turisták Lapja, 1934. június–július. (46. évf. 6–7. sz.) 221–222., 222. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. (Nem említi a barlangot.)
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 50. oldal és a mellékelt helyszínrajzon jelölve van a helye
 Mihály Péter: A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kaptárkövek topográfiája. A Herman Ottó Múzeum Évkönyve, 1978–1979. (1979) 17–18. köt. Miskolc. 36., 76–77. old.
 Schőnviszky László: A Bükk-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1937. (49. évf.) 279. old.
 Szendrei János: Múzeumok, társulatok. Beszámoló Bartalos Gyula és Kandra Kabos kíséretében tett tanulmányútról. Archaeologiai Értesítő, 1892. (12. köt.) 369–370. old.
 Varga Lajos: A dél-bükki Odorvár barlangjai. Földrajzi Közlemények, 1978. (102. [26.] köt.) 2. sz. 181. old.
 Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek. Építésügyi Szemle, 2013. 4. sz. 40. old.

További irodalom 

 Bartalos Gyula: Hazánk ősi honvédelmének tanulmánya 1886-tól 1900-ig teljesített feljárásaim és mások szavahihető értesítéseinek följegyzése nyomán. Kézirat, 1886–1900. OSZK Kézirattár, Fol. Hung. 2446. 40–49., 117., 125., 323., 672. old.
 Fehér Géza: A bolgár-török műveltség emlékei és magyar őstörténeti vonatkozásaik. Archaeologia Hungarica, 1931. (7.) 138–157. old.
 Gádor Judit: A sály-latori nemzetségfői központ kutatása. In: Fodor István – Selmeczi László szerk.: Középkori régészetünk újabb eredményei és időszerű feladatai. Budapest, 1985. 115–125. old.
 Pataki F. Turista, 1965. (11. évf.) 9. sz. 13. old.

Sály
Barlangok a Bükk-vidéken
Nem karbonátos kőzetben kialakult barlangok Magyarországon
Magyarországi régészeti lelőhelyek
A Lélek-lyuk mesterséges üreg , amely egyes kutatók szerint a honfoglalás előtt készült . Riolittufába faragott pinceszerű helyiség , melynek tetején kisméretű sáncvár nyomai találhatók . A Bükki Nemzeti Parkban van . Leírás Sálytólkm-re északra , Latorpusztán , a Kecet-hegy déli lejtőjén , a Vízfőtető aljában eredő forrásokkal szemben található . A riolittufába vájt pinceszerű helyiséget a helyi lakosok és többnyire a vele foglalkozó irodalom is Lélek-lyuknak nevezi , de készítési ideje és oka nem ismert . A Lélek-lyuk négy részre tagolódó sziklahelyiség . A belsejébe vezető folyosó elejénél széles kürtő nyílik . A majdnem függőlegesen faragott kürtő a dombtetőre vezet . Előfordul irodalmában Lélek-lyuk ( Dely Léleklyuk ( Kolacskovszkyés Léleklyuk-barlang ( Mihály1979 ) neveken is . A Lök-völgyi-barlangot szintén nevezték Lélek-lyuk és Léleklyuk neveken . Kutatástörténet Az üreget először, ben Bartalos Gyula írta le részletesen , a leírásában megemlítve a kürtőben látható rovásírást is . A Turisták Lapja évi évfolyamában napvilágot látott Kolacskovszky Lajos publikáció szerint a Latorútpuszta feletti , pontosan a sályi vízfőnél lévő , nagy méretű és mesterséges Léleklyuk lehet , hogy mindennél jobban bizonyítja a kaptárkövek eredetét . A Léleklyuk kb.lépés hosszú , előcsarnokból , pitvarból , gádorból és deréküregből áll . Oldalágalépés hosszú . A falakon sok , különböző méretű fülke és vakablak látható . A nagyobb vakablakok két arasznyi mélyek . A folyosóból hosszú , fekete kürtő vezet ki a dombtetőre . A hó , a szél és az esővíz azon keresztül jut be az üregbe . És talán ugyanitt járnak be és ki azoknak az árnyai is , akiknek a hamvait egykor itt , a Léleklyukban helyezték el . Az üreg neve egyértelmű , Léleklyuk , ami annyit jelent , hogy szellemtanya . A kürtő falában kb.m magasan betűalakú bevésések vannak , amelyek persze elmosódottak és megkopottak . Ezek a furcsa bevésések lehet , hogy útbaigazítást nyújtanak arról , hogy kik faragták a kaptárköveket és a Léleklyukat . A véseteket lefényképezni és a vésetek titkát megfejteni eddig még senki nem próbálta . A kaptárkövek és a Léleklyuk fülkéiben kelta hamvak voltak . A Turisták Lapja évi évfolyamában olvasható egy Schőnviszky László által írt ismertetés az üregről . A rövid leírás szerint Kácsfürdő határában található a Léleklyuk és Schőnviszky Lászlónak nincs az üregről több információja.ben Saád Andor és Mihály Péter mérték fel az üreget és másolták le a rovásírást . Azben megjelent Bükk útikalauzban az van írva , hogy Sálytól É-ra fakad a Vízfő , amely felett a hegyoldalban nyílik a Lélek-lyuk kicsi , de érdekes ürege . Azban kiadott , Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben , Kácsfürdőn lévő üreg Lélek-lyuk néven . A barlangnévmutatóban meg van említvepublikáció , amelyek foglalkoznak az üreggel . Azban befejezett Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Lélek-lyuk a Bükk hegységben , Sályon helyezkedik el . A Lator-vízfőtől K-re kb.m-re , az út bal oldalán van a bejárata . A mesterséges üregm hosszú és12 m mély . A kézirat üregre vonatkozó részepublikáció alapján lett írva . Azben napvilágot látott Bükk útikalauzban publikálva lett , hogy a Lélek-lyuk érdekes , de mesterséges üreg . A Vízfő közelében , a hegyoldalban van a bejárata . Azben megjelent Barlangok a Bükkben című kiadványban meg van említve , hogy a Lélek-lyuk a Lator-vártól ÉNy-ra helyezkedik el . A bizonytalan eredetű üreg vízszintes és függőleges részből áll . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aes számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . Azben kiadott Magyarország barlangjai című könyvben nem szerepel.ben Baráz Csaba térképezte fel és rajzolt alaprajzi térképet és keresztmetszetet az oldalágról a kürtőnél . Eszterhás Istvánben írt több oldalas tanulmánya összefoglalja az addigi ismereteket az üregről . Ebben említve van egyes Saád Andor térkép , de az irodalomjegyzékben említett három Saád Andor tanulmányból kettő még csak meg sem említi az üreget . Aban publikált és Varga Gábor által írt tanulmányban a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében lévő Sályon elhelyezkedő éslelőhely-azonosítójú Lélek-lyuk a mesterséges üregként nyilvántartott régészeti lelőhelyek közé van sorolva . Képgaléria Irodalom Baráz Csaba: Bartalos Gyula1923 ) régészeti–történeti kutatásai . Agria ( Az Egri Múzeum Évkönyve – Annales Musei Agriensis ) , köt.) 214. old . Bartalos Gyula : Egervidéki „ kaptár-kövek” és barlangok . Archaeologiai Értesítő , köt.) 141. old . Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Eszterhás István : Magyarország nemkarsztos barlangjainak listája . In : Sivó Zsuzsanna – Zentai Ferenc szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) ( Nincs benne a barlang említve . ) Eszterhás István : Magyarország nemkarsztos barlangjainak lajstroma . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) ( Nincs benne a barlang említve . ) Eszterhás István : Beszámoló a Bükkalján rendezett vulkánszpeleológiai táborról . MKBT Tájékoztató , szeptember–október. old . Eszterhás István : Vizsgálódások a Lélek-lyukban . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat.122. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Eszterhás István : Magyarországi nemkarsztos barlangok mondái és legendái . Karsztfejlődés , köt. ) old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Kolacskovszky Lajos : A Bükk kaptárkövei . Turisták Lapja , június–július. évf.7. sz.) 222. , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , ( Nem említi a barlangot . ) Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , oldal és a mellékelt helyszínrajzon jelölve van a helye Mihály Péter : A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kaptárkövek topográfiája . A Herman Ottó Múzeum Évkönyve, 1979.17–18. köt . Miskolc.,77. old . Schőnviszky László : A Bükk-hegység barlangjai . Turisták Lapja , évf. ) old . Szendrei János : Múzeumok , társulatok . Beszámoló Bartalos Gyula és Kandra Kabos kíséretében tett tanulmányútról . Archaeologiai Értesítő , köt.)370. old . Varga Lajos : A dél-bükki Odorvár barlangjai . Földrajzi Közlemények , [ 26. ] köt. ) sz. old . Varga Gábor: Barlangi régészeti lelőhelyek . Építésügyi Szemle , sz. old . További irodalom Bartalos Gyula : Hazánk ősi honvédelmének tanulmányatólig teljesített feljárásaim és mások szavahihető értesítéseinek följegyzése nyomán . Kézirat , 1900. OSZ K Kézirattár , Fol . Hung.49. , , , , old . Fehér Géza : A bolgár-török műveltség emlékei és magyar őstörténeti vonatkozásaik . Archaeologia Hungarica,) 157. old . Gádor Judit : A sály-latori nemzetségfői központ kutatása . In : Fodor István – Selmeczi László szerk . : Középkori régészetünk újabb eredményei és időszerű feladatai . Budapest, 125. old . Pataki F. Turista , évf. ) sz. old . Sály Barlangok a Bükk-vidéken Nem karbonátos kőzetben kialakult barlangok Magyarországon Magyarországi régészeti lelőhelyek