Szalay Péter (politikus)
Szalay Péter (Buda, 1846. október 6. – Budapest, 1908. november 9.) államtitkár, a posták, távírók és telefonok elnök-igazgatója.

Életpályája
Szalay István (1820–1894; József nádor meghitt titkára) és Mayerffy Ida (1826–1895) fia, Szalay László történetírónak unokaöccse. Tanulmányait a pesti egyetemen végezte és 1867-ben megszerezte az ügyvédi oklevelet. Még ugyanazon évben Gorove István miniszter kinevezte miniszteri segédfogalmazóvá a postaszakosztályba, később postatiszti vizsgát is tett. 1872-ben gyakorlati szolgálattételre kiküldette magát egy évre a zágrábi postaigazgatósághoz, midőn a fiumei és trieszti tengeri és szárazföldi postaszolgálatot is tanulmányozta. A postaszakosztályban időközben miniszteri fogalmazó, majd titkár és osztálytanácsos lett. Budapesten, 1878. április 30-án kötött házasságot Flesch Ilonával (1857–1923). Baross Gábor 1887-ben megbízta a közúti szakosztály egyik ügyosztályának vezetésével, ahol kivált a hadászati utak és hidak ügyeivel foglalkozott és 1894-ben miniszteri tanácsosi címet kapott. 1895-ben átvette a magyar posta- és távíró- és telefonügyek vezetését. 1896. májusban kinevezték az újonnan szervezett posta-, távíró- és telefonvezérigazgatóság élére elnök-igazgatóvá. Az 1896 nyarán Budapesten ülésező nemzetközi távírói értekezlet elnöke volt; ekkor kapta a Ferenc József-rend középkeresztjét. Ezen értekezlet eredménye: az 1897. szeptember 1-jén a közforgalomnak átadott budapest-londoni és budapest-párizsi közvetlen távíró összeköttetés. Alatta létesült a fiume-abbáziai és sok egyéb telefonösszeköttetés is. Jelentékeny része volt a budapesti telefonhálózat végleges államosítása és rendezése ügyében. Az 1897. május 5-én megnyílt washingtoni nemzetközi postakongresszuson ő képviselte hazánkat. 1898-ban Szentpétervárott vezette Magyarország részéről a magyar-orosz külön postaegyezményre vonatkozó tárgyalásokat. Kezdeményezte és vezetése alatt nyert befejezést a távbeszélő kábelhálózat és 20 000 előfizetőre berendezett új központja. 1908. nyarán 40 éves szolgálata után nyugalomba vonult.

Cikkei a szaklapokban jelentek meg.

Jegyzetek

Források

További információk
 A magyar posta története és érdemes munkásai. Szerk. dr. Hencz Lajos. Bp., 1937. Merkantil-Ny. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Kempelen Béla: Magyar nemes családok. Bp., Grill Károly Könyvkiadóvállalata, 1911-1932. 
 Nemes családok. [Szerk. Pettkó Béla és ifj. Reiszig Ede]. Bp., Magyar Heraldikai és Geneológiai Társaság, 1905. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

1846-ban született személyek
1908-ban elhunyt személyek
Magyar jogászok
Magyarország államtitkárai
Szalay Péter ( Buda , október – Budapest , november ) államtitkár , a posták , távírók és telefonok elnök-igazgatója . Életpályája Szalay István1894 ; József nádor meghitt titkára ) és Mayerffy Ida1895 ) fia , Szalay László történetírónak unokaöccse . Tanulmányait a pesti egyetemen végezte ésben megszerezte az ügyvédi oklevelet . Még ugyanazon évben Gorove István miniszter kinevezte miniszteri segédfogalmazóvá a postaszakosztályba , később postatiszti vizsgát is tett.ben gyakorlati szolgálattételre kiküldette magát egy évre a zágrábi postaigazgatósághoz , midőn a fiumei és trieszti tengeri és szárazföldi postaszolgálatot is tanulmányozta . A postaszakosztályban időközben miniszteri fogalmazó , majd titkár és osztálytanácsos lett . Budapesten , áprilisán kötött házasságot Flesch Ilonával1923) . Baross Gáborben megbízta a közúti szakosztály egyik ügyosztályának vezetésével , ahol kivált a hadászati utak és hidak ügyeivel foglalkozott ésben miniszteri tanácsosi címet kapott.ben átvette a magyar posta- és távíró- és telefonügyek vezetését. májusban kinevezték az újonnan szervezett posta- , távíró- és telefonvezérigazgatóság élére elnök-igazgatóvá . Aznyarán Budapesten ülésező nemzetközi távírói értekezlet elnöke volt ; ekkor kapta a Ferenc József-rend középkeresztjét . Ezen értekezlet eredménye : az szeptemberjén a közforgalomnak átadott budapest-londoni és budapest-párizsi közvetlen távíró összeköttetés . Alatta létesült a fiume-abbáziai és sok egyéb telefonösszeköttetés is . Jelentékeny része volt a budapesti telefonhálózat végleges államosítása és rendezése ügyében . Az májusén megnyílt washingtoni nemzetközi postakongresszuson ő képviselte hazánkat.ban Szentpétervárott vezette Magyarország részéről a magyar-orosz külön postaegyezményre vonatkozó tárgyalásokat . Kezdeményezte és vezetése alatt nyert befejezést a távbeszélő kábelhálózat és000 előfizetőre berendezett új központja. nyaránéves szolgálata után nyugalomba vonult . Cikkei a szaklapokban jelentek meg . Jegyzetek Források További információk A magyar posta története és érdemes munkásai . Szerk. dr. Hencz Lajos . Bp. , Merkantil-Ny . Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Kempelen Béla : Magyar nemes családok . Bp. , Grill Károly Könyvkiadóvállalata , Nemes családok . [ Szerk . Pettkó Béla és ifj. Reiszig Ede] . Bp. , Magyar Heraldikai és Geneológiai Társaság , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . 1846-ban született személyek 1908-ban elhunyt személyek Magyar jogászok Magyarország államtitkárai