Kígyósi Református Egyházközség
A Kígyósi református egyház története
Az 1500-as évek végen, mikor a történelmi Magyarország északkeleti vidékein is elterjedt a reformáció, a vidék nagybirtokosainak, urainak utasítására, illetve attól függően,hogy felvették-e a református hitet avagy nem, a mai Kárpátalja területén is sorra jelentek meg a református egyházközségek. Községünk lakói is új hitre tértek, s 1595-től már önálló egyházat alkottak. A ránk maradt legrégebbi bejegyzés az egyházi anyakönyvben 1800-tól kezdődik, felsorolva a református gyülekezetben szolgáló lelkipásztorokat:
                 Etédi János (1800-1813)
                 Hanya Miklós (1813-1817)
                 Gyarmati Mihály (1817-1821)
                 Momáromi József (1821-1835)
                 Nagy Mihály (1835-1848)
                 Nagy József (1848-1849)
                 Fazekas Dániel (1849-1857)
                 Ferga József (1857-1864)
                 Nemes Ferenc (1865-1866)
                 Péter Sándor (1867-1873)
                 Ferga József (1873-1878)
                 Szabó József (1878-1882)
                 Kiss Péter (1882-1895)
                 Dávid Lajos (1895-1911)
                 Tornyai János (1911-1913)
                 Fekete János (1913-1913. október)
                 Dávid Lajos (1913-1914. május)
                 Balogh Zoltán (1914. szeptember 15. - 1917. április 9.)
                 Tornyai János (1917. április 9. - 1923. február 4.)
                 Huszti Béla (1923. február 4. - 1949. január 12.)
                 Szilágyi Endre (1950. február 10. - 1955. március 27.)
                 Ruszka Bertalan (1955-1956)
                 Huszti Béla (1956. szeptember 16. - 1969. október 5.)
                 Forgon Pál (1969-1992)
                 Pocsai Vince (1992-2015)
                 A lelkészi teendőket 2016-tól a mai napig Iván Gusztáv tiszteletes látja el.

Huszti Béla lelkipásztorunk, akit a szovjethatalom több más pappal együtt szibériai munkatáborba száműzött, szerencsés hazatérte után folytatta áldásos tevékenységét gyülekezetünkben. 1956-ban a volt presbitériumi és új tagokkal kiegészítve megalakította a 20-as tanácsot, illetve annak 6 tagú ügyvezető testületét. A nagytiszteletű Huszti Béla emlékére a gyülekezet a templomban emléktáblát emelt a meghurcolt, de nézeteit meg nem tagadó lelkész emlékére.
Sokáig szolgált gyülekezetünkben a később már mint a Kárpátaljai Református Egyház püspökeként Forgon Pál nagytiszteletű úr.
A 90-es évek elején megújult szervezeti formában, a már visszaszolgáltatott volt egyházi tulajdon birtokában Kígyóson is átalakult az egyházközség irányító szerve, annak létszáma 12 fő lett. Ők jelenleg felügyelik az egyház és a gyülekezet életével kapcsolatos ügyeket, a tanács vezetője a mindenkori lelkész.

A kígyósi református templom

Régi kőtemploma a XIV század elejéről való A nép hiedelem a templom alapítását az itt remetéskedő Salamon királynak tulajdonítja. A kígyósi református egyházközösség 1595-ben alakult, akkori hitszónoka Milotai János birtokba vette a hajdani római katolikus templomot, amely a falu szélén emelkedő magaslaton állt. Körülötte még a XIX. században is láthatóak voltak az egykori kolostor romjai.
A templomot a századok során többször átépítették, felújították, jellegzetes középkori építési elemei azonban változatlanok maradtak, XV. században származó falképei viszont sajnos eltűntek.
A templom hajójában, diadalív déli oldalán áll a nyolcszögű, falazott szószék. Karzata eredetileg csak a hajó nyugati oldalán volt, később azonban azt az északi oldalra is megnagyobbították. Nyugati karzaton álló orgonája romantikus stílusban készült.
A templom déli oldalán álló harangtorony négyzetes alaprajzú, kétszintes A templom melletti fa haranglábon egy régi kisharang csüng e felirattal ,,Sanctus Paulus ora pro nobis!-,,Szent Pál, imádkozz érettünk!- kétségtelen a kisberegi pálosok maradványa. Ugyancsak Lehoczky Tivadar emlékezett meg a templom ezüst áldozó kelyhéről, melyet 1646-ban Nagykeresztesi János és neje Szabó Zsuzsanna ajándékozott az egyházközösségnek. Egy másik régi tányérát a Debreceni Református Gyűjteményben őrzik.
Anyakönyve 1765-től kezdődik Váru Mihály papságában. 1829-ben a régi templom megújította. Karzattal, körszékkel ellátott, de azért a tiszteletre méltó ódonságot megőrizte.
1960-ban a karzatot kibővítették, mivel szükség volt a férőhelyekre. 1994-ben a templom belső nagyjavításakor a szószéket faburkolattal vették körül, ugyanúgy, mint a szószék és mózesszék mögötti falrészt is.
A templomnak nincs tornya. A fából ácsolt harangtoronynak különlegessége, hogy kötőelem nélkül épült, rögzítések csapolással és faszegekkel vannak megoldva. A harangtorony építésének éve 1828.
A toronyban két harang lakik. A kisebbik harang még a hajdani Pálos-rendi férfi kolostortól maradt fenn. A nagy harangot 1646. évének február hónap 12-én az itt élő uraság adományozta a gyülekezetnek.
A kegytárgyak közül három ezüst kehely emelhető ki, egy bor töltögetésére szolgáló kanna, két szép kivitelű tányér az Úrvacsorai kenyér felszolgálására. Ezek az edények ónból készültek.
A kígyósi református templom a Kárpátalja falvainak egyik legősibb építménye, odafigyeléssel és kellő karbantartással méltón szolgálja a kigyósi református hívek lelki ápolását.
A Kígyósi református egyház története Azas évek végen , mikor a történelmi Magyarország északkeleti vidékein is elterjedt a reformáció , a vidék nagybirtokosainak , urainak utasítására , illetve attól függően , hogy felvették-e a református hitet avagy nem , a mai Kárpátalja területén is sorra jelentek meg a református egyházközségek . Községünk lakói is új hitre tértek , stől már önálló egyházat alkottak . A ránk maradt legrégebbi bejegyzés az egyházi anyakönyvbentól kezdődik , felsorolva a református gyülekezetben szolgáló lelkipásztorokat : Etédi János Hanya Miklós Gyarmati Mihály Momáromi József Nagy Mihály Nagy József Fazekas Dániel Ferga József Nemes Ferenc Péter Sándor Ferga József Szabó József Kiss Péter Dávid Lajos Tornyai János Fekete János október ) Dávid Lajos május ) Balogh Zoltán szeptember - április ) Tornyai János április - február ) Huszti Béla február - január ) Szilágyi Endre február - március ) Ruszka Bertalan Huszti Béla szeptember - október ) Forgon Pál Pocsai Vince A lelkészi teendőkettól a mai napig Iván Gusztáv tiszteletes látja el . Huszti Béla lelkipásztorunk , akit a szovjethatalom több más pappal együtt szibériai munkatáborba száműzött , szerencsés hazatérte után folytatta áldásos tevékenységét gyülekezetünkben.ban a volt presbitériumi és új tagokkal kiegészítve megalakította aas tanácsot , illetve annaktagú ügyvezető testületét . A nagytiszteletű Huszti Béla emlékére a gyülekezet a templomban emléktáblát emelt a meghurcolt , de nézeteit meg nem tagadó lelkész emlékére . Sokáig szolgált gyülekezetünkben a később már mint a Kárpátaljai Református Egyház püspökeként Forgon Pál nagytiszteletű úr . Aes évek elején megújult szervezeti formában , a már visszaszolgáltatott volt egyházi tulajdon birtokában Kígyóson is átalakult az egyházközség irányító szerve , annak létszámafő lett . Ők jelenleg felügyelik az egyház és a gyülekezet életével kapcsolatos ügyeket , a tanács vezetője a mindenkori lelkész . A kígyósi református templom Régi kőtemploma a XIV század elejéről való A nép hiedelem a templom alapítását az itt remetéskedő Salamon királynak tulajdonítja . A kígyósi református egyházközösségben alakult , akkori hitszónoka Milotai János birtokba vette a hajdani római katolikus templomot , amely a falu szélén emelkedő magaslaton állt . Körülötte még a XIX. században is láthatóak voltak az egykori kolostor romjai . A templomot a századok során többször átépítették , felújították , jellegzetes középkori építési elemei azonban változatlanok maradtak , XV. században származó falképei viszont sajnos eltűntek . A templom hajójában , diadalív déli oldalán áll a nyolcszögű , falazott szószék . Karzata eredetileg csak a hajó nyugati oldalán volt , később azonban azt az északi oldalra is megnagyobbították . Nyugati karzaton álló orgonája romantikus stílusban készült . A templom déli oldalán álló harangtorony négyzetes alaprajzú , kétszintes A templom melletti fa haranglábon egy régi kisharang csüng e felirattal,,Sanctus Paulus ora pro nobis!-,,Szent Pál , imádkozz érettünk!- kétségtelen a kisberegi pálosok maradványa . Ugyancsak Lehoczky Tivadar emlékezett meg a templom ezüst áldozó kelyhéről , melyetban Nagykeresztesi János és neje Szabó Zsuzsanna ajándékozott az egyházközösségnek . Egy másik régi tányérát a Debreceni Református Gyűjteményben őrzik . Anyakönyvetől kezdődik Váru Mihály papságában.ben a régi templom megújította . Karzattal , körszékkel ellátott , de azért a tiszteletre méltó ódonságot megőrizte . 1960-ban a karzatot kibővítették , mivel szükség volt a férőhelyekre.ben a templom belső nagyjavításakor a szószéket faburkolattal vették körül , ugyanúgy , mint a szószék és mózesszék mögötti falrészt is . A templomnak nincs tornya . A fából ácsolt harangtoronynak különlegessége , hogy kötőelem nélkül épült , rögzítések csapolással és faszegekkel vannak megoldva . A harangtorony építésének éve A toronyban két harang lakik . A kisebbik harang még a hajdani Pálos-rendi férfi kolostortól maradt fenn . A nagy harangot évének február hónapén az itt élő uraság adományozta a gyülekezetnek . A kegytárgyak közül három ezüst kehely emelhető ki , egy bor töltögetésére szolgáló kanna , két szép kivitelű tányér az Úrvacsorai kenyér felszolgálására . Ezek az edények ónból készültek . A kígyósi református templom a Kárpátalja falvainak egyik legősibb építménye , odafigyeléssel és kellő karbantartással méltón szolgálja a kigyósi református hívek lelki ápolását .