Hegyi szirtipáfrány
A hegyi szirtipáfrány vagy északi szirtipáfrány (Woodsia ilvensis) szilikátos sziklák repedéseiben, sziklagyepeiben élő kis termetű páfrányfaj. Magyarországon fokozottan védett.

Megjelenése 

A hegyi szirtipáfrány kis termetű, 5–15 cm, néha 20 cm magas évelő, lombhullató növény. Levélnyele különösen a töve felé vörösbarna, szőrökkel, pikkelyekkel borított, árkolt. A levél 5–15 cm hosszú, 1-3,5 cm széles, egyszeresen vagy kétszeresen összetett, összességében lándzsa alakú. Színe élénkzöld vagy barnászöld. A levél 4-10 szárnypárja többé-kevésbé egymással átellenesen áll. A legkisebb levéltagok oválisak, szélük csipkés és ritkásan szőrös. A levél alsó oldala az ovális vagy vese alakú spóratokokat (szóruszokat) körbevevő felhasadozott kinövések miatt szőrösnek látszik. A spóratokok a levélkaréjok szélei mentén helyezkednek el. 
 
Spórái július-augusztusban érnek.

Hasonlít hozzá a törékeny hólyagpáfrány (Cystopteris fragilis), amely nagyobb, levelei inkább osztottak és levéltagjai finoman fogazottak.

Tudományos nevét Joseph Woods angol botanikusról, illetve Elba szigetéről kapta.

Elterjedése
Eurázsia északi részén és Észak-Amerikában honos. Leginkább Skandináviában gyakori, de előfordul az Urálban, az Altájban, Japánban, Alaszkában, az Egyesült Államok északkeleti felén és Grönlandon is. Közép-Európában a Német-középhegységben és az Északi-Kárpátokban elterjedt.

Magyarországon a Zempléni-hegységben, a Bükkben, a Mátrában és a Börzsönyben él, de mindenütt ritka, hét ismert lelőhelyén összlétszáma alig éri el az ezret (ennek kb. fele a füzéri várhegyen). 
 
Magyarországon fokozottan védett, természetvédelmi értéke 100 000 Ft.

Termőhelye
Sziklagyepekben, sziklahasadékokban, szirtfalak réseiben fordul elő. Mészkerülő, ezért főleg csak vulkáni eredetű, szilikátos kőzeteken nő; elsősorban cserjésekben vagy nyílt, savanyú talajú szikla- vagy mohagyepekben. Pionír növény. A szárazságot mérsékelten bírja.

Kapcsolódó cikkek
Magyarországon védett és fokozottan védett növények listája

Jegyzetek

Források 
hegyi szirtipáfrány (északi szirtipáfrány) Természetvédelem.hu
Északi szirtipárfrány -Woodsia ilvensis  Buday Ádám fotóblogja
Woodsia ilvensis (L.) R. BR. Északi szirtipáfrány TERRA Alapítvány
Woodsia ilvensis (L.) R. Br. rusty cliff fern Go Botany
Woodsia ilvensis Hardy Fern Library
Matus Gábor et al.:A  Woodsia ilvensis (L.) R. Br. új előfordulása az Eperjes-Tokaji-hegységben Kitaibelia X. évf. 1. szám pp.: 18-23. Debrecen 2005 (2006)

Harasztok
Növényfajok
Magyarországon védett növények
A hegyi szirtipáfrány vagy északi szirtipáfrány ( Woodsia ilvensis ) szilikátos sziklák repedéseiben , sziklagyepeiben élő kis termetű páfrányfaj. Magyarországon fokozottan védett . Megjelenése A hegyi szirtipáfrány kis termetű , 15 cm , néhacm magas évelő , lombhullató növény . Levélnyele különösen a töve felé vörösbarna , szőrökkel , pikkelyekkel borított , árkolt . A levél15 cm hosszú,5 cm széles , egyszeresen vagy kétszeresen összetett , összességében lándzsa alakú . Színe élénkzöld vagy barnászöld . A levélszárnypárja többé-kevésbé egymással átellenesen áll . A legkisebb levéltagok oválisak , szélük csipkés és ritkásan szőrös . A levél alsó oldala az ovális vagy vese alakú spóratokokat ( szóruszokat ) körbevevő felhasadozott kinövések miatt szőrösnek látszik . A spóratokok a levélkaréjok szélei mentén helyezkednek el . Spórái július-augusztusban érnek . Hasonlít hozzá a törékeny hólyagpáfrány ( Cystopteris fragilis ) , amely nagyobb , levelei inkább osztottak és levéltagjai finoman fogazottak . Tudományos nevét Joseph Woods angol botanikusról , illetve Elba szigetéről kapta . Elterjedése Eurázsia északi részén és Észak-Amerikában honos . Leginkább Skandináviában gyakori , de előfordul az Urálban , az Altájban , Japánban , Alaszkában , az Egyesült Államok északkeleti felén és Grönlandon is . Közép-Európában a Német-középhegységben és az Északi-Kárpátokban elterjedt . Magyarországon a Zempléni-hegységben , a Bükkben , a Mátrában és a Börzsönyben él , de mindenütt ritka , hét ismert lelőhelyén összlétszáma alig éri el az ezret ( ennek kb . fele a füzéri várhegyen ) . Magyarországon fokozottan védett , természetvédelmi értéke000 Ft . Termőhelye Sziklagyepekben , sziklahasadékokban , szirtfalak réseiben fordul elő . Mészkerülő , ezért főleg csak vulkáni eredetű , szilikátos kőzeteken nő ; elsősorban cserjésekben vagy nyílt , savanyú talajú szikla- vagy mohagyepekben . Pionír növény . A szárazságot mérsékelten bírja . Kapcsolódó cikkek Magyarországon védett és fokozottan védett növények listája Jegyzetek Források hegyi szirtipáfrány ( északi szirtipáfrány ) Természetvédelem. hu Északi szirtipárfrány -Woodsia ilvensis Buday Ádám fotóblogja Woodsia ilvensis ( L. ) R. BR. Északi szirtipáfrány TERRA Alapítvány Woodsia ilvensis ( L. ) R. Br . rusty cliff fern Go Botany Woodsia ilvensis Hardy Fern Library Matus Gábor et al. :A Woodsia ilvensis ( L. ) R. Br . új előfordulása az Eperjes-Tokaji-hegységben Kitaibelia X. évf. szám pp. : Debrecen( 2006 ) Harasztok Növényfajok Magyarországon védett növények