Ciureai vonatkatasztrófa
A ciureai vonatkatasztrófa 1917. január 13-án történt a romániai Jászvásártól délre, a ciureai vasútállomáson (ma: Piciorul Lupului állomás). Hivatalos vizsgálat hiányában a baleset pontos oka, valamint az áldozatok és sebesültek pontos száma nem ismert. Becslések szerint 800-1000 ember vesztette életét, egyes források kétszer ennyi áldozatról beszélnek. Ez jelenleg a világ harmadik legsúlyosabb vasúti tragédiája.

Előzmények
Miután Románia 1916. augusztus 27-én megtámadta az Osztrák–Magyar Monarchiát, a központi hatalmak 1916 szeptemberében kezdődő ellentámadása miatt a román civil lakosság Moldva felé menekült, és a királyi család Jászvásárra költözött. Az evakuáltak száma másfél millióra tehető, ez a Regát akkori lakosságának mintegy 20%-a volt. 1916. december végén a németek elfoglalták Brăila városát, majd Galați felé nyomultak.

Az út
Az E-1 jelzésű, két gőzmozdony által vontatott, 26 vagonból álló szerelvény 1917. január 11-én (az akkor használatos régi naptár szerint 1916. december 30-án) hagyta el Galați városát, több órás késéssel indulva a német bombázások miatt. A vonatot erősen túlzsúfolták, és a körülmények borzalmasak voltak: korabeli beszámolók szerint számos ember utazott a tetőn és az ütközőkön, és útközben sokan megfagytak, vagy leesve halálra zúzták magukat.

A vonat Barládnál elakadt a havazás miatt, csak másnap, január 12-én tudta folytatni útját. Mivel kifogytak a szénből, a mozdonyokat fával fűtötték, ami lassabb haladást tett lehetővé. Este Bârnova állomására értek, ahol ellenőrizték a Westinghouse-fékeket, majd éjjel 1 órakor továbbindultak. Ekkor már csak 10 kilométerre voltak Jászvásártól, a célállomástól.

A baleset
A Bârnova és Ciurea közötti lejtőn a vonat gyorsulni kezdett. A mozdonyvezető fékezni próbált, de csak a mozdonyok fékei működtek. Feltételezések szerint az első vagonok egyikében egy utas véletlenül elzárt egy szelepet, így a kocsik légfékei nem működtek. A kocsik kézi fékekkel is fel voltak szerelve, de a kalauzok képtelenek voltak elérni ezeket az összezsúfolt utasok miatt.

A ciureai állomás 1-es vágányán egy nyersolajat szállító szerelvény vesztegelt, így az állomás alkalmazottai megpróbálták a 2-es vágányra terelni az érkező vonatot. A nagy sebesség miatt csak a mozdonyok és egy pár vagon tudta bevenni a kanyart; 23 vagon kisiklott és összeroncsolódott. Legalább egy vagon a nyersolajat szállító szerelvénynek ütközött. Az ütközés, robbanás, és tűz következtében körülbelül 800-1000 ember vesztette életét, a sérültek száma 300-ra tehető.

A baleset után
A háború káoszában nem tájékoztatták a közvéleményt az eseményről, hogy az amúgy is demoralizált román lakosságot ne törjék meg még jobban. Nem volt hivatalos vizsgálat, a baleset körülményei jórészt csak szemtanúk beszámolóiból ismertek. A halottakat az állomás melletti tömegsírba temették.

2017-ben, a katasztrófa százéves évfordulóján, emlékművet lepleztek le az áldozatoknak Ciurea községben.

Jegyzetek

Források

Vasúti balesetek
Románia vasúti közlekedése
Iași megye
1917 a vasúti közlekedésben
A ciureai vonatkatasztrófa januárán történt a romániai Jászvásártól délre , a ciureai vasútállomáson ( ma : Piciorul Lupului állomás ) . Hivatalos vizsgálat hiányában a baleset pontos oka , valamint az áldozatok és sebesültek pontos száma nem ismert . Becslések szerintember vesztette életét , egyes források kétszer ennyi áldozatról beszélnek . Ez jelenleg a világ harmadik legsúlyosabb vasúti tragédiája . Előzmények Miután Románia augusztusén megtámadta az Osztrák–Magyar Monarchiát , a központi hatalmakszeptemberében kezdődő ellentámadása miatt a román civil lakosság Moldva felé menekült , és a királyi család Jászvásárra költözött . Az evakuáltak száma másfél millióra tehető , ez a Regát akkori lakosságának mintegy-a volt. december végén a németek elfoglalták Brăila városát , majd Galați felé nyomultak . Az út Az E-1 jelzésű , két gőzmozdony által vontatott, vagonból álló szerelvény januárén ( az akkor használatos régi naptár szerint decemberán ) hagyta el Galați városát , több órás késéssel indulva a német bombázások miatt . A vonatot erősen túlzsúfolták , és a körülmények borzalmasak voltak : korabeli beszámolók szerint számos ember utazott a tetőn és az ütközőkön , és útközben sokan megfagytak , vagy leesve halálra zúzták magukat . A vonat Barládnál elakadt a havazás miatt , csak másnap , januárén tudta folytatni útját . Mivel kifogytak a szénből , a mozdonyokat fával fűtötték , ami lassabb haladást tett lehetővé . Este Bârnova állomására értek , ahol ellenőrizték a Westinghouse-fékeket , majd éjjelórakor továbbindultak . Ekkor már csakkilométerre voltak Jászvásártól , a célállomástól . A baleset A Bârnova és Ciurea közötti lejtőn a vonat gyorsulni kezdett . A mozdonyvezető fékezni próbált , de csak a mozdonyok fékei működtek . Feltételezések szerint az első vagonok egyikében egy utas véletlenül elzárt egy szelepet , így a kocsik légfékei nem működtek . A kocsik kézi fékekkel is fel voltak szerelve , de a kalauzok képtelenek voltak elérni ezeket az összezsúfolt utasok miatt . A ciureai állomáses vágányán egy nyersolajat szállító szerelvény vesztegelt , így az állomás alkalmazottai megpróbálták aes vágányra terelni az érkező vonatot . A nagy sebesség miatt csak a mozdonyok és egy pár vagon tudta bevenni a kanyart;vagon kisiklott és összeroncsolódott . Legalább egy vagon a nyersolajat szállító szerelvénynek ütközött . Az ütközés , robbanás , és tűz következtében körülbelülember vesztette életét , a sérültek számara tehető . A baleset után A háború káoszában nem tájékoztatták a közvéleményt az eseményről , hogy az amúgy is demoralizált román lakosságot ne törjék meg még jobban . Nem volt hivatalos vizsgálat , a baleset körülményei jórészt csak szemtanúk beszámolóiból ismertek . A halottakat az állomás melletti tömegsírba temették . 2017-ben , a katasztrófa százéves évfordulóján , emlékművet lepleztek le az áldozatoknak Ciurea községben . Jegyzetek Források Vasúti balesetek Románia vasúti közlekedése Iași megye 1917 a vasúti közlekedésben