Paradió
A paradió (Bertholletia excelsa) a hangavirágúak (Ericales) rendjébe, ezen belül a fazékfafélék (Lecythidaceae) családjába tartozó faj.

Nemzetségének az egyetlen faja.

Neve 
A nemzetségének a nevét, Claude Louis Berthollet francia vegyészről kapta. Egyéb magyar nevei: brazildió, juviadió és amerikaidió.

Előfordulása 
A paradió előfordulási területe Dél-Amerika. A következő országokban és országrészekben található meg: Guyana, Suriname, Francia Guyana, Venezuela, Brazília, Kelet-Kolumbia, Kelet-Peru és Kelet-Bolívia. Az Amazonas, Rio Negro, Tapajós és Orinoco folyók partjain elterülő hatalmas erdők elszórt fája. Brazíliában illegális a fa kivágása, emiatt a paradió nem védett területeken is fellelhető, mint például emberek kertjeiben, utak szélén, parkokban.

Megjelenése 
A szóban forgó növényfaj az Amazonas esőerdejének az egyik legnagyobb fája. A kifejlett példánynak az átlagos magassága 50 méter, törzsének átmérője 1-2 méter között van. Az ágak általában, csak a fa felső felétől kezdődnek, és hatalmas lombkoronát alkotnak; sokszor más fákat takarnak el. A kérge szürkés színű és sima. A levél alakja az év során változik az egyszerű, sima szélűtől egészen a recésig. A száraz évszakban lombhullató. A levél 20-35 centiméter hosszú és 10-15 centiméter széles. A kis, zöldes-fehér virágai 5-10 centiméter magas virágzatokba tömörülnek. Mindegyik virágnak két részből álló, elhulló csészelevele, 6 egyenlőtlen méretű krémszínű pártája és számos, csomóba tömörülő porzólevele van.

Ez a hatalmas fa akár 500 évet is élhet, bár egyesek szerint az ezret is elérheti.

Szaporodása 
A paradió majdnem mindig, csakis az érintetlen erdőkben hoz termést, mivel csak itt élnek a nagytestű Bombus, Centris, Epicharis, Eulaema és Xylocopa nembeli méhek. Ez a sok méhfaj, különböző területeken az év különböző szakában segít a fának a megporzásban. Ezzel a fával létrehoztak ültetvényeket is, de a termés e mesterséges „erdőkben” igen szegényes, és gazdaságilag nem éri meg.

Megporzás után a termés csak 14 hónap után érik meg. A termés nagy, 10-15 centiméter átmérőjű, gömbölyű, csonthéjas tok, melyben 8-24 darab háromszög alakú és 4-5 centiméter hosszú mag található. A tok fás héja 8-12 milliméter vastag.

A tok egyik vége lyukas, ez segít az agutiknak (Dasyprocta) megkezdeni a termést. Az agutik megeszik a magok egy részét, a többit elássák későbbre, de nem mindig emlékeznek, hogy hová; így akaratlanul is elültetik a magokat, amiből később fa nőhet. Ha az elültetett helyen nincs elég napfény, a kis növény, évekig is várhat, amíg kicsírázik. A kutatók megfigyelték, amint a csuklyásmajmok (Cebinae) kövek segítségével bontották fel a kemény toktermést.

Felhasználása 
Habár az egyik neve brazildió, a legtöbb paradiót Bolíviában gyűjtik be, körülbelül a világszintű termés 50%-át. Brazíliában 40%-ot és Peruban 10%-ot. 2000-ben e három ország becslések szerint 20 ezer tonna paradiót gyűjtött be. 1980-ban csak Brazíliában 40 ezer tonnát gyűjtöttek be. 1970-ben Brazília szerint az évi termés  tonna volt.

Mivel a szabad, érintetlen természetben jobban terem, a helybéli hatóságoknak megvan az oka, hogy védjék erdeiket, azonban a termések túlszedése nem engedi az új fák kialakulását; így a védelem ellenére a faj mégis veszélyben van.

A paradió a nemzetközi piacokon is jelen van, emiatt nagy nyomás van e fán. Magja fogyasztható; belőle olajat is nyernek. Az olaj szintén fogyasztható, továbbá órások, festők és a szépségipar termékeiben is felhasználható. A toktermésből dísztárgyakat készítenek. Habár a fő paradió termést hozó országokban illegális a fák kivágása, ennek ellenére az illegális fakitermelés jelentős mértékű.

Képek

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
Brazil nuts' path to preservation, BBC News.
Intensive harvests 'threaten Brazil nut tree future'
Bonpland, A.J.A. (1836) Plantae Aequinoctiales 1: 122, t. 36. BHL
Govaerts, R. et al. 2015. Bertholletia in World Checklist of Selected Plant Families. The Board of Trustees of the Royal Botanic *Gardens, Kew. Published on the internet. Accessed: 2015 Jan. 11.
Alexandri de Humboldt et Amati Bonpland Plantae Aequinoctiales...Paris 1:122-127, t. 36. 1807 ("1808")
USDA, ARS, Germplasm Resources Information Network. Bertholletia excelsa in the Germplasm Resources Information Network (GRIN), U.S. Department of Agriculture Agricultural Research Service. Accessed on 09-Oct-10.

Hangavirágúak
Növényfajok
Dél-Amerika növényvilága
Fák
Monotipikus taxonok
A paradió ( Bertholletia excelsa ) a hangavirágúak ( Ericales ) rendjébe , ezen belül a fazékfafélék ( Lecythidaceae ) családjába tartozó faj. Nemzetségének az egyetlen faja . Neve A nemzetségének a nevét , Claude Louis Berthollet francia vegyészről kapta . Egyéb magyar nevei : brazildió , juviadió és amerikaidió . Előfordulása A paradió előfordulási területe Dél-Amerika . A következő országokban és országrészekben található meg : Guyana , Suriname , Francia Guyana , Venezuela, Brazília , Kelet-Kolumbia , Kelet-Peru és Kelet-Bolívia . Az Amazonas , Rio Negro , Tapajós és Orinoco folyók partjain elterülő hatalmas erdők elszórt fája . Brazíliában illegális a fa kivágása , emiatt a paradió nem védett területeken is fellelhető , mint például emberek kertjeiben , utak szélén , parkokban . Megjelenése A szóban forgó növényfaj az Amazonas esőerdejének az egyik legnagyobb fája . A kifejlett példánynak az átlagos magasságaméter , törzsének átmérőjeméter között van . Az ágak általában , csak a fa felső felétől kezdődnek , és hatalmas lombkoronát alkotnak ; sokszor más fákat takarnak el . A kérge szürkés színű és sima . A levél alakja az év során változik az egyszerű , sima szélűtől egészen a recésig . A száraz évszakban lombhullató . A levélcentiméter hosszú éscentiméter széles . A kis , zöldes-fehér virágaicentiméter magas virágzatokba tömörülnek . Mindegyik virágnak két részből álló , elhulló csészelevele, egyenlőtlen méretű krémszínű pártája és számos , csomóba tömörülő porzólevele van . Ez a hatalmas fa akárévet is élhet , bár egyesek szerint az ezret is elérheti . Szaporodása A paradió majdnem mindig , csakis az érintetlen erdőkben hoz termést , mivel csak itt élnek a nagytestű Bombus , Centris , Epicharis , Eulaema és Xylocopa nembeli méhek . Ez a sok méhfaj , különböző területeken az év különböző szakában segít a fának a megporzásban . Ezzel a fával létrehoztak ültetvényeket is , de a termés e mesterséges „ erdőkben” igen szegényes , és gazdaságilag nem éri meg . Megporzás után a termés csakhónap után érik meg . A termés nagy,centiméter átmérőjű , gömbölyű , csonthéjas tok , melybendarab háromszög alakú éscentiméter hosszú mag található . A tok fás héjamilliméter vastag . A tok egyik vége lyukas , ez segít az agutiknak ( Dasyprocta ) megkezdeni a termést . Az agutik megeszik a magok egy részét , a többit elássák későbbre , de nem mindig emlékeznek , hogy hová ; így akaratlanul is elültetik a magokat , amiből később fa nőhet . Ha az elültetett helyen nincs elég napfény , a kis növény , évekig is várhat , amíg kicsírázik . A kutatók megfigyelték , amint a csuklyásmajmok ( Cebinae ) kövek segítségével bontották fel a kemény toktermést . Felhasználása Habár az egyik neve brazildió , a legtöbb paradiót Bolíviában gyűjtik be , körülbelül a világszintű termés-át . Brazíliában-ot és Peruban-ot.ben e három ország becslések szerintezer tonna paradiót gyűjtött be.ban csak Brazíliábanezer tonnát gyűjtöttek be.ben Brazília szerint az évi termés tonna volt . Mivel a szabad , érintetlen természetben jobban terem , a helybéli hatóságoknak megvan az oka , hogy védjék erdeiket , azonban a termések túlszedése nem engedi az új fák kialakulását ; így a védelem ellenére a faj mégis veszélyben van . A paradió a nemzetközi piacokon is jelen van , emiatt nagy nyomás van e fán . Magja fogyasztható ; belőle olajat is nyernek . Az olaj szintén fogyasztható , továbbá órások , festők és a szépségipar termékeiben is felhasználható . A toktermésből dísztárgyakat készítenek . Habár a fő paradió termést hozó országokban illegális a fák kivágása , ennek ellenére az illegális fakitermelés jelentős mértékű . Képek Jegyzetek Fordítás További információk Brazil nuts' path to preservation , BBC News . Intensive harvests 'threaten Brazil nut tree future' Bonpland , A.J.A.Plantae Aequinoctiales t. BHL Govaerts , R. et al . Bertholletia in World Checklist of Selected Plant Families . The Board of Trustees of the Royal Botanic *Gardens , Kew . Published on the internet . Accessed:Jan . Alexandri de Humboldt et Amati Bonpland Plantae Aequinoctiales...Paris122-127 , t. ( " 1808 " ) USDA , ARS , Germplasm Resources Information Network . Bertholletia excelsa in the Germplasm Resources Information Network ( GRIN ) , U.S. Department of Agriculture Agricultural Research Service . Accessed onOct-10. Hangavirágúak Növényfajok Dél-Amerika növényvilága Fák Monotipikus taxonok