Designkommunikáció


A designkommunikáció fogalma
DESIGNKOMMUNIKÁCIÓ = FEJLESZTÉSBE INTEGRÁLT KOMMUNIKÁCIÓ kifejezés védjegyoltalom alatt áll.

A designkommunikáció tervezői/alkotói szemlélet, filozófia és módszer (teória és praxis), amely a következőképpen értendő: Designkommunikáció = fejlesztésbe (fejlődésbe) integrált kommunikáció.

A design; tervezőművészet, kreatív tervezés, alkotói magatartás. Ehhez társul a kommunikáció; a tervezői, alkotói, kreatív kapcsolatteremtés, úgy az önreflexió (belső párbeszéd), mint az interhumánus fenomén szintjén. Így tehát a designkommunikáció egy olyan kapcsolatteremtési szemléletet képvisel, amely HÍD- ként jelenik meg a különböző diszciplínák és diskurzusok, a társadalom és a gazdaság jelenségei között. Interdiszciplináris és interprofesszionális módszerével valós idejű kapcsolatot lehet teremteni oktatás, kutatás és vállalkozás között.

A designkommunikáció története 
A fogalom értelmezése, a design és a kommunikáció módszertani párosítása egy doktori munkához köthető amely a Moholy- Nagy Művészeti Egyetem égisze alatt született Cosovan Attila tervezőművész és egyetemi oktató kutatási eredményeként. A doktori disszertáció 2009-ben könyv formájában is megjelent DIS.CO címmel A designkommunikáció módszer oktatása 2015-től a Budapesti Corvinus Egyetemen folytatódik. Az elnevezés a Marketing-, Média és Designkommunikáció tanszék  nevébe is bekerült. Emellett a Corvinus Egyetem szakirányú továbbképzésként is akkreditálva lett; Designkommunikációs termék- és vállalkozásfejlesztés névvel, melynek programtervezete dr. Cosovan Attila és dr. Horváth Dóra írásaként a nemzetközi sajtóban is megjelent.

A designkommunikáció alapvetései 
A kreatív üzenet vagy kapcsolatteremtés nem egy utólagos sallang, hanem a problémakereséssel, - feltárással, - megoldással együtt születik és kódolódik a termék, szolgáltatás vagy éppen eljárás fejlődésébe. A tervezés, az alkotás és az ebből fakadó kapcsolatteremtési szándék az emberi faj egyik legfontosabb adottsága, lehetősége, kötelessége és egyben felelőssége – figyelembe véve a társadalmi állandó(k) és változó(k) kölcsönhatását.

Az alkotói, tervezői kapcsolatteremtési képességünk fajunk létezése óta determinálja integrált és differenciált, azaz komplex emberi gondolkodásunkat, amely a minimum és maximum szabályokat figyelembe véve – a megismerés fenomenológiájában – egy holisztikus viszonyrendszerben fogalmazódik meg; ezzel segítve a tervezői, alkotói optimum megtalálását.

anyag–anyagtalan viszonya

túlélés–fennmaradás - fejlődés viszonya

állandó–változó(k) viszonya

A designgondolkodás (design thinking) jellegű társadalmi manifesztációhoz képest a designkommunikáció kilép a tervezői gondolkodás kereteiből, melynek proaktív módszertana és szemlélete a Csíkszentmihályi-féle áramlat (flow-élmény) a Viktor E. Frankl-féle értelemközpontú egzisztenciaanalízis és a szókratészi párbeszéd bölcseletére épít.

Konklúzió: Az állandó és változók együtthatója az alkotás; a kreativitás pedig a túlélési ösztön emberi és emocionális manifesztációja.

Jegyzetek 

Kommunikáció
A designkommunikáció fogalma DESIGNKOMMUNIKÁCIÓ = FEJLESZTÉSBE INTEGRÁLT KOMMUNIKÁCIÓ kifejezés védjegyoltalom alatt áll . A designkommunikáció tervezői / alkotói szemlélet , filozófia és módszer ( teória és praxis ) , amely a következőképpen értendő : Designkommunikáció = fejlesztésbe ( fejlődésbe ) integrált kommunikáció . A design ; tervezőművészet , kreatív tervezés , alkotói magatartás . Ehhez társul a kommunikáció ; a tervezői , alkotói , kreatív kapcsolatteremtés , úgy az önreflexió ( belső párbeszéd ) , mint az interhumánus fenomén szintjén . Így tehát a designkommunikáció egy olyan kapcsolatteremtési szemléletet képvisel , amely HÍD- ként jelenik meg a különböző diszciplínák és diskurzusok , a társadalom és a gazdaság jelenségei között . Interdiszciplináris és interprofesszionális módszerével valós idejű kapcsolatot lehet teremteni oktatás , kutatás és vállalkozás között . A designkommunikáció története A fogalom értelmezése , a design és a kommunikáció módszertani párosítása egy doktori munkához köthető amely a Moholy- Nagy Művészeti Egyetem égisze alatt született Cosovan Attila tervezőművész és egyetemi oktató kutatási eredményeként . A doktori disszertációben könyv formájában is megjelent DIS.CO címmel A designkommunikáció módszer oktatásatől a Budapesti Corvinus Egyetemen folytatódik . Az elnevezés a Marketing- , Média és Designkommunikáció tanszék nevébe is bekerült . Emellett a Corvinus Egyetem szakirányú továbbképzésként is akkreditálva lett ; Designkommunikációs termék- és vállalkozásfejlesztés névvel , melynek programtervezete dr. Cosovan Attila és dr. Horváth Dóra írásaként a nemzetközi sajtóban is megjelent . A designkommunikáció alapvetései A kreatív üzenet vagy kapcsolatteremtés nem egy utólagos sallang , hanem a problémakereséssel , - feltárással , - megoldással együtt születik és kódolódik a termék , szolgáltatás vagy éppen eljárás fejlődésébe . A tervezés , az alkotás és az ebből fakadó kapcsolatteremtési szándék az emberi faj egyik legfontosabb adottsága , lehetősége , kötelessége és egyben felelőssége – figyelembe véve a társadalmi állandó ( k ) és változó ( k ) kölcsönhatását . Az alkotói , tervezői kapcsolatteremtési képességünk fajunk létezése óta determinálja integrált és differenciált , azaz komplex emberi gondolkodásunkat , amely a minimum és maximum szabályokat figyelembe véve – a megismerés fenomenológiájában – egy holisztikus viszonyrendszerben fogalmazódik meg ; ezzel segítve a tervezői , alkotói optimum megtalálását. anyag–anyagtalan viszonya túlélés–fennmaradás - fejlődés viszonya állandó–változó ( k ) viszonya A designgondolkodás ( design thinking ) jellegű társadalmi manifesztációhoz képest a designkommunikáció kilép a tervezői gondolkodás kereteiből , melynek proaktív módszertana és szemlélete a Csíkszentmihályi-féle áramlat ( flow-élmény ) a Viktor E. Frankl-féle értelemközpontú egzisztenciaanalízis és a szókratészi párbeszéd bölcseletére épít . Konklúzió : Az állandó és változók együtthatója az alkotás ; a kreativitás pedig a túlélési ösztön emberi és emocionális manifesztációja . Jegyzetek Kommunikáció