Parasztok (regény)
A Parasztok (lengyelül: Chłopi) című könyv Władysław Reymont lengyel író 1904 és 1909 közt írt és megjelent regénye, amelyért 1924-ben irodalmi Nobel-díjjal tüntették ki. Már 1897-ben hozzákezdett a könyvhöz, s több változata is készült. Először a Tygodnik Ilustrowany című lengyel lapban jelent meg folytatásban. Négy részből áll, eposszerűen teljes képét adja a lengyel paraszti élet gazdagságának.

Leírás

A könyv a 20. század elején íródott, de egy emberöltővel korábban, a 19. században játszódik, és annak a kornak az emlékét rögzíti fényképszerűen. Cselekménye egyetlen évbe sűrűsödik össze, szeptember végétől július végéig tart. Közel 1000 oldal terjedelmű. Részei: Ősz (megjelent 1904-ben), Tél (1904), Tavasz (1906) és Nyár (1909). A részekre osztás a paraszti munkarendhez igazodik, de ember és természet egységére is utal.

A mű családregény, illetve nemzedéki csoportregény is, mivel bepillantást enged egy egész falu életébe. Kifejezi, hogy írója a lengyelség megmaradásának zálogát a paraszti életforma és világszemlélet megtartásában látta. Ennek előfeltételei az erős istenhit, az összetartó család, a kemény munka és a magántulajdonú földbirtok. A könyvben nincs szó a kor olyan fontos kérdéseiről, mint a munkásosztály szerepe, az osztályharc, a hatalom esetleges erőszakos megragadása, a kivándorlás vagy az orosz nyelvbe és kultúrába való asszimiláció. Ezen ideológiai alapvetései miatt a mű a szocializmus idején nehezen volt értelmezhető.

Szereplők és stílus

A történet a Lengyelország északkeleti részén, a híres Mazúri-tavak vidékén fekvő faluban, Lipcében játszódik. Főszereplője Maciej Boryna, aki módos paraszt, a falu leggazdagabb embere. Az ő fia Antek Boryna, akinek egy darabka föld és egy gyönyörű nő miatt konfliktusa támad apjával. Antek felesége Hanka, aki meg akarja menteni házasságát és három gyermekéből álló családját.  A regény női főszereplője Jagna Paczesiówna, aki egy gyönyörű 19-20 éves lány, s akinek viharos szerelmi viszonya támad Antekkel.

Az írás erőteljes és hiteles, mert Reymont is vidéken nevelkedett, s jól ismerte a falusiak viselkedését, szokásait és szellemi-kulturális életét. Könyvében olyan eseményeket és kapcsolódó népszokásokat írt le részletesen, mint a paraszti esküvő, a karácsonyi sütés-főzés, a szenteste az éjféli misével, a húsvéti tojás elkészítése és a locsolkodás. Szintén az író hitelességét erősítette, hogy a lengyel nyelv paraszti nyelvjárásában írta meg nemcsak a dialógusokat, de a narrációt is.

Az elbeszélésben négy nagy művészeti stílus elemei ismerhetők fel: impresszionizmus (különféle természeti képek leírása), naturalizmus (erotikus jelenetek, Jakub megsebesülése), realizmus (a természet, a hagyományok és a mindennapi élet leírása) és szimbolizmus (Antek a paraszti őserő).

A regényt több, mint 27 nyelvre fordították le. 1922-ben E. Modzelewski filmet, 1972-ben pedig J. Rybkowski tévésorozatot készített belőle. Magyar nyelvre Tomcsányi János (1873-1935) fordította.

Szerb Antal értékelése szerint a regényt „utolérhetetlen egyetemessége teszi nemzetek fölötti, közös irodalmi értékké”.

Magyarul 

 Parasztok. Regény, 1-4.; ford. Tomcsányi János; Dante, Bp., 1925 (Halhatatlan könyvek)
 Parasztok, 1-2.; ford. Tomcsányi János, átdolg., kieg. Kerényi Grácia, utószó Kovács Endre; Európa, Bp., 1960

Fordítás

Külső hivatkozások

 A Parasztok szövege magyarul mek.oszk.hu
 Władisław Stanisław Reymont: Parasztok moly.hu
 Lukáts János: A kilencvenéves Parasztok irodalmilap.net

20. századi lengyel regények
Impresszionizmus
Realizmus
Szimbolizmus
1904 regényei
1906 regényei
1909 regényei
A Parasztok ( lengyelül : Chłopi ) című könyv Władysław Reymont lengyel íróésközt írt és megjelent regénye , amelyértben irodalmi Nobel-díjjal tüntették ki . Márben hozzákezdett a könyvhöz , s több változata is készült . Először a Tygodnik Ilustrowany című lengyel lapban jelent meg folytatásban . Négy részből áll , eposszerűen teljes képét adja a lengyel paraszti élet gazdagságának . Leírás A könyv a század elején íródott , de egy emberöltővel korábban , a században játszódik , és annak a kornak az emlékét rögzíti fényképszerűen . Cselekménye egyetlen évbe sűrűsödik össze , szeptember végétől július végéig tart . Közeloldal terjedelmű . Részei : Ősz ( megjelentben ) , Tél Tavaszés Nyár A részekre osztás a paraszti munkarendhez igazodik , de ember és természet egységére is utal . A mű családregény , illetve nemzedéki csoportregény is , mivel bepillantást enged egy egész falu életébe . Kifejezi , hogy írója a lengyelség megmaradásának zálogát a paraszti életforma és világszemlélet megtartásában látta . Ennek előfeltételei az erős istenhit , az összetartó család , a kemény munka és a magántulajdonú földbirtok . A könyvben nincs szó a kor olyan fontos kérdéseiről , mint a munkásosztály szerepe , az osztályharc , a hatalom esetleges erőszakos megragadása , a kivándorlás vagy az orosz nyelvbe és kultúrába való asszimiláció . Ezen ideológiai alapvetései miatt a mű a szocializmus idején nehezen volt értelmezhető . Szereplők és stílus A történet a Lengyelország északkeleti részén , a híres Mazúri-tavak vidékén fekvő faluban , Lipcében játszódik . Főszereplője Maciej Boryna , aki módos paraszt , a falu leggazdagabb embere . Az ő fia Antek Boryna , akinek egy darabka föld és egy gyönyörű nő miatt konfliktusa támad apjával . Antek felesége Hanka , aki meg akarja menteni házasságát és három gyermekéből álló családját . A regény női főszereplője Jagna Paczesiówna , aki egy gyönyörűéves lány , s akinek viharos szerelmi viszonya támad Antekkel . Az írás erőteljes és hiteles , mert Reymont is vidéken nevelkedett , s jól ismerte a falusiak viselkedését , szokásait és szellemi-kulturális életét . Könyvében olyan eseményeket és kapcsolódó népszokásokat írt le részletesen , mint a paraszti esküvő , a karácsonyi sütés-főzés , a szenteste az éjféli misével , a húsvéti tojás elkészítése és a locsolkodás . Szintén az író hitelességét erősítette , hogy a lengyel nyelv paraszti nyelvjárásában írta meg nemcsak a dialógusokat , de a narrációt is . Az elbeszélésben négy nagy művészeti stílus elemei ismerhetők fel : impresszionizmus ( különféle természeti képek leírása ) , naturalizmus ( erotikus jelenetek , Jakub megsebesülése ) , realizmus ( a természet , a hagyományok és a mindennapi élet leírása ) és szimbolizmus ( Antek a paraszti őserő ) . A regényt több , mintnyelvre fordították le.ben E. Modzelewski filmet, ben pedig J. Rybkowski tévésorozatot készített belőle . Magyar nyelvre Tomcsányi Jánosfordította . Szerb Antal értékelése szerint a regényt „ utolérhetetlen egyetemessége teszi nemzetek fölötti , közös irodalmi értékké” . Magyarul Parasztok . Regény , ; ford . Tomcsányi János ; Dante, Bp.,( Halhatatlan könyvek ) Parasztok , ; ford . Tomcsányi János , átdolg . , kieg . Kerényi Grácia , utószó Kovács Endre ; Európa, Bp. , Fordítás Külső hivatkozások A Parasztok szövege magyarul mek.oszk.hu Władisław Stanisław Reymont : Parasztok moly.hu Lukáts János : A kilencvenéves Parasztok irodalmilap.net 20. századi lengyel regények Impresszionizmus Realizmus Szimbolizmus 1904 regényei 1906 regényei 1909 regényei