Bolgár-tábla
A Bolgár-tábla vagy Dunai-táblásvidék (bolgárul: Дунавска равнина, Dunavszka ravnina) Bulgáriában található síkság.

Jellemzői
A Balkán-hegység és a Duna között fekvő, mintegy  km²–en lösszel borított, hullámos táj, mely az Elő-Balkánhoz kapcsolódik. A Kárpátoktól a Balkán-hegységig tartó Alsó-dunai-medence része. Határai a Duna, az Elő-Balkán, a Timok és a Fekete-tenger. Nyugati része keskenyebb, mintegy 40-60 km széles, kelet felé szélesedik, itt akár 120 km is lehet. Hosszúsága 500 km. Átlagosan 190 méter a tengerszint feletti magassága, de 200 és 400 méter közötti részei is vannak. Szorosan vett értelemben nem síkság, hanem dombos táblásvidék.

Középidei üledékekből, főképp jura időszaki mészkőből áll. Része a Dunai-síkság, melynek vízszintesen rétegződő kőzetei felett folyami üledékréteg fekszik. Északi része fontos a gabonatermelés szempontjából, itt jó minőségű feketeföld (csernozjom) található. Éghajlata mérsékelten kontinentális, a középhőmérséklet 10-12°C, nagy a hőmérséklet ingadozása; a tél hideg, akár -35°C is lehet, a nyár forró (akár 40°C), a csapadék mennyisége átlagosan 500-600 mm, ahótakaró átlagvastagsága 10-15 cm. Erős szelek jellemzik, melyek tájanként eltérő irányúak lehetnek.

Részei
Három részre osztható: a nyugati a Vit folyóig tart, a középső a Vit és a Jantra közötti rész, a keleti pedig a Jantra és a Fekete-tenger közé eső rész.

A nyugati rész inkább síkság jellegű, eléggé keskeny szakasz, a folyók északkelet felé haladnak, az Elő-Balkán szélén kanyonhoz hasonlító völgyeket vájtak. Az itteni löszfennsíkok bolgár elnevezése zlatija („aranymező”). A középső rész dombosabb, folyók által tagoltabb, néhol bazaltdombokkal tarkított. A keleti rész a legnagyobb területű, jellemzőek rá a fennsíkok. A folyók északon a Duna irányába, délkeleten a Provadijszka-folyó felé folynak, kisebb számban pedig a Fekete-tenger irányába. Ide tartozik Dobrudzsa, ahol gabonát termesztenek, de kőolajat és kőszenet is kitermelnek.

Jegyzetek

Források
  
  
  

Bulgária domborzata
Európa síkságai
A Bolgár-tábla vagy Dunai-táblásvidék ( bolgárul : Дунавска равнина , Dunavszka ravnina) Bulgáriában található síkság . Jellemzői A Balkán-hegység és a Duna között fekvő , mintegy km²–en lösszel borított , hullámos táj , mely az Elő-Balkánhoz kapcsolódik . A Kárpátoktól a Balkán-hegységig tartó Alsó-dunai-medence része . Határai a Duna , az Elő-Balkán , a Timok és a Fekete-tenger . Nyugati része keskenyebb , mintegykm széles , kelet felé szélesedik , itt akárkm is lehet . Hosszúságakm . Átlagosanméter a tengerszint feletti magassága , deésméter közötti részei is vannak . Szorosan vett értelemben nem síkság , hanem dombos táblásvidék . Középidei üledékekből , főképp jura időszaki mészkőből áll . Része a Dunai-síkság , melynek vízszintesen rétegződő kőzetei felett folyami üledékréteg fekszik . Északi része fontos a gabonatermelés szempontjából , itt jó minőségű feketeföld ( csernozjom ) található . Éghajlata mérsékelten kontinentális , a középhőmérsékletC , nagy a hőmérséklet ingadozása ; a tél hideg , akárC is lehet , a nyár forró ( akárC ) , a csapadék mennyisége átlagosanmm , ahótakaró átlagvastagságacm . Erős szelek jellemzik , melyek tájanként eltérő irányúak lehetnek . Részei Három részre osztható : a nyugati a Vit folyóig tart , a középső a Vit és a Jantra közötti rész , a keleti pedig a Jantra és a Fekete-tenger közé eső rész . A nyugati rész inkább síkság jellegű , eléggé keskeny szakasz , a folyók északkelet felé haladnak , az Elő-Balkán szélén kanyonhoz hasonlító völgyeket vájtak . Az itteni löszfennsíkok bolgár elnevezése zlatija ( „ aranymező” ) . A középső rész dombosabb , folyók által tagoltabb , néhol bazaltdombokkal tarkított . A keleti rész a legnagyobb területű , jellemzőek rá a fennsíkok . A folyók északon a Duna irányába , délkeleten a Provadijszka-folyó felé folynak , kisebb számban pedig a Fekete-tenger irányába . Ide tartozik Dobrudzsa , ahol gabonát termesztenek , de kőolajat és kőszenet is kitermelnek . Jegyzetek Források Bulgária domborzata Európa síkságai