Mravnica (Šibenik)
Mravnica falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 19, közúton 22 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a Mravnik-hegység déli lejtőin és a hegység alatti völgyben fekszik.

Története 
A település 1709-ben „Mravizza” néven szerepel a velencei kataszter megalkotásakor a Sebenico és Scardona környéki birtokok összeírásában. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 38, 1910-ben 124 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakossága mezőgazdaságból, szőlőtermesztésből élt. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 70 lakosa volt, akik Primorski Dolac plébániájához tartoztak.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus temploma egyszerű, egyhajós épület négyszögletes apszissal. Homlokzatán a bejárat mellett két kisebb ablak, felette rózsaablak látható. Az oromzaton áll a pengefalú harangtorony, benne két haranggal. A templom körül található a falu temetője, melyet kőből rakott alacsony fal övez. A templomot 1757 előtt építették, a helyiek szerint négyszáz éves. Harangtornya 1913-ban épült. Barokk főoltárán Szent Péter és Pál képe látható. Belsejét egy Szent Péter szobor, egy Szent Péter és Pál kép és egy fából faragott feszület díszíti. A templom tetőzetét 1966-ban javították.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Mravnica falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , Dalmácia középső részén , a Mravnik-hegység déli lejtőin és a hegység alatti völgyben fekszik . Története A településben „ Mravizza” néven szerepel a velencei kataszter megalkotásakor a Sebenico és Scardona környéki birtokok összeírásában.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakossága mezőgazdaságból , szőlőtermesztésből élt . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt , akik Primorski Dolac plébániájához tartoztak . Lakosság Nevezetességei Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus temploma egyszerű , egyhajós épület négyszögletes apszissal . Homlokzatán a bejárat mellett két kisebb ablak , felette rózsaablak látható . Az oromzaton áll a pengefalú harangtorony , benne két haranggal . A templom körül található a falu temetője , melyet kőből rakott alacsony fal övez . A templomotelőtt építették , a helyiek szerint négyszáz éves . Harangtornyaban épült . Barokk főoltárán Szent Péter és Pál képe látható . Belsejét egy Szent Péter szobor , egy Szent Péter és Pál kép és egy fából faragott feszület díszíti . A templom tetőzetétban javították . Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései