Egér út
Az Egér út fontos tehermentesítő út Budapest XI. kerületében, a Keserű-ér (Határ-árok) völgyében, a Kelenföldi lapály és a Budaörsi-medence között, Őrmező és Örsöd városrészekben. A főváros budaörsi határától, a Budaörsi úttól az Andor utcáig vezet. (Budaörsön a Budapesti út a folytatása, Budapesten pedig a Galvani utca.)

Nevének eredete 
Eredetileg csak a térképeken szerepelt Déli tehermentesítő út néven. Egyes térképeken Dél-budai tehermentesítő útnak nevezték, "Egérút" kiegészítő névvel. Az 1999 óta használt hivatalos elnevezés is az útnak a helyi köznyelvben addig is használt egérút elnevezéséből származik, amely tréfásan utal az út tehermentesítő jellegére.

Története 

A város nyugati kapujának várható forgalomnövekedését már az 1930-as években megszületett várostervezési koncepciók is előre látták, ezért Kelenföld és Dél Buda közlekedési fejlesztése keretében a körvasút Kelenföld vasútállomás - Ferencváros vasútállomás közötti szakaszával párhuzamosan, annak északi oldalán, a később az Összekötő vasúti híd mellé megépíteni tervezett közúti Duna-híd (1995-re megépített Lágymányosi, ma Rákóczi híd) folytatásában, a mai Hamzsabégi út nyomvonalában tervezték a Hungária körgyűrű forgalmának továbbvezetését a Budaörsi út felé. Ehhez az akkori várostervezők megfelelően széles szabad felületet hagytak a vasúti töltés és a közben felépült városi házak között. A fejlesztést azonban megakadályozta a második világháború kitörése, az újjáépítés pedig akkora energiákat kötött le, hogy a korábbi elképzelés megvalósítása előbb szóba sem kerülhetett, később pedig folyamatosan halasztódott. A Lágymányosi híd építésekor végül a Lágymányosi lakótelepen élők hatékony lakossági tiltakozásának eredményeként az 1995-re kiépült Szerémi út – Galvani utca – Andor utca – Egér út útvonalon vezették el az M1 és M7-es autópálya budaörsi közös bevezető szakasza, valamint a Szerémi út folytatásával a 6-os főút felé a híd forgalmát, a hetvenes évek elején parkosított, népszerű Hamzsabégi (a helyiek körében: "Hamzsa") sétány helyett.

A közlekedésszervezők természetesen tudtak a problémáról, és további alternatív nyomvonalak, így a Andor utca - Galvani utca tengely fejlesztése is szóba került, az Andor utca végén, a vasút-fejlesztéssel kapcsolatos kisajátítások, szanálások kapcsán is. A magánkézben lévő személyautók számának növekedésével a probléma az autóstársadalom számára is kezdett kirajzolódni.

Az 1980-as évekre a balatoni és a nyugati irányú forgalom dinamikus növekedésével, az autópályák megépülésével a Budaörsi út terhelése igencsak megnőtt. Fokozta a problémát, hogy két fontos útvonal, a BAH-csomópont forgalmának egy részét is elvezető belső Budaörsi út és a Nagykörút budai folytatásának vége, a Szirmay István út (korábban Nagyszöllős, ma: Nagyszőlős utca) forgalma is szűkületszerűen rendszeresen összetorlódott. A helyzet tarthatatlanságára különösen jól mutatott rá az az 1986-ban, egy hétköznap délután bekövetkezett baleset, melyben egy tartályautó éppen a két út találkozásánál borult fel, lezárva mindkét irányt, és ezáltal estig tartó, még Kelet- és Dél-Pestet is megbénító közlekedési káoszt okozott.

A nyolcvanas évek végén döntés született az Andor utcától kifelé folytatólagosan, körgyűrűszerűen vezetett tehermentesítő út kiépítéséről. Ennek első lépése a folyamatban lévő bontásokkal kapcsolatban meg is történt, így a korábban szintén komoly forgalmat lebonyolító, szűk kapacitású, szintbeni sorompós vasúti kereszteződés az Andor utca - Neszmélyi út és a Solt utca – Zsurló utca között megszűnt, helyettük az irányonként két forgalmi sávos közúti aluljáró vette át a szerepét a  és , valamint az -es számú vasútvonalak alatt. Az Egér út első, még irányonként egy sávos rövid szakasza az Olajbogyó utca és a Péterhegyi út között a két aluljáróval, érintve a kelenvölgyi Bazsalikom utca északi végét 1988-ra észült el.

1994-re a szükséges tereprendezési és műtárgy építési munkálatokat követően a tehermentesítő út elért az akkori 70-es (ma 7-es) útig. Ez azonban sok forgalmat nem terelt át az újonnan megnyílt útvonalra, ugyanis az Andor utcában ekkor még meglévő, ritkán, de 1997-ig naponta többször használt iparvágány szintbeli kereszteződései, valamint a irányonként egy sávos Andor utca és a Galvani utca eredetileg is rossz, de a növekvő forgalomtól gyorsan romló állapota nem tette igazán vonzó alternatívává az új útvonalat.

A tehermentesítő út (ekkor már egyre gyakrabban „egérútnak” hívta a köznyelv) tovább épült a Budaörsi reptérre vezető útig, de az érdemi folytatást, nevezetesen az M1-M7-es autópálya bevezető szakaszáig történő meghosszabbítást sokáig különféle, a telkek kisajátításával kapcsolatos jogi akadályok nehezítették. Az útvonalat használók pedig azt vetették fel mind gyakrabban, hogy a tehermentesítő út a "semmiben" végződik, ekkor ugyanis leginkább az akkor egyébként is zavarérzékeny, óriási teherforgalmat bonyolító Budafoki útra vezette a forgalmat. (A Szerémi út és a Lágymányosi híd ekkor még nem létezett.)

Az új út érdemi használatának növekedése a Lágymányosi híd és az – eleinte csak irányonként egy sávos – Szerémi út 1995-ös átadása után következett be. És bár 1998-ra teljesen elkészült az Egér út és a kiszélesített Szerémi út, a tényleges tehermentesítő hatás – noha az iparvágányt már 2008-ra elbontották – az Andor utca kiszélesítésével kapcsolatos jogi problémák miatt sokáig váratott magára. A bevezető irányban rendszeressé váltak a torlódások és az intenzív terheléstől az útburkolat minősége is drasztikusan leromlott.

Az Andor utcát – a megfelelő jelzőlámpás kereszteződések sorát kialakítva és irányonként két sávosra bővítve – végül 2010-ben adták át, ezzel végre megvalósult az útvonal tényleges tehermentesítő hatása. (A zajterhelés csökkentéseként a beruházó a saját költségén vállalta az Andor utcára néző házak ablakainak cseréjét.) Ezután a Bocskai út – Nagyszőlős utca útvonalon ugyan kevésbé, azonban a Kelenföldi lakótelep közepén húzódó Etele úton jelentősen csökkent a közúti forgalom, amiben közrejátszott az 1-es villamos 2015-ös kiépülése a Szerémi út – Hengermalom út szakaszon. (A járat 2019-re érte el a Kelenföld vasútállomást).

Érintett városrészek 
 Dobogó,
 Kelenföld,
 Kelenvölgy,
 Örsöd

Jegyzetek

Források 
 Budapesti utcanevek A - Z.  Corvina, Budapest 2013. 192. és 207. old.
 Budapest városatlasz. (A Baumax megrendelésére) DIMAP Bt. & Szarvas Térképészeti Ügynökség, Budapest, 1999.

További információk 
 432/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet a Fővárosi Önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak, közutak és közterületek kijelöléséről

Budapest XI. kerülete
Budapest XI. kerületének utcái és terei
Az Egér út fontos tehermentesítő út Budapest XI. kerületében , a Keserű-ér ( Határ-árok ) völgyében , a Kelenföldi lapály és a Budaörsi-medence között , Őrmező és Örsöd városrészekben . A főváros budaörsi határától , a Budaörsi úttól az Andor utcáig vezet . ( Budaörsön a Budapesti út a folytatása, Budapesten pedig a Galvani utca . ) Nevének eredete Eredetileg csak a térképeken szerepelt Déli tehermentesítő út néven . Egyes térképeken Dél-budai tehermentesítő útnak nevezték , " Egérút " kiegészítő névvel . Azóta használt hivatalos elnevezés is az útnak a helyi köznyelvben addig is használt egérút elnevezéséből származik , amely tréfásan utal az út tehermentesítő jellegére . Története A város nyugati kapujának várható forgalomnövekedését már azas években megszületett várostervezési koncepciók is előre látták , ezért Kelenföld és Dél Buda közlekedési fejlesztése keretében a körvasút Kelenföld vasútállomás - Ferencváros vasútállomás közötti szakaszával párhuzamosan , annak északi oldalán , a később az Összekötő vasúti híd mellé megépíteni tervezett közúti Duna-hídre megépített Lágymányosi , ma Rákóczi híd ) folytatásában , a mai Hamzsabégi út nyomvonalában tervezték a Hungária körgyűrű forgalmának továbbvezetését a Budaörsi út felé . Ehhez az akkori várostervezők megfelelően széles szabad felületet hagytak a vasúti töltés és a közben felépült városi házak között . A fejlesztést azonban megakadályozta a második világháború kitörése , az újjáépítés pedig akkora energiákat kötött le , hogy a korábbi elképzelés megvalósítása előbb szóba sem kerülhetett , később pedig folyamatosan halasztódott . A Lágymányosi híd építésekor végül a Lágymányosi lakótelepen élők hatékony lakossági tiltakozásának eredményeként azre kiépült Szerémi út – Galvani utca – Andor utca – Egér út útvonalon vezették el az M1 és M7-es autópálya budaörsi közös bevezető szakasza , valamint a Szerémi út folytatásával aos főút felé a híd forgalmát , a hetvenes évek elején parkosított , népszerű Hamzsabégi ( a helyiek körében : " Hamzsa " ) sétány helyett . A közlekedésszervezők természetesen tudtak a problémáról , és további alternatív nyomvonalak , így a Andor utca - Galvani utca tengely fejlesztése is szóba került , az Andor utca végén , a vasút-fejlesztéssel kapcsolatos kisajátítások , szanálások kapcsán is . A magánkézben lévő személyautók számának növekedésével a probléma az autóstársadalom számára is kezdett kirajzolódni . Azas évekre a balatoni és a nyugati irányú forgalom dinamikus növekedésével , az autópályák megépülésével a Budaörsi út terhelése igencsak megnőtt . Fokozta a problémát , hogy két fontos útvonal , a BAH-csomópont forgalmának egy részét is elvezető belső Budaörsi út és a Nagykörút budai folytatásának vége , a Szirmay István út ( korábban Nagyszöllős , ma : Nagyszőlős utca ) forgalma is szűkületszerűen rendszeresen összetorlódott . A helyzet tarthatatlanságára különösen jól mutatott rá az azban , egy hétköznap délután bekövetkezett baleset , melyben egy tartályautó éppen a két út találkozásánál borult fel , lezárva mindkét irányt , és ezáltal estig tartó , még Kelet- és Dél-Pestet is megbénító közlekedési káoszt okozott . A nyolcvanas évek végén döntés született az Andor utcától kifelé folytatólagosan , körgyűrűszerűen vezetett tehermentesítő út kiépítéséről . Ennek első lépése a folyamatban lévő bontásokkal kapcsolatban meg is történt , így a korábban szintén komoly forgalmat lebonyolító , szűk kapacitású , szintbeni sorompós vasúti kereszteződés az Andor utca - Neszmélyi út és a Solt utca – Zsurló utca között megszűnt , helyettük az irányonként két forgalmi sávos közúti aluljáró vette át a szerepét a és , valamint az -es számú vasútvonalak alatt . Az Egér út első , még irányonként egy sávos rövid szakasza az Olajbogyó utca és a Péterhegyi út között a két aluljáróval , érintve a kelenvölgyi Bazsalikom utca északi végétra észült el . 1994-re a szükséges tereprendezési és műtárgy építési munkálatokat követően a tehermentesítő út elért az akkories ( maes ) útig . Ez azonban sok forgalmat nem terelt át az újonnan megnyílt útvonalra , ugyanis az Andor utcában ekkor még meglévő , ritkán , deig naponta többször használt iparvágány szintbeli kereszteződései , valamint a irányonként egy sávos Andor utca és a Galvani utca eredetileg is rossz , de a növekvő forgalomtól gyorsan romló állapota nem tette igazán vonzó alternatívává az új útvonalat . A tehermentesítő út ( ekkor már egyre gyakrabban „ egérútnak” hívta a köznyelv ) tovább épült a Budaörsi reptérre vezető útig , de az érdemi folytatást , nevezetesen az M1-M7-es autópálya bevezető szakaszáig történő meghosszabbítást sokáig különféle , a telkek kisajátításával kapcsolatos jogi akadályok nehezítették . Az útvonalat használók pedig azt vetették fel mind gyakrabban , hogy a tehermentesítő út a " semmiben " végződik , ekkor ugyanis leginkább az akkor egyébként is zavarérzékeny , óriási teherforgalmat bonyolító Budafoki útra vezette a forgalmat . ( A Szerémi út és a Lágymányosi híd ekkor még nem létezett . ) Az új út érdemi használatának növekedése a Lágymányosi híd és az – eleinte csak irányonként egy sávos – Szerémi útös átadása után következett be . És bárra teljesen elkészült az Egér út és a kiszélesített Szerémi út , a tényleges tehermentesítő hatás – noha az iparvágányt márra elbontották – az Andor utca kiszélesítésével kapcsolatos jogi problémák miatt sokáig váratott magára . A bevezető irányban rendszeressé váltak a torlódások és az intenzív terheléstől az útburkolat minősége is drasztikusan leromlott . Az Andor utcát – a megfelelő jelzőlámpás kereszteződések sorát kialakítva és irányonként két sávosra bővítve – végülben adták át , ezzel végre megvalósult az útvonal tényleges tehermentesítő hatása . ( A zajterhelés csökkentéseként a beruházó a saját költségén vállalta az Andor utcára néző házak ablakainak cseréjét . ) Ezután a Bocskai út – Nagyszőlős utca útvonalon ugyan kevésbé , azonban a Kelenföldi lakótelep közepén húzódó Etele úton jelentősen csökkent a közúti forgalom , amiben közrejátszott azes villamosös kiépülése a Szerémi út – Hengermalom út szakaszon . ( A járatre érte el a Kelenföld vasútállomást ) . Érintett városrészek Dobogó , Kelenföld , Kelenvölgy , Örsöd Jegyzetek Források Budapesti utcanevek A - Z . Corvina, Budapest és old . Budapest városatlasz . ( A Baumax megrendelésére ) DIMAP Bt . & Szarvas Térképészeti Ügynökség , Budapest , További információk 2012. ( XII. ) Korm . rendelet a Fővárosi Önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak , közutak és közterületek kijelöléséről Budapest XI. kerülete Budapest XI. kerületének utcái és terei