Széchényi Dénes (sportlovas)
Sárvári és felsővidéki gróf Széchényi Dénes (Horpács, 1828. november 28. – Gutenstein, 1892. szeptember 28.) jogi doktor, a főrendiház tagja, sportlovas.

Élete
Gróf Széchényi Lajos, valóságos belső titkos tanácsos és gróf Clam-Gallas Alojzia fia, és gróf Széchényi Imre öccse. Jogot végzett. Ifjú éveiben katona volt és a hadsereget mint tartalékos huszár főhadnagy hagyta el. Később képviselővé választották a kismartoni kerületben, részt vett az 1861. évi országgyűlésen és ez év május 27-én feltűnést keltő beszédet mondott a felirat mellett. Attól fogva állandóan tevékeny részt vett a közügyekben, bár hivatalt nem vállalt. Kitünő gazda hírében állt és a sportot nagy kedvvel művelte. Részt vett a főrendiház reformjáról szóló diskurzusban. Követségi tanácsos volt Münchenben, császári és királyi kamarás és több bel- és külföldi rendjel tulajdonosa.

Cikke jelent meg a Nemzetgazdasági Szemlében (1880. Falusi népünk elszegényedése).

Szakírói tevékenysége 
Széchényi Dénes megújította a lovaglás oktatását. Egyrészt a lovaglás megtanulásának kezdeti szakaszában a lovasnak fel kellett dobni egy labdát és elkapnia háromféle mozgásformában (lépés, ügetés, vágta). Másrészt már az oktatás kezdeti szakaszában ugratni tanította a lovasokat. Harmadrészt az oktatás kezdetétől gyakoroltatta a lovasokkal a mozgó lóra való fel- és leugrást, illetve a fel- és leszállást a ló mindkét oldaláról.

Módszerével elérte, hogy a lovasok magabiztosan ültek a lovon és a kantárszárat később sem használták kapaszkodásra. Nagy súlyt fektetett arra, hogy a ló a lovaglás tanítása alatt ne legyen megijesztve (oly csekélyek legyenek a haladásnak lépcsőzetei, hogy a ló ezeket észre se vegye.)

Ő találta ki a fogathajtók között használatos Széchényi-szárt. Ez egy olyan hajtószár volt – amit sokan francia szárnak neveznek, holott semmi köze nem volt a franciákhoz –, amivel a keresztágakat lehetett beállítani és a hajtó a lovakat ennek az új szárnak a beillesztésével egymástól függetlenül tudta irányítani.

Módszerei nem terjedtek el ugyan azonnal más országokban, de könyvei hatással voltak Frederico Caprilli tevékenységére.

Munkái 
 Országgyűlési beszéde 1861. máj. 27. Pest, 1861 (Tisza László és Madách Imre beszédeivel együtt)
 Adalékok a lovaglás tanításához. Pest Heckenast kiadó, 1871 (hasonmásban: 2011)
 Renn-Kalender für Oesterreich-Ungarn. Wien, 1885-90
 Gedanken über das Pferd und seine Behandlungsweise von Oswald Graf Wolkenstein. Wien, 1886 (szerző kéziratából bővített kiadás)
 Beitrag zum Reitunterrichte. Wien, 1871. (2. kiadás 1887., 3. k. 1895. Uo.). [Az "Adalékok" német kiadása]
 Egy őszinte szó a Kossuth-cultusról. Bpest, 1891
 Officielles Gestütsbuch für Oesterreich-Ungarn. Wien, 1891 (General-Secretariat des Jockey-Club für Oesterreich IV.).
 Eszmék a lovaglás és kocsizás köréből; Pallas Ny., Bp., 1892 (németül. Bécs, 1891., francziául ford. A. Lehr, Saumur, 1893)

Jegyzetek

Források 
 
 gróf Széchényi Dénes családfája

További információk
 Gudenus János József: A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája. Bp., 1990-1999
 Új Országgyűlési Almanach 1887-1892. Szerk. Sturm Albert. Bp., Ifjabb Nagel Ottó, 1888
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973
 Rébay Magdolna: Gróf Széchényi Dénes (1828–1892) gyermekeinek nevelése a családi levelezés tükrében
 Hecker Walter: Egy elfeledett Széchényi. Gróf Széchényi Dénes élete és munkássága; I.A.T., Bp., 2017

1828-ban született személyek
1892-ben elhunyt személyek
Magyarországi politikusok
Országgyűlési képviselők (1861)
Magyar lovasok
Sárvári és felsővidéki gróf Széchényi Dénes ( Horpács , november – Gutenstein , szeptember ) jogi doktor , a főrendiház tagja , sportlovas . Élete Gróf Széchényi Lajos , valóságos belső titkos tanácsos és gróf Clam-Gallas Alojzia fia , és gróf Széchényi Imre öccse . Jogot végzett . Ifjú éveiben katona volt és a hadsereget mint tartalékos huszár főhadnagy hagyta el . Később képviselővé választották a kismartoni kerületben , részt vett az évi országgyűlésen és ez év májusén feltűnést keltő beszédet mondott a felirat mellett . Attól fogva állandóan tevékeny részt vett a közügyekben , bár hivatalt nem vállalt . Kitünő gazda hírében állt és a sportot nagy kedvvel művelte . Részt vett a főrendiház reformjáról szóló diskurzusban . Követségi tanácsos volt Münchenben , császári és királyi kamarás és több bel- és külföldi rendjel tulajdonosa . Cikke jelent meg a Nemzetgazdasági Szemlében Falusi népünk elszegényedése ) . Szakírói tevékenysége Széchényi Dénes megújította a lovaglás oktatását . Egyrészt a lovaglás megtanulásának kezdeti szakaszában a lovasnak fel kellett dobni egy labdát és elkapnia háromféle mozgásformában ( lépés , ügetés , vágta ) . Másrészt már az oktatás kezdeti szakaszában ugratni tanította a lovasokat . Harmadrészt az oktatás kezdetétől gyakoroltatta a lovasokkal a mozgó lóra való fel- és leugrást , illetve a fel- és leszállást a ló mindkét oldaláról . Módszerével elérte , hogy a lovasok magabiztosan ültek a lovon és a kantárszárat később sem használták kapaszkodásra . Nagy súlyt fektetett arra , hogy a ló a lovaglás tanítása alatt ne legyen megijesztve ( oly csekélyek legyenek a haladásnak lépcsőzetei , hogy a ló ezeket észre se vegye . ) Ő találta ki a fogathajtók között használatos Széchényi-szárt . Ez egy olyan hajtószár volt – amit sokan francia szárnak neveznek , holott semmi köze nem volt a franciákhoz – , amivel a keresztágakat lehetett beállítani és a hajtó a lovakat ennek az új szárnak a beillesztésével egymástól függetlenül tudta irányítani . Módszerei nem terjedtek el ugyan azonnal más országokban , de könyvei hatással voltak Frederico Caprilli tevékenységére . Munkái Országgyűlési beszéde máj. Pest,( Tisza László és Madách Imre beszédeivel együtt ) Adalékok a lovaglás tanításához . Pest Heckenast kiadó,( hasonmásban : Renn-Kalender für Oesterreich-Ungarn . Wien , Gedanken über das Pferd und seine Behandlungsweise von Oswald Graf Wolkenstein . Wien,( szerző kéziratából bővített kiadás ) Beitrag zum Reitunterrichte . Wien , kiadás , k . Uo. ) . [ Az " Adalékok " német kiadása ] Egy őszinte szó a Kossuth-cultusról . Bpest , Officielles Gestütsbuch für Oesterreich-Ungarn . Wien,( General-Secretariat des Jockey-Club für Oesterreich IV. ) . Eszmék a lovaglás és kocsizás köréből ; Pallas Ny . , Bp.,( németül . Bécs , , francziául ford . A . Lehr , Saumur , Jegyzetek Források gróf Széchényi Dénes családfája További információk Gudenus János József : A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája . Bp. , Új Országgyűlési Almanach Szerk . Sturm Albert . Bp. , Ifjabb Nagel Ottó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Rébay Magdolna : Gróf Széchényi Dénes1892 ) gyermekeinek nevelése a családi levelezés tükrében Hecker Walter : Egy elfeledett Széchényi . Gróf Széchényi Dénes élete és munkássága ; I.A.T . , Bp. , 1828-ban született személyek 1892-ben elhunyt személyek Magyarországi politikusok Országgyűlési képviselők Magyar lovasok