Létminimum
A létminimum statisztikai fogalom: egy úgynevezett küszöbérték, amelyhez mérten meghatározható az abszolút szegénységben élők száma vagy aránya. A küszöbérték azt a jövedelmi vagy fogyasztási szintet adja meg, amelyet a "normális" életvitelhez szükségesnek tartunk. Abszolút szegénynek pedig azt tekintjük, akinek a jövedelme (pontosabban: egy főre jutó, vagy ekvivalens jövedelme) a küszöbértéknél kisebb.

A létminimum-számítás Magyarországon 

A  Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által számított létminimum érték az OÉTI által összerakott, az egészséges táplálkozáshoz szükséges élelmiszer-fogyasztás költségéből indul ki.  Az OÉTI egy átlagos, aktív korú, közepes fizikai terhelés mellett dolgozó férfire adja meg az élelmiszerkosár optimális összetételét és kalóriaértékét, ami 2400 kcal. A következő lépésben a KSH kiszámítja, hogy mennyibe kerülnének ezek az élelmiszerek, és az ekörüli értékben élelmiszert fogyasztó háztartások összes kiadásának havi átlagos értékét tekinti minimumnak. Bár a „létminimum” elnevezés az életben maradást is veszélyeztető nélkülözésre utal, ez a KSH által számított érték inkább a társadalmilag elfogadott, szokásos életvitelhez szükséges minimális jövedelemnek felel meg.

Magyarországon az I. világháború éveitől kezdve készítettek fogyasztói kosáron alapuló létfenntartási költségadatokat.
A KSH 1991-től évente közölte a számított létminimum értékét. A KSH 2015 júniusában sajtótájékoztatón jelentette be a létminimum számítás megszüntetését, majd a sajtóbeli reakciókra válaszul közleményben pontosította szándékait és jelezte, hogy a mutató nem szűnik meg, csak felülvizsgálják a számítások módszertanát.

A KSH által publikált létminimumértékek 1990-től, két felnőttből és két gyermekből álló család esetén:

Az 1990-es évek óta megjelent létminimum-számítások közül egyedül a 2011-ben megjelent, a 2010-es évre vonatkozó kiadványban szerepeltették a következő mondatot: „Becsléseink szerint e számított értéknél alacsonyabb jövedelemből élt 2010-ben a lakosság 37%-a.” Magyarország lakosainak száma 2010-ben  fő. Tehát a létminimumértékek alatt  fő élt.

2015-től a KSH az Európai Unió minden tagországában bevezetett AROPE indikátor alapján teszi közzé a szegénységgel kapcsolatos adatait, a szegénységgel érintett lakosok számában és a népesség százalékában is, amelyet az Eurostat ellenőriz és hagy jóvá.

Alternatív létminimum-számítás 

Miután a KSH megszüntette a létminum-számításokat, a Policy Agenda nevű szervezet jelentetett meg adatokat saját becsléseikre hivatkozva.
A 2015-ös kiadványban a következő mondat szerepelt: „Becsléseink szerint 2015-ben e számított értékeknél alacsonyabb jövedelemből élt a lakosság  41,5%-a.” A 2018-as előzetes jelentés szerint 3,3 millió fő élt a létminimum alatt, hogy a lakosság hány százaléka él a létminimum alatt. A nettó minimálbér 8,2%-kal nőtt és az infláció 2,8%-kal, a létminimum összege viszont 4,8%-kal növekedett.

A sajtóban rendszeresen jelennek meg cikkek a négymillió főnél többet érintő magyarországi szegénységről, pedig a létminimum alatt élők száma és a szegénységben érintettek száma között jelentős az eltérés. Ferge Zsuzsa és Darvas Ágnes készített egy jelentést 2014-ben „Civil jelentés a Gyerekesélyekről, 2012–2013” címmel amelyet az Emberi Erőforrások Minisztériuma támogatott. Eszerint a szegénység aránya a következőképpen alakult 2007 és 2013 között:

Ezek az adatok csak kis mértékben térnek el a KSH hivatalos adataitól.

Lásd még 
 Szegénység
 Reálbér
 Minimálbér

Jegyzetek 

Mindennapi élet
Gazdaságpolitika
A létminimum statisztikai fogalom : egy úgynevezett küszöbérték , amelyhez mérten meghatározható az abszolút szegénységben élők száma vagy aránya . A küszöbérték azt a jövedelmi vagy fogyasztási szintet adja meg , amelyet a " normális " életvitelhez szükségesnek tartunk . Abszolút szegénynek pedig azt tekintjük , akinek a jövedelme ( pontosabban : egy főre jutó , vagy ekvivalens jövedelme ) a küszöbértéknél kisebb . A létminimum-számítás Magyarországon A Központi Statisztikai Hivatal ( KSH ) által számított létminimum érték az OÉTI által összerakott , az egészséges táplálkozáshoz szükséges élelmiszer-fogyasztás költségéből indul ki . Az OÉTI egy átlagos , aktív korú , közepes fizikai terhelés mellett dolgozó férfire adja meg az élelmiszerkosár optimális összetételét és kalóriaértékét , amikcal . A következő lépésben a KSH kiszámítja , hogy mennyibe kerülnének ezek az élelmiszerek , és az ekörüli értékben élelmiszert fogyasztó háztartások összes kiadásának havi átlagos értékét tekinti minimumnak . Bár a „ létminimum” elnevezés az életben maradást is veszélyeztető nélkülözésre utal , ez a KSH által számított érték inkább a társadalmilag elfogadott , szokásos életvitelhez szükséges minimális jövedelemnek felel meg . Magyarországon az I. világháború éveitől kezdve készítettek fogyasztói kosáron alapuló létfenntartási költségadatokat . A KSHtől évente közölte a számított létminimum értékét . A KSHjúniusában sajtótájékoztatón jelentette be a létminimum számítás megszüntetését , majd a sajtóbeli reakciókra válaszul közleményben pontosította szándékait és jelezte , hogy a mutató nem szűnik meg , csak felülvizsgálják a számítások módszertanát . A KSH által publikált létminimumértékektől , két felnőttből és két gyermekből álló család esetén : Azes évek óta megjelent létminimum-számítások közül egyedül aben megjelent , aes évre vonatkozó kiadványban szerepeltették a következő mondatot : „ Becsléseink szerint e számított értéknél alacsonyabb jövedelemből éltben a lakosság-a.” Magyarország lakosainak számaben fő . Tehát a létminimumértékek alatt fő élt . 2015-től a KSH az Európai Unió minden tagországában bevezetett AROPE indikátor alapján teszi közzé a szegénységgel kapcsolatos adatait , a szegénységgel érintett lakosok számában és a népesség százalékában is , amelyet az Eurostat ellenőriz és hagy jóvá . Alternatív létminimum-számítás Miután a KSH megszüntette a létminum-számításokat , a Policy Agenda nevű szervezet jelentetett meg adatokat saját becsléseikre hivatkozva . Aös kiadványban a következő mondat szerepelt : „ Becsléseink szerintben e számított értékeknél alacsonyabb jövedelemből élt a lakosság 5%-a.” Aas előzetes jelentés szerint3 millió fő élt a létminimum alatt , hogy a lakosság hány százaléka él a létminimum alatt . A nettó minimálbér2%-kal nőtt és az infláció8%-kal , a létminimum összege viszont8%-kal növekedett . A sajtóban rendszeresen jelennek meg cikkek a négymillió főnél többet érintő magyarországi szegénységről , pedig a létminimum alatt élők száma és a szegénységben érintettek száma között jelentős az eltérés . Ferge Zsuzsa és Darvas Ágnes készített egy jelentéstben „ Civil jelentés a Gyerekesélyekről,2013” címmel amelyet az Emberi Erőforrások Minisztériuma támogatott . Eszerint a szegénység aránya a következőképpen alakultésközött : Ezek az adatok csak kis mértékben térnek el a KSH hivatalos adataitól . Lásd még Szegénység Reálbér Minimálbér Jegyzetek Mindennapi élet Gazdaságpolitika