Janny Gyula
Fehérvári Janny Gyula (Székesfehérvár, 1842. március 30. – Budapest, 1916. május 19.) orvosdoktor, sebész.

Családja

Janny József (1814–1892) elemi iskola-igazgató és Pilhoffer Anna (1817–1893) fia. Testvérei Janny Ferenc, Janny László és Janny Mária. Felesége morvai Zlamál Gizella (1851–1944), akivel 1874. május 7-én kötött házasságot a budapest-belvárosi plébánián. Fia Janny Gyula és Janny Géza (†1933); leánya báró Sternegg-Günther Ferencné Janny Gizella (1889–1984). Unokája Sternegg Mária (1927–2013) művészettörténész, muzeológus, Zlinszky János (1928–) jogász, alkotmánybíró felesége.

Élete

Középiskoláit szülővárosában, az orvosi tanfolyamot Bécsben végezte, ahol 1866-ban sebészdoktorrá és szülészmesterré avatták. A sebészetben Theodor Billroth volt a mestere. 1869-ben elnyervén az operatőri oklevelet, tanulmányainak kiegészítése végett külföldre ment, ahol két évet töltött. Berlinben és Londonban időzött a legtovább. 1878-ban közkórházi főorvossá nevezték ki. 1882-től a budapesti egyetemen mint az általános sebészeti kór- és gyógytan magántanára működött 1895-ig, ekkor az általános sebészet címzetes nyilvános rendkívüli. tanára lett, mely tisztséget 1910-ig töltötte be.

Egyike volt azoknak, akik a vöröskereszt egyleti Erzsébet-kórház megteremtésében fáradoztak, aminek elismeréseül 1884-ben a kórház igazgatójává választották meg; ez évben az országos közegészségi tanács rendkívüli, 1891-ben annak rendes tagjává nevezték ki.

Szerkesztette és sajtó alá rendezte dr. Balassa János, Összegyűjtött kisebb műveit (Budapest, 1875.)

Emlékezete

Budapesten (I. kerület Fehérvári út 19/a) élt és dolgozott. Sírja a Kerepesi úti temetőben áll, melyet 2004-ben a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság védetté nyilvánított.

Fontosabb művei

 Osteoplastische Versuche. (Wiener Medizinische Wochenschrift, 1868)
 Petefészek metszések. (Orvosi Hetilap, 1869)
 Adatok a csöves csontok osteotomiájához, különös tekintettel a Langenbeck B. által ajánlott bőr alatti csontmetszésre. (Orvosi Hetilap, 1870)
 Billroth kóródáján szerzett sebészeti tapasztalatok. – Rostos torokpöfeteg a koponyaalakon. (Orvosi Hetilap, 1871)
 A térdízületbe ható sértésekről, különös tekintettel azok kezelésére. (Orvosi Hetilap, 1873)
 Balassa János összegyűjtött kisebb művei. Sajtó alá rend., szerk. J. Gy. (A Magyar Orvosi Könyvkiadó Társulat Könyvtára. XXV. Bp., 1875)
 Az újabbkori sebkezelésről. J. Gy. előadása. (Népszerű természettudományos előadások. III. köt. 24. füz. Bp., 1880)
 Az idegnyújtásról. (Orvosi Hetilap, 1880)
 Adatok a térdkalácstörések tanához, különös tekintettel a nagyfejű czombizom működésére. (Orvosi Hetilap, 1882)
 Adat a phosphoros csontüszök műtételének és az állkapocs új képződésének kérdéséhez. (Orvosi Hetilap, 1885)
 Emlékbeszéd Lumniczer Sándor felett. J. Gy. beszéde a Budapesti Kir. Orvosegyesület 1893. okt. 14-iki nagygyűlésén. (Bp., 1894)
 Angina Ludwigi. – A bárzsing betegségei. (A belgyógyászat kézikönyve. III. köt. Emésztési szervek betegségei. Bp., 1896).

Jegyzetek

Források

 
 Névpont

További információk

 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 A Kerepesi úti temető. A bevez. tanulmányt írta, az adattárat, a mutatókat és a szemelvényeket összeállította Tóth Vilmos. 2 db. = Budapesti Negyed 1999. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar orvosok
Magyar sebészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Székesfehérváriak
1842-ben született személyek
1916-ban elhunyt személyek
Fehérvári Janny Gyula ( Székesfehérvár , március – Budapest , május ) orvosdoktor , sebész . Családja Janny József1892 ) elemi iskola-igazgató és Pilhoffer Anna1893 ) fia . Testvérei Janny Ferenc , Janny László és Janny Mária . Felesége morvai Zlamál Gizella1944 ) , akivel májusén kötött házasságot a budapest-belvárosi plébánián . Fia Janny Gyula és Janny Géza ( †1933 ) ; leánya báró Sternegg-Günther Ferencné Janny Gizella1984 ) . Unokája Sternegg Mária2013 ) művészettörténész , muzeológus , Zlinszky János ) jogász , alkotmánybíró felesége . Élete Középiskoláit szülővárosában , az orvosi tanfolyamot Bécsben végezte , aholban sebészdoktorrá és szülészmesterré avatták . A sebészetben Theodor Billroth volt a mestere.ben elnyervén az operatőri oklevelet , tanulmányainak kiegészítése végett külföldre ment , ahol két évet töltött . Berlinben és Londonban időzött a legtovább.ban közkórházi főorvossá nevezték ki.től a budapesti egyetemen mint az általános sebészeti kór- és gyógytan magántanára működöttig , ekkor az általános sebészet címzetes nyilvános rendkívüli. tanára lett , mely tisztségetig töltötte be . Egyike volt azoknak , akik a vöröskereszt egyleti Erzsébet-kórház megteremtésében fáradoztak , aminek elismeréseülben a kórház igazgatójává választották meg ; ez évben az országos közegészségi tanács rendkívüli, ben annak rendes tagjává nevezték ki . Szerkesztette és sajtó alá rendezte dr. Balassa János , Összegyűjtött kisebb műveit ( Budapest , ) Emlékezete Budapesten ( I. kerület Fehérvári úta ) élt és dolgozott . Sírja a Kerepesi úti temetőben áll , melyetben a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság védetté nyilvánított . Fontosabb művei Osteoplastische Versuche . ( Wiener Medizinische Wochenschrift , Petefészek metszések . ( Orvosi Hetilap , Adatok a csöves csontok osteotomiájához , különös tekintettel a Langenbeck B. által ajánlott bőr alatti csontmetszésre . ( Orvosi Hetilap , Billroth kóródáján szerzett sebészeti tapasztalatok. – Rostos torokpöfeteg a koponyaalakon . ( Orvosi Hetilap , A térdízületbe ható sértésekről , különös tekintettel azok kezelésére . ( Orvosi Hetilap, Balassa János összegyűjtött kisebb művei . Sajtó alá rend . , szerk. J. Gy . ( A Magyar Orvosi Könyvkiadó Társulat Könyvtára. XXV . Bp. , Az újabbkori sebkezelésről. J. Gy. előadása . ( Népszerű természettudományos előadások . III. köt . füz . Bp. , Az idegnyújtásról . ( Orvosi Hetilap , Adatok a térdkalácstörések tanához , különös tekintettel a nagyfejű czombizom működésére . ( Orvosi Hetilap , Adat a phosphoros csontüszök műtételének és az állkapocs új képződésének kérdéséhez . ( Orvosi Hetilap , Emlékbeszéd Lumniczer Sándor felett. J. Gy. beszéde a Budapesti Kir . Orvosegyesület okt.iki nagygyűlésén . ( Bp. , Angina Ludwigi. – A bárzsing betegségei . ( A belgyógyászat kézikönyve . III. köt . Emésztési szervek betegségei . Bp. , Jegyzetek Források Névpont További információk Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . A Kerepesi úti temető . A bevez. tanulmányt írta , az adattárat , a mutatókat és a szemelvényeket összeállította Tóth Vilmos.db . = Budapesti Negyed Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar orvosok Magyar sebészek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Székesfehérváriak 1842-ben született személyek 1916-ban elhunyt személyek