Skagens Odde
A Skagens Odde a dániai Jylland északi csúcsát alkotó homokos félsziget. Hossza 20-30 kilométer, attól függően, hogy kezdetét a Frederikshavn és Hirsthals kikötők közötti vonalra, vagy kijjebb, Ålbæk település magasságába teszik. A terület a Vendsyssel történelmi tájhoz, illetve az Észak-jyllandi Régió közigazgatási egységéhez tartozik.

Elnevezése
A földrajzilag erősen tagolt környezetben élő dánok nyelvében sok szó alakult ki a tengeröblök, félszigetek, fokok különböző fajtáinak jelölésére. A skagen is egy ilyen, földnyelvet, fokot jelölő szó volt a régebbi dán nyelvben. Először 1284-ből dokumentálták Skaffuen formában, mint keskeny félszigetet jelentő szót. Ez az egyik forrása a Skagerrak elnevezésének is. Az odde ugyancsak földszorost, szűkületet jelent, ez a szó már a mai dán nyelvben is jelen van. Az angol hajósok a Scaw Spit nevet adták ennek a helynek, ezt időnként ma is használják az angol nyelvben, felváltva a dán elnevezéssel.

Leírása

A homokból épült földnyelv az utolsó jégkorszak után alakult ki és azóta is állandó mozgásban van. Az északnyugati partja mentén északkeleti irányban haladó tengeráramlat folyamatosan építi, alakítja a partvonalat, a szél pedig a dűnéket mozgatja, bár azokat nagyrészt már sikerült megkötni a telepített növényzettel. A nyugati oldalról elhordott anyagot a tenger a félsziget csúcsánál, a Grenennél rakja le, ami miatt az évi 5-10 méterrel nő kelet felé. A partvonal legészakibb pontja a gyakori tévedéssel szemben nem a földnyelv csúcsán, hanem attól 2,5 kilométerrel északnyugatra, a partvonal ívén található.

A földnyelven három település található, a róla elnevezett Skagen, valamint Hulsig városa és Kandestederne üdülőhely. Ez utóbbinál látványos parti szirt emelkedik ki a tengerből, amelyen jól megfigyelhető a félsziget geológiai szerkezete. Több jelentős természetvédelmi területet is létrehoztak a földnyelv élővilágának megőrzésére.

Élővilág
A Skagens Odde homokján a sós tengeri levegő révén sajátságos növény- és állatvilág alakult ki.

A dűnéket a fenyérekre jellemző társulások növényvilága borítja, mint a  csarab, a háromszínű árvácska, a fűzfafélék több fajtája. A dűnéken mesterséges ültetvényeket is létesítettek 1888-tól Skagentől délre, hogy fékezzék a homok mozgását. A ma már száz évnél idősebb ültetvényeken sok fenyőféle, havasi törpefenyő, feketefenyő, erdeifenyő, lucfenyő, tölgy, nyírfa és rénszarvas-zuzmó is megtalálható. Ezek a művelt erdők egyben üdülőterületek, sétautakkal. A talajt szellőrózsa, keltike, lonc és lombosmohák borítják.

Az állatvilág jeles képviselői a mókusfélék, a róka, szarvasfélék, a nyúlfélék és a viperafélék. Előfordul a fürge gyík, a barna tigrisbogár, és a labirintus-pók is.

A tavaszi költési és az őszi vándorlási időszakban különösen sok madár gyűlik össze a félsziget csúcsa környékén. Április-májusban megfigyelhetők a tengeri sas, az szirti sas, ölyvek, vörös kánya, vércsék és a darufélék. Ősszel főleg a tengeri madarak gyűlnek össze, mint a szulafélék, lilealakúak, és a halfarkasfélék sok fajtája. Rajtuk kívül gyakoriak a lappantyúfélék, az erdei pacsirta és a fenyvescinege.

Ezen a keskeny területen halad át minden tavasszal a vándormadarak sok fajtája a svédországi Bohuslän felé, ezért a madárfigyelők számára kitűnő lehetőség nyílik itt különösen a ragadozó vándormadarak megfigyelésére. 2005 óta évente megrendezik a skageni madárfesztivált az egyik muzeális világítótorony környékén.

Jegyzetek

Fordítás

Források

További információk

 Skagen Odde Naturcenter 

Dánia földrajza
Dánia állatvilága
A Skagens Odde a dániai Jylland északi csúcsát alkotó homokos félsziget . Hosszakilométer , attól függően , hogy kezdetét a Frederikshavn és Hirsthals kikötők közötti vonalra , vagy kijjebb , Ålbæk település magasságába teszik . A terület a Vendsyssel történelmi tájhoz , illetve az Észak-jyllandi Régió közigazgatási egységéhez tartozik . Elnevezése A földrajzilag erősen tagolt környezetben élő dánok nyelvében sok szó alakult ki a tengeröblök , félszigetek , fokok különböző fajtáinak jelölésére . A skagen is egy ilyen , földnyelvet , fokot jelölő szó volt a régebbi dán nyelvben . Előszörből dokumentálták Skaffuen formában , mint keskeny félszigetet jelentő szót . Ez az egyik forrása a Skagerrak elnevezésének is . Az odde ugyancsak földszorost , szűkületet jelent , ez a szó már a mai dán nyelvben is jelen van . Az angol hajósok a Scaw Spit nevet adták ennek a helynek , ezt időnként ma is használják az angol nyelvben , felváltva a dán elnevezéssel . Leírása A homokból épült földnyelv az utolsó jégkorszak után alakult ki és azóta is állandó mozgásban van . Az északnyugati partja mentén északkeleti irányban haladó tengeráramlat folyamatosan építi , alakítja a partvonalat , a szél pedig a dűnéket mozgatja , bár azokat nagyrészt már sikerült megkötni a telepített növényzettel . A nyugati oldalról elhordott anyagot a tenger a félsziget csúcsánál , a Grenennél rakja le , ami miatt az éviméterrel nő kelet felé . A partvonal legészakibb pontja a gyakori tévedéssel szemben nem a földnyelv csúcsán , hanem attól5 kilométerrel északnyugatra , a partvonal ívén található . A földnyelven három település található , a róla elnevezett Skagen , valamint Hulsig városa és Kandestederne üdülőhely . Ez utóbbinál látványos parti szirt emelkedik ki a tengerből , amelyen jól megfigyelhető a félsziget geológiai szerkezete . Több jelentős természetvédelmi területet is létrehoztak a földnyelv élővilágának megőrzésére . Élővilág A Skagens Odde homokján a sós tengeri levegő révén sajátságos növény- és állatvilág alakult ki . A dűnéket a fenyérekre jellemző társulások növényvilága borítja , mint a csarab , a háromszínű árvácska , a fűzfafélék több fajtája . A dűnéken mesterséges ültetvényeket is létesítettektól Skagentől délre , hogy fékezzék a homok mozgását . A ma már száz évnél idősebb ültetvényeken sok fenyőféle , havasi törpefenyő , feketefenyő , erdeifenyő , lucfenyő , tölgy , nyírfa és rénszarvas-zuzmó is megtalálható . Ezek a művelt erdők egyben üdülőterületek , sétautakkal . A talajt szellőrózsa , keltike , lonc és lombosmohák borítják . Az állatvilág jeles képviselői a mókusfélék , a róka , szarvasfélék , a nyúlfélék és a viperafélék . Előfordul a fürge gyík , a barna tigrisbogár , és a labirintus-pók is . A tavaszi költési és az őszi vándorlási időszakban különösen sok madár gyűlik össze a félsziget csúcsa környékén . Április-májusban megfigyelhetők a tengeri sas , az szirti sas , ölyvek , vörös kánya , vércsék és a darufélék . Ősszel főleg a tengeri madarak gyűlnek össze , mint a szulafélék , lilealakúak , és a halfarkasfélék sok fajtája . Rajtuk kívül gyakoriak a lappantyúfélék , az erdei pacsirta és a fenyvescinege . Ezen a keskeny területen halad át minden tavasszal a vándormadarak sok fajtája a svédországi Bohuslän felé , ezért a madárfigyelők számára kitűnő lehetőség nyílik itt különösen a ragadozó vándormadarak megfigyelésére.óta évente megrendezik a skageni madárfesztivált az egyik muzeális világítótorony környékén . Jegyzetek Fordítás Források További információk Skagen Odde Naturcenter Dánia földrajza Dánia állatvilága