Perbíró József
Perbíró József (Barcs, 1908. május 21. – Kecskemét, 1991. október 18.) jogász, az 1956-os szegedi események szereplője.

Élete 
1908-ban született Barcson, édesapja Déli Vasútnál, édesanyja a háztartásban dolgozott. Magát zárkózott, „komoly kis emberke”-ként jellemzi önéletrajzi könyvében.

A polgári iskola elvégzése után négy éven keresztül egy nagykereskedelmi import cégnél volt gyakornok, majd a Pécsi Jezsuita Gimnázium később a Kaposvári Gimnázium magántanulójaként érettségizett. Tanulmányait saját költségén végezte. 1936-ban a pécsi Erzsébet Tudományegyetem jogi karán avatták doktorrá. 1937-ben megnősült. Füzy Matilddal való házasságából három gyermeke született: Perbíró Melinda, Perbíró Judit, Perbíró Valér. Első feleségétől később elvált. 1937 és 1941 között katonaként részt vett a háborúban.

1946–1949 között Egerben a Magyar Katolikus Jogakadémia Jog- és Államtudományi Kar Kereskedelmi és Váltójogi Tanszékén egyetemi tanár, majd tanszékvezető egyetemi tanárként dolgozott a szegedi Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi és Váltójogi Tanszékén, melyet 1950-ben Gazdasági Jogi Tanszékké, majd Mezőgazdasági és Munkajogi Tanszékké alakítottak át. Az Egyetemi Tanács az Egyetemi Szociális Bizottság elnökévé, oktatási felelőssé, majd 1956-ban dékánhelyettessé nevezte ki, mely tisztséget 1957-es letartóztatásáig ellátta. Szakterülete a kereskedelmi és váltójog, szövetkezeti jog, földjog volt.

Az 1956-os szegedi eseményekben való részvétel, megtorlás 

1956. október 16-án az egyetemi ifjúság az Auditórium Maximumban gyűlést tartott, melynek tanár-elnökségét Perbíró József vállalta el. A nagygyűlés elfogadta azt a 12 pontot, melyet az egész országban terjeszteni kezdtek, s amely alapjaiban járult hozzá a későbbi országos – köztük a budapesti – események elindításához.

Október 26-án ülésezett az Egyetemi Tanács. Baróti Dezső, Nyíri Antal és Korpássy Béla a forradalmi eseményekben az egyetem szerepét a békés megoldás, a fegyveres harc megakadályozásában látták. Perbíró a városi pártbizottságon, majd az ÁVÓ-nál tárgyalt a vérontás elkerüléséről.

Október 27-én az egyetemi tanács képviselőjeként a városházán összehívott Munkástanács elnökévé választotta. E tisztségében kérte az átvonuló szovjet hadsereg tankoszlopainak leállítását, a köznyugalom visszaállítását, kijárási tilalom feloldását. A Munkástanács eközben átalakult Forradalmi Bizottsággá, az elkövetkező napokban Perbíró József javaslatára Gosztonyi István tüzér őrnagy lett a nemzetőrség főparancsnoka. Munkáját a Forradalmi Bizottság élén a nyugalom megőrzése iránti elkötelezett kiállás jellemezte.
November 5-én hajnalban a szovjet csapatok beszivárogtak a városba, a városházán spontán összegyűlt Néptanács elnökségét Perbíró József látta el. A gyűlés végeztével a szovjetek a résztvevőket elfogták.

Tanács-elnökhelyettesként szerepet vállalt az új városvezetésben, 1957. február 18-ai letartóztatásáig. A bíróság első fokon tizenöt év, másodfokon életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte. Az ún. ENSZ-amnesztiával, 1962. november/március 26-án szabadult.

Szabadulása után 
Szabadulása után feleségül vette dr. Nagy Mártát. A budapesti XIII. kerületi Közért ügyintézőjeként működött. Műszaki és mérnökközgazdász diplomát szerzett, majd a siófoki Vízmű Vállalatnál revizori, később műszaki-gazdasági tanácsadói munkakört látott el. 1970-ben – megelőzve elbocsájtását – nyugdíjba vonult. Nyugdíjazása után Kecskeméten szakfordítóként dolgozott.

1989-ben a József Attila Tudományegyetem rehabilitálta, Professor emeritus címet adományozott Perbíró Józsefnek. 1991. október 18-án, Kecskeméten hunyt el, és a Szegedi Dóm altemplomában helyezték örök nyugalomra.

Művei 
Perbíró József: Részvény és üzletrész (habilitációs monográfia)
Uti kalauz a keresztény kereskedők és iparosok üzletébe / kiad. Perbíró József, Akarat Szövetkezet, Pécs: Akarat Szövetkezet, 1938
Perbíró József: Gazdasági jog: kézirat gyanánt: Szeged 1950/51. tanév, Szeged: Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar, 1950
Perbíró József: A szovjet kolhozjog, Szeged: VKM, 1951
Weltner Andor, Rudolf Lóránd, Perbíró József: Munkajog I.: a munkajogviszony általában, Budapest: Tankönyvkiadó, 1951
Földes Iván, Rudolf Lóránt, Perbíró József: Mezőgazdasági jog, Budapest: Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar, 1953 
Jogtudományi közlöny 1953: 10/11. 432-442. p.
Perbiró József korreferátuma Medve Zsigmond: "A termelőszövetkezetek földhasználata" című előadásához: [kézirat], Szeged, 1955
Perbíró József: A mezőgazdasági termelőszövetkezeti tagok munkajogviszonyának néhány elvi kérdése (in: Acta Universitatis Szegediensis. Acta juridica et politica Tom. 2., fasc. 1-3.), Szeged: Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar, 1956
Ötvenhat Szegeden – emlékeimben; Novum Kft, Szeged, 1989
Perbíró József: Ötvenhat Szegeden – emlékeimben, Szeged: Belvedere Meridionale, 2002

Jegyzetek

Szakirodalom 
Appeal from the University of Szeged, Hungary. (1956): Nature. 178, 1094.
Matyinkó Sebestyén József Emléktáblát avattak Szegeden dr. Perbíró Józsefnek In.: Honismeret : a Honismereti Szövetség folyóirata, 23.1993:4. 82. p.
Péter László: Mindörökké Szeged, Budapest : Argumentum, 1997 541-552. p.
Bálint László: 1956 : forradalom Szegeden Budapest : Pofosz, 2000
Kiss Tamás: Magyar Egyetemisták és Főiskolások Szövetsége Szeged – 1956 Belvedere Meridionale, Szeged, 2002
Magyar Katolikus Lexikon 10. kötet : Oltal-Pneu, Budapest : Szent István Társulat, 2005 827. p. 
Szolcsányi János (2005): Szegedi szikra gyújtotta fel az ’56-os forradalmi lángot Magyar Nemzet. november 3.
Bálint László: Ki kicsoda 1956-ban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében, Szeged : Pofosz, 2006
Szolcsányi János: 56-os szegedi kiáltvány a Nature-ben In. Magyar Tudomány, 2006/10. 1222. p.
Újszászi Ilona: A szabadság pillangója : 1956 Szegeden, az egyetemen : Emlékezések, írások, dokumentumok, Szeged : Belvedere Meridionale, 2006. 239-254. p.
Vida Mihály: Három hét boldogság : 1956 szegedi története Szeged, Belvedere Meridionale, 2006
Bálint László: Perbíró per : az 1956-os forradalom utáni megtorlás legjelentősebb szegedi büntetőpere, Szeged : Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Csongrád Megyei Szervezete, Délalföldi 56-os Vitézi Rend Főkapitánysága, 2014

További források 
Szegedi egyetemi almanach : 1921-1995. I. köt. (1996). Szeged, Mészáros Rezső. Perbíró József lásd 58. p.

Dokumentumfilmek
Októberi nyár, Szeged 1956. Rendező: Cserháti János, 1993
Szegedi ballada. Rendező: Vida Mihály, 2006

Magyar jogászok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Barcsiak
1908-ban született személyek
1991-ben elhunyt személyek
1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek
Magyar professor emeritusok
Perbíró József ( Barcs , május – Kecskemét , október ) jogász , azos szegedi események szereplője . Élete 1908-ban született Barcson , édesapja Déli Vasútnál , édesanyja a háztartásban dolgozott . Magát zárkózott , „ komoly kis emberke”-ként jellemzi önéletrajzi könyvében . A polgári iskola elvégzése után négy éven keresztül egy nagykereskedelmi import cégnél volt gyakornok , majd a Pécsi Jezsuita Gimnázium később a Kaposvári Gimnázium magántanulójaként érettségizett . Tanulmányait saját költségén végezte.ban a pécsi Erzsébet Tudományegyetem jogi karán avatták doktorrá.ben megnősült . Füzy Matilddal való házasságából három gyermeke született : Perbíró Melinda , Perbíró Judit , Perbíró Valér . Első feleségétől később elvált.ésközött katonaként részt vett a háborúban . 1946–1949 között Egerben a Magyar Katolikus Jogakadémia Jog- és Államtudományi Kar Kereskedelmi és Váltójogi Tanszékén egyetemi tanár , majd tanszékvezető egyetemi tanárként dolgozott a szegedi Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi és Váltójogi Tanszékén , melyetben Gazdasági Jogi Tanszékké , majd Mezőgazdasági és Munkajogi Tanszékké alakítottak át . Az Egyetemi Tanács az Egyetemi Szociális Bizottság elnökévé , oktatási felelőssé , majdban dékánhelyettessé nevezte ki , mely tisztségetes letartóztatásáig ellátta . Szakterülete a kereskedelmi és váltójog , szövetkezeti jog , földjog volt . Azos szegedi eseményekben való részvétel , megtorlás 1956. októberán az egyetemi ifjúság az Auditórium Maximumban gyűlést tartott , melynek tanár-elnökségét Perbíró József vállalta el . A nagygyűlés elfogadta azt apontot , melyet az egész országban terjeszteni kezdtek , s amely alapjaiban járult hozzá a későbbi országos – köztük a budapesti – események elindításához . Októberán ülésezett az Egyetemi Tanács . Baróti Dezső , Nyíri Antal és Korpássy Béla a forradalmi eseményekben az egyetem szerepét a békés megoldás , a fegyveres harc megakadályozásában látták . Perbíró a városi pártbizottságon , majd az ÁVÓ-nál tárgyalt a vérontás elkerüléséről . Októberén az egyetemi tanács képviselőjeként a városházán összehívott Munkástanács elnökévé választotta . E tisztségében kérte az átvonuló szovjet hadsereg tankoszlopainak leállítását , a köznyugalom visszaállítását , kijárási tilalom feloldását . A Munkástanács eközben átalakult Forradalmi Bizottsággá , az elkövetkező napokban Perbíró József javaslatára Gosztonyi István tüzér őrnagy lett a nemzetőrség főparancsnoka . Munkáját a Forradalmi Bizottság élén a nyugalom megőrzése iránti elkötelezett kiállás jellemezte . Novemberén hajnalban a szovjet csapatok beszivárogtak a városba , a városházán spontán összegyűlt Néptanács elnökségét Perbíró József látta el . A gyűlés végeztével a szovjetek a résztvevőket elfogták . Tanács-elnökhelyettesként szerepet vállalt az új városvezetésben , februárai letartóztatásáig . A bíróság első fokon tizenöt év , másodfokon életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte . Az ún . ENSZ-amnesztiával , november/ márciusán szabadult . Szabadulása után Szabadulása után feleségül vette dr. Nagy Mártát . A budapesti XIII. kerületi Közért ügyintézőjeként működött . Műszaki és mérnökközgazdász diplomát szerzett , majd a siófoki Vízmű Vállalatnál revizori , később műszaki-gazdasági tanácsadói munkakört látott el.ben – megelőzve elbocsájtását – nyugdíjba vonult . Nyugdíjazása után Kecskeméten szakfordítóként dolgozott . 1989-ben a József Attila Tudományegyetem rehabilitálta , Professor emeritus címet adományozott Perbíró Józsefnek. októberán , Kecskeméten hunyt el , és a Szegedi Dóm altemplomában helyezték örök nyugalomra . Művei Perbíró József : Részvény és üzletrész ( habilitációs monográfia ) Uti kalauz a keresztény kereskedők és iparosok üzletébe / kiad . Perbíró József , Akarat Szövetkezet , Pécs : Akarat Szövetkezet , Perbíró József : Gazdasági jog : kézirat gyanánt : Szeged51. tanév , Szeged : Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar , Perbíró József : A szovjet kolhozjog , Szeged : VKM , Weltner Andor , Rudolf Lóránd , Perbíró József : Munkajog I. : a munkajogviszony általában , Budapest : Tankönyvkiadó , Földes Iván , Rudolf Lóránt , Perbíró József : Mezőgazdasági jog , Budapest : Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar , Jogtudományi közlöny11. p. Perbiró József korreferátuma Medve Zsigmond : " A termelőszövetkezetek földhasználata " című előadásához : [ kézirat ] , Szeged , Perbíró József : A mezőgazdasági termelőszövetkezeti tagok munkajogviszonyának néhány elvi kérdése ( in : Acta Universitatis Szegediensis . Acta juridica et politica Tom . , fasc . ) , Szeged : Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar , Ötvenhat Szegeden – emlékeimben ; Novum Kft , Szeged , Perbíró József : Ötvenhat Szegeden – emlékeimben , Szeged : Belvedere Meridionale , Jegyzetek Szakirodalom Appeal from the University of Szeged , Hungary . Nature . Matyinkó Sebestyén József Emléktáblát avattak Szegeden dr. Perbíró Józsefnek In . : Honismeret \ : a Honismereti Szövetség folyóirata, 1993:4. p. Péter László : Mindörökké Szeged , Budapest \ : Argumentum,541-552. p. Bálint László : : forradalom Szegeden Budapest \ : Pofosz , Kiss Tamás : Magyar Egyetemisták és Főiskolások Szövetsége Szeged –Belvedere Meridionale , Szeged , Magyar Katolikus Lexikon kötet \ : Oltal-Pneu, Budapest \ : Szent István Társulat,827. p. Szolcsányi János Szegedi szikra gyújtotta fel az ’56-os forradalmi lángot Magyar Nemzet. november Bálint László : Ki kicsodaban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében , Szeged \ : Pofosz , Szolcsányi János: os szegedi kiáltvány a Nature-ben In . Magyar Tudomány, 10. p. Újszászi Ilona : A szabadság pillangója \ : Szegeden , az egyetemen \ : Emlékezések , írások , dokumentumok , Szeged \ : Belvedere Meridionale , p. Vida Mihály : Három hét boldogság\: szegedi története Szeged , Belvedere Meridionale, Bálint László : Perbíró per \ : azos forradalom utáni megtorlás legjelentősebb szegedi büntetőpere , Szeged \ : Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Csongrád Megyei Szervezete , Délalföldios Vitézi Rend Főkapitánysága , További források Szegedi egyetemi almanach \ : I. köt . Szeged , Mészáros Rezső . Perbíró József lásd p. Dokumentumfilmek Októberi nyár , Szeged Rendező : Cserháti János , Szegedi ballada . Rendező : Vida Mihály , Magyar jogászok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Barcsiak 1908-ban született személyek 1991-ben elhunyt személyek 1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek Magyar professor emeritusok