Szarvas-árok (Prága)
A Szarvas-árok (; ) a Brusnice-patak torkolati szakasza Prágában, a Hradzsintól, a vártól és a Kisoldaltól északra. Alsó (keleti) végén a patak a Moldvába torkollik. Az ároktól északra (a patak bal partján) a Királyi kertek zöldellnek; egyikből átsétálhatunk a másikba.

Története 

Nevét onnan kapta, hogy a 16–17. században a cseh királyok vadasparkja volt, ahol szarvasok és őzek legelésztek, pávák és más exotikus madarak rikácsoltak (Szombathy, 1971) — ma Prága egyik turisztikai látványossága. A Királyi kertek kialakításakor (1536-ban) a völgyet öt kőpillérre fektetett fahíddal hidalták át; ez lett az ún. Lőpor híd.

II. Rudolf idejében az árok környékét bekerítették és vadasparkká alakították; ekkor kapta mai nevét. Az utolsó szarvasokat a Prágát 1741–42-ben megszálló franciák lőtték ki. 1769-ben a Szarvas-árok híd alatti részét feltöltötték; a hidat utcává alakították, de továbbra is hídnak nevezik. Ezután a völgyet egy ideig leginkább szemétlerakónak, illetve raktárnak használták; II. József a híres Rudolf-féle gyűjtemények egyes, el nem árverezett, de a hadseregnek átadott épületekből kihozott darabjait is itt helyeztette el. A természet jelentősen visszavadult olyannyira, hogy még a medvék is visszatelepültek; az utolsót a 20. század elején ejtették el.

A 19. században a régészek a völgyben ősi település nyomaira bukkantak. A patak medrét 1899-ben szabályozták; a vizet hosszú szakaszokon (például a Lőpor híd alatt) a föld alá vezették.

A második Csehszlovákia felbomlása után Václav Havel köztársasági elnök megbízta Josef Pleskot építészt, hogy tervezzen egy, az árkon végigvezető gyalogutat.

Építményei 

A patak medre mesterséges, kiépített. Az árkon a Lőpor híd () vezet át a vár oldalbejáratához, a Második udvarba — a híd északi végéhez közel pedig az uralkodók nyári laka, a Nyári palota áll. A hidat I. Ferdinánd építtette, hogy összekösse a várat a Királyi kertekkel. Mária Terézia föltöltette a völgy híd alatti részét, azóta az egykori híd valójában egy, a töltés tetején futó út, ami alatt a patak alagútban folyik át. A töltés a völgyet két részre osztja; ezeket Felső, illetve Alsó Szarvas-ároknak () nevezik.

A 3,09 ha területű Felső Szarvas-árok (Horní Jelení příkop) területe  fő nevezetessége a Medve-lak (Medvědárium), amit Tomáš Garrigue Masaryk építtetett két medvének (medvék 1953-ig voltak benne). Az árok fölött építették ki az egykori köztársasági elnökről elnevezett Masaryk-kilátót, ahonnan nagyszerű kilátás nyílik a prágai várra, a Hradzsinra és Petřínre (tervezte Jože Plečnik).

A Pleskot-féle gyalogút egy része ösvény, más szakasza a föld színe fölött kurta lábakon haladó, fa lécekből álló járófelület, a völgy felőli oldalán ugyancsak fa korláttal. A Lőpor híd töltésén az ösvény ellipszis keresztmetszetű alagútban halad át az Alsó  Szarvas-árokba (Dolní Jelení příkop, 5,06 ha). A vasbeton alagút falát rövid oldalukra állított téglák burkolják és a járófelületbe süllyesztett lámpatestek világítják meg. Az alagút 2004-ben elnyerte a European Brick Award díját.

Látogatása 

Alsó része a Chotkova utca felől, a fölső a Lőpor hídtól közelíthető meg. Télen (november 1. — március 31. között) nem látogatható.

Fordítás

Jegyzetek

Források 

 Szombathy, 1971: Szombathy Viktor: Prága (Panoráma, Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Bp. 1971.)
 Gyalogösvény a Szarvas-árokban – Prága
 Prague Castle for Visitors: Stag Moat
 Prague.net: Deer moat

Prágai kertek
A Szarvas-árok ( ; ) a Brusnice-patak torkolati szakasza Prágában , a Hradzsintól , a vártól és a Kisoldaltól északra . Alsó ( keleti ) végén a patak a Moldvába torkollik . Az ároktól északra ( a patak bal partján ) a Királyi kertek zöldellnek ; egyikből átsétálhatunk a másikba . Története Nevét onnan kapta , hogy a17. században a cseh királyok vadasparkja volt , ahol szarvasok és őzek legelésztek , pávák és más exotikus madarak rikácsoltak ( Szombathy,— ma Prága egyik turisztikai látványossága . A Királyi kertek kialakításakorban ) a völgyet öt kőpillérre fektetett fahíddal hidalták át ; ez lett az ún . Lőpor híd . II. Rudolf idejében az árok környékét bekerítették és vadasparkká alakították ; ekkor kapta mai nevét . Az utolsó szarvasokat a Prágát42-ben megszálló franciák lőtték ki.ben a Szarvas-árok híd alatti részét feltöltötték ; a hidat utcává alakították , de továbbra is hídnak nevezik . Ezután a völgyet egy ideig leginkább szemétlerakónak , illetve raktárnak használták ; II. József a híres Rudolf-féle gyűjtemények egyes , el nem árverezett , de a hadseregnek átadott épületekből kihozott darabjait is itt helyeztette el . A természet jelentősen visszavadult olyannyira , hogy még a medvék is visszatelepültek ; az utolsót a század elején ejtették el . A században a régészek a völgyben ősi település nyomaira bukkantak . A patak medrétben szabályozták ; a vizet hosszú szakaszokon ( például a Lőpor híd alatt ) a föld alá vezették . A második Csehszlovákia felbomlása után Václav Havel köztársasági elnök megbízta Josef Pleskot építészt , hogy tervezzen egy , az árkon végigvezető gyalogutat . Építményei A patak medre mesterséges , kiépített . Az árkon a Lőpor híd ( ) vezet át a vár oldalbejáratához , a Második udvarba — a híd északi végéhez közel pedig az uralkodók nyári laka , a Nyári palota áll . A hidat I. Ferdinánd építtette , hogy összekösse a várat a Királyi kertekkel . Mária Terézia föltöltette a völgy híd alatti részét , azóta az egykori híd valójában egy , a töltés tetején futó út , ami alatt a patak alagútban folyik át . A töltés a völgyet két részre osztja ; ezeket Felső , illetve Alsó Szarvas-ároknak ( ) nevezik . A09 ha területű Felső Szarvas-árok ( Horní Jelení příkop ) területe fő nevezetessége a Medve-lak ( Medvědárium ) , amit Tomáš Garrigue Masaryk építtetett két medvének ( medvékig voltak benne ) . Az árok fölött építették ki az egykori köztársasági elnökről elnevezett Masaryk-kilátót , ahonnan nagyszerű kilátás nyílik a prágai várra , a Hradzsinra és Petřínre ( tervezte Jože Plečnik ) . A Pleskot-féle gyalogút egy része ösvény , más szakasza a föld színe fölött kurta lábakon haladó , fa lécekből álló járófelület , a völgy felőli oldalán ugyancsak fa korláttal . A Lőpor híd töltésén az ösvény ellipszis keresztmetszetű alagútban halad át az Alsó Szarvas-árokba ( Dolní Jelení příkop,06 ha ) . A vasbeton alagút falát rövid oldalukra állított téglák burkolják és a járófelületbe süllyesztett lámpatestek világítják meg . Az alagútben elnyerte a European Brick Award díját . Látogatása Alsó része a Chotkova utca felől , a fölső a Lőpor hídtól közelíthető meg . Télen ( november — március között ) nem látogatható . Fordítás Jegyzetek Források Szombathy , Szombathy Viktor : Prága ( Panoráma , Külföldi városkalauz , Franklin Nyomda, Bp. ) Gyalogösvény a Szarvas-árokban – Prága Prague Castle for Visitors : Stag Moat Prague.net: Deer moat Prágai kertek