Saltstraumen
A Saltstraumen egy szűk tengerszoros Norvégia Nordland megyéjében, Bodø város közigazgatási területén. A Salt-fjordot és a Skjerstad-fjordot köti össze, Straumøya és Knaplundsøya szigetek között. A tengeri árapály váltakozása itt a világ legintenzívebb torlóáramlását hozza létre, látványos és veszélyes örvényeket (maelstrom) keltve. A szoros csak az árapály kiegyenlítődésekor, a nyugodt víz óráiban hajózható.

Fekvése
A Saltstraumen tengerszoros Nordland megye Bodø városának közigazgatási területéhez tartozik, a várostól kb. 15 km-re délkeletre fekszik, két sziget között. A szoros külső, északi vége a széles Skjerstad-fjordhoz (Skjerstadfjorden) csatlakozik, belső, déli vége a belső Salt-fjordban (Saltfjorden) végződik. A nagy Skjerstad-fjord közvetlenül az Északi-tengerre nyílik. A 40 km hosszú Salt-fjord a szárazfölddel határos, kelet felé a Straumen-félszigetif, délen a Salt folyóvölgy torkolatáig (Saltdal) nyúlik be.

A két fjord vízterületét a Fleinvær szigetcsoport nyugat-keleti lánca választja el, köztük a két legnagyobb a Straumøya és Knaplundsøya sziget, amelyek a Saltstraumen tengerszorost fogják közre. A tengerszoros legszűkebb pontja fölött a Saltstraumen-híd () vezet át, amelynek két pillére a szorosban fekvő apró Storholmen-szigetre támaszkodik. A hídnyílás mérete nagyobb hajók áthaladását is lehetővé teszi, de ez csak az árapály fordulásakor, a nyugodt víz óráiban lehetséges.

(A Salt-fjordnak nyugaton, a Skånland-félsziget és a Skånlandsholmen sziget között van egy keskeny összeköttetése az Északi-tengerrel is, de itt a beérkező nyílt tengeri árhullámot a nagy Sandhornøya sziget megtöri, az árapály jelensége itt kevésbé látványos).

Történelme
A környéken  éves emberi települések nyomait tárták fel, ezek Norvégia legrégebbi ilyen leletei közé tartoznak. A őskori halász-vadászok a jégtakaró peremén éltek, kihasználva az erős tengeráramlások halban gazdag vizeit.

A kutatások jelenlegi álláspontja szerint a Saltstraumen-szoros jelenlegi formájában csak mintegy 2– óta létezik, amikor a legutóbbi jégkorszak levonulása után a földrétegek felemelkedtek és a szigetek partvonala kialakult.

Saltstraumen neve Salten kerület nevéből, és a germán straum / strom szóból származik, utóbbi jelentése áramlás, erős vízmozgás.

Árapály
A Saltstraumen tengerszoros produkálja a világ legerősebb árapály-áramlását. Minden nap, hat óránként ismétlődve mintegy  tengervíz préselődik át a 3 km hosszú és 150 m széles tengerszoros sziklafalai között. A torlóáramlás sebessége eléri a 22 csomó (41 km/h) sebességet. Nagy méretű és erős szívóhatású vízörvények alakulnak ki, melyeket norvégul maelstrom-nak neveznek. A torlóáramlás csúcspontján a vízörvények átmérője elérheti a 10 métert, mélységük 5 méterre is lenyúlhat. Az erős áramlás óráiban a vízi közlekedés veszélyes, csak a helyi viszonyokat igen jól ismerő horgászok, sportolók, vízimentők mozognak, erős motorcsónakokon.

A torlóáramlás akkor alakul ki, amikor az Északi-tenger felől dagály felduzzasztja külső Saltfjord vízszintjét, és a szűk szorosan át elkezdi feltölteni a belső Skjerstad-fjordot. A két fjordban a tengerszintek különbsége eléri az 1 métert. Amikor az árapály megfordul (azaz a tengerszint legmagasabb és legalacsonyabb állásakor), az áramlás lelassul, rövid időtartamra a víz megnyugszik, ezekben az órákban a szoros hajózható.

A veszélyes tengeri örvények norvég neve, a maelstrom, németes formában Maelström vagy Malström 1822-ben került be a világirodalomba, amikor Edgar Allan Poe romantikus novellája, A Maelström poklában megjelent. Poe erős túlzással, a valóságnál sokkal nagyobbnak, megsemmisítő erejűnek, a pokol kapujának írta le a Lofoten-szigetek táján látott örvényléseket. Jules Verne Nemo kapitány ( a tenger alatt) című, 1870-ben megjelent regényében is hajókat elnyelő, óriási, szinte feneketlen örvényként írta le a Maelström-öt.

Közlekedés
1978 óta a tengerszoros fölött a látványos kilátást kínáló Saltstraumen-híd () vezet át, amelyen a 17. sz. megyei főút (Fylkesvei 17) halad. A 17. út Løding térségében becsatlakozik a nyugat-keleti irányú 80. sz. országos főútvonalba (Riksveg 80), Bodø és Fauske között.

A Saltstraumen körzete Oslo és Dél-Norvégia felől vasúton is megközelíthető. A Norvég Államvasutak Nordland-vonalának (Nordlandsbanen) északi végállomása Bodø-ben van. Innen regionális buszjárattal lehet eljutni Knaplundsøya sziget nyugati csúcsára, a kis Saltstraumen községbe, amely a szoros keleti partján fekszik.

Horgászat, sport

A Saltstraumen partja kedvelt horgászhely, mivel az erős áramlások révén a víz oxigénben és tápanyagban dús, ez nagy halrajokat vonz. Bőségben előfordul itt számos északi-tengeri halfaj, így az atlanti tőkehal, a fekete tőkehal, a sugarasúszójú ragadozóhalak (anarhichadidae), a norvég sügér (sebastes norvegicus), az atlanti laposhal (hipoglossus) és más fajok. A fekete tőkehal a térség specialitása, itt fogták ki (horoggal) a világ eddig ismert legnagyobb, 22,3 kg-os példányát.

1996-ban látogatóközpontot nyitottak a parton, amelyben helytörténeti kiállítást is berendeztek, a tengerszoros földtörténetét, a különleges tengeráramlás fizikáját mutatták be, a környék régészeti leleteivel együtt. A központot néhány évvel később pénzhiány miatt bezárták.

Jegyzetek

További információk 
 Saltstraumen búvárklub (dykkecamp.no)  
 Saltstraumen leírása a VisitNorway.com honlapon 
  Edgar Allan Poe: A Maelström poklában (A Descent Into the Maelstrom, c. novellája, 1841. (MEK-OSZK-hu) 
 Edgar Allan Poe: A Maelström poklában (A Descent Into the Maelstrom, c. novellája, 1841. (books.server.org) 
  Torlóáramlás a Saltstraumen-szorosban, telihold után, 2013 júliusában. Videoclip. (YouTube.com)
  Örvény (maelstrom) kialakulása a Saltstraumen-szorosban. Videoclip. (YouTube.com)

Norvégia tengerszorosai
Árapály
A Saltstraumen egy szűk tengerszoros Norvégia Nordland megyéjében , Bodø város közigazgatási területén . A Salt-fjordot és a Skjerstad-fjordot köti össze , Straumøya és Knaplundsøya szigetek között . A tengeri árapály váltakozása itt a világ legintenzívebb torlóáramlását hozza létre , látványos és veszélyes örvényeket ( maelstrom ) keltve . A szoros csak az árapály kiegyenlítődésekor , a nyugodt víz óráiban hajózható . Fekvése A Saltstraumen tengerszoros Nordland megye Bodø városának közigazgatási területéhez tartozik , a várostól kb.km -re délkeletre fekszik , két sziget között . A szoros külső , északi vége a széles Skjerstad-fjordhoz ( Skjerstadfjorden ) csatlakozik , belső , déli vége a belső Salt-fjordban ( Saltfjorden ) végződik . A nagy Skjerstad-fjord közvetlenül az Északi-tengerre nyílik . Akm hosszú Salt-fjord a szárazfölddel határos , kelet felé a Straumen-félszigetif , délen a Salt folyóvölgy torkolatáig ( Saltdal ) nyúlik be . A két fjord vízterületét a Fleinvær szigetcsoport nyugat-keleti lánca választja el , köztük a két legnagyobb a Straumøya és Knaplundsøya sziget , amelyek a Saltstraumen tengerszorost fogják közre . A tengerszoros legszűkebb pontja fölött a Saltstraumen-híd ( ) vezet át , amelynek két pillére a szorosban fekvő apró Storholmen-szigetre támaszkodik . A hídnyílás mérete nagyobb hajók áthaladását is lehetővé teszi , de ez csak az árapály fordulásakor , a nyugodt víz óráiban lehetséges . ( A Salt-fjordnak nyugaton , a Skånland-félsziget és a Skånlandsholmen sziget között van egy keskeny összeköttetése az Északi-tengerrel is , de itt a beérkező nyílt tengeri árhullámot a nagy Sandhornøya sziget megtöri , az árapály jelensége itt kevésbé látványos ) . Történelme A környéken éves emberi települések nyomait tárták fel , ezek Norvégia legrégebbi ilyen leletei közé tartoznak . A őskori halász-vadászok a jégtakaró peremén éltek , kihasználva az erős tengeráramlások halban gazdag vizeit . A kutatások jelenlegi álláspontja szerint a Saltstraumen-szoros jelenlegi formájában csak mintegy óta létezik , amikor a legutóbbi jégkorszak levonulása után a földrétegek felemelkedtek és a szigetek partvonala kialakult . Saltstraumen neve Salten kerület nevéből , és a germán straum / strom szóból származik , utóbbi jelentése áramlás , erős vízmozgás . Árapály A Saltstraumen tengerszoros produkálja a világ legerősebb árapály-áramlását . Minden nap , hat óránként ismétlődve mintegy tengervíz préselődik át akm hosszú ésm széles tengerszoros sziklafalai között . A torlóáramlás sebessége eléri acsomókm/h ) sebességet . Nagy méretű és erős szívóhatású vízörvények alakulnak ki , melyeket norvégul maelstrom-nak neveznek . A torlóáramlás csúcspontján a vízörvények átmérője elérheti amétert , mélységükméterre is lenyúlhat . Az erős áramlás óráiban a vízi közlekedés veszélyes , csak a helyi viszonyokat igen jól ismerő horgászok , sportolók , vízimentők mozognak , erős motorcsónakokon . A torlóáramlás akkor alakul ki , amikor az Északi-tenger felől dagály felduzzasztja külső Saltfjord vízszintjét , és a szűk szorosan át elkezdi feltölteni a belső Skjerstad-fjordot . A két fjordban a tengerszintek különbsége eléri azmétert . Amikor az árapály megfordul ( azaz a tengerszint legmagasabb és legalacsonyabb állásakor ) , az áramlás lelassul , rövid időtartamra a víz megnyugszik , ezekben az órákban a szoros hajózható . A veszélyes tengeri örvények norvég neve , a maelstrom , németes formában Maelström vagy Malströmben került be a világirodalomba , amikor Edgar Allan Poe romantikus novellája , A Maelström poklában megjelent . Poe erős túlzással , a valóságnál sokkal nagyobbnak , megsemmisítő erejűnek , a pokol kapujának írta le a Lofoten-szigetek táján látott örvényléseket . Jules Verne Nemo kapitány ( a tenger alatt ) című, ben megjelent regényében is hajókat elnyelő , óriási , szinte feneketlen örvényként írta le a Maelström-öt . Közlekedés 1978 óta a tengerszoros fölött a látványos kilátást kínáló Saltstraumen-híd ( ) vezet át , amelyen a sz. megyei főút ( Fylkesveihalad . A út Løding térségében becsatlakozik a nyugat-keleti irányú sz. országos főútvonalba ( Riksveg Bodø és Fauske között . A Saltstraumen körzete Oslo és Dél-Norvégia felől vasúton is megközelíthető . A Norvég Államvasutak Nordland-vonalának ( Nordlandsbanen ) északi végállomása Bodø-ben van . Innen regionális buszjárattal lehet eljutni Knaplundsøya sziget nyugati csúcsára , a kis Saltstraumen községbe , amely a szoros keleti partján fekszik . Horgászat , sport A Saltstraumen partja kedvelt horgászhely , mivel az erős áramlások révén a víz oxigénben és tápanyagban dús , ez nagy halrajokat vonz . Bőségben előfordul itt számos északi-tengeri halfaj , így az atlanti tőkehal , a fekete tőkehal , a sugarasúszójú ragadozóhalak ( anarhichadidae ) , a norvég sügér ( sebastes norvegicus ) , az atlanti laposhal ( hipoglossus ) és más fajok . A fekete tőkehal a térség specialitása , itt fogták ki ( horoggal ) a világ eddig ismert legnagyobb,3 kg-os példányát . 1996-ban látogatóközpontot nyitottak a parton , amelyben helytörténeti kiállítást is berendeztek , a tengerszoros földtörténetét , a különleges tengeráramlás fizikáját mutatták be , a környék régészeti leleteivel együtt . A központot néhány évvel később pénzhiány miatt bezárták . Jegyzetek További információk Saltstraumen búvárklub ( dykkecamp.no ) Saltstraumen leírása a VisitNorway.com honlapon Edgar Allan Poe : A Maelström poklában ( A Descent Into the Maelstrom , c. novellája , ( MEK-OSZK-hu ) Edgar Allan Poe : A Maelström poklában ( A Descent Into the Maelstrom , c. novellája , ( books.server.org ) Torlóáramlás a Saltstraumen-szorosban , telihold után,júliusában . Videoclip. ( YouTube.com ) Örvény ( maelstrom ) kialakulása a Saltstraumen-szorosban . Videoclip. ( YouTube.com ) Norvégia tengerszorosai Árapály