2004. T-313/02. David Meca Medina. – sport és versenyjog
Két úszó (David Meca-Medina, Igor Majcen) bírósághoz fordult a panaszlevelüket elutasító bizottsági határozat miatt. Doppingoltak, s megbuktak, 4 évre eltiltották őket. Azonban bebizonyosodott, hogy bizonyos élelmiszerek fogyasztása növelheti a dopping szintet, ezért 2 év enyhítést kaptak. Újra Bizottsághoz fordultak, de ismét elutasították panaszukat, ezért az Európai Bírósághoz fordultak. A bíróságon a bizottsági határozat megsemmisítését kérték.

Résztvevők a bíróságon
Felperesek: David Meca-Medina, Igor Majcen
Alperes: Európai Unió Bizottsága, támogató: Finnország

Tárgy a bíróságon
A NOB doppingvizsgálatra vonatkozó határozatának (Meca-Medina és Majcen/NOB - COMP/38158. sz. ügy) megsemmisítése miatti kereset.

Az ügy előzménye
Nemzetközi Olimpiai Bizottság az Olimpiai mozgalom legfelsőbb hatósága, melynek része a Nemzetközi Úszószövetség (FINA) is. A FINA átültette NOB doppingellenes szabályzatát. Ezek szerint a nandrolon (tiltott doppingszer) szervezeten belül termelődik, sportolók testében természetesen csak 2 nanogrammig lehet, azon túl doppingnak számít.
Ennél magasabb érték 4 év eltiltással szankcionált. Ugyanakkor lehetséges az enyhítés, amennyiben a sportoló bizonyíthatóan nem szándékosan alkalmazta az anyagot, vagy ha a sportoló gondatlansága miatt jelen lehetett szervezetében.

FINA Dopping Bizottságának döntései ellen a Sport Választott bírósághoz (Tribunal arbitral du sport, TAS) lehet fordulni. A TAS a nemzetközileg független Nemzetközi Sport Választott bírósági Tanács (CIAS) irányítása alá tartozik.

A felperesek mindketten megnyertek egy bajnokságot Brazíliában. Doppingellenőrzésen nandrolon szintjük magas lett, és FINA négy évre eltiltotta őket.
De tudományos eredmények igazolták, hogy bizonyos élelmiszerek, így például a nem herélt kan disznó húsának elfogyasztása esetén az emberi szervezet is termelhet nandrolont, amelynek mértéke meghaladhatja az elfogadott tűréshatárt.
Az ügy ezért a TAS elé került. TAS két évvel csökkentette az eltiltást.

A felperesek ezután a Bizottsághoz fordultak panaszlevéllel a NOB és a FINA dopping szabályaik miatt, hogy megsértették a EK 81. és/vagy az EK 82. cikket. A felperesek megemelkedett tűréshatára származhatott a nem herélt kandisznó húsát tartalmazó étel fogyasztásából is. 
Nem lett eredmény, a bizottság határozattal elutasította, ezért az elsőfokú bírósághoz fordultak.

Három jogalap a bíróság előtt a felperes részéről
Felperesek három indokot alkalmaztak:

– Egyrészt a doppingszabályok megszegik EK 49. cikket (szolgáltatásnyújtás szabadsága) azért, mert sértik gazdasági szabadságaikat, rájuk nézve gazdasági hatásokkal jár, mivel megkülönböztető jellegű (diszkriminál) és így nem minősíthetők tisztán sport jellegűnek. (1. jogalap)

– Másrészt versenykorlátozók az EK 81. cikk szerint. (2. jogalap)

– Harmadrészt a NOB-nak vállalkozásnak kellene lennie. (3. jogalap)

A bíróság vizsgálata
Legfőbb kérdés az volt, hogy doppingszabályok a versenyjog hatáskörébe tartoznak-e?

Nem, a bíróság megállapította, hogy nem. Azok a sportok tartoznak a közösségi jog alá, amelyek gazdasági jellegűek, és a közösségi jog tilalmai a sporttevékenység gazdasági oldalára vonatkozhatnak (meccsszabályok: időtartam, játékosok száma). A sport gazdasági tevékenységgé vált (fizetés ellenében űzött) de ebből nem következik, hogy a doppingellenes küzdelem gazdasági lenne. Doppingellenes küzdelemnek lényege a sportszerűség szellemének (fair-play) megóvása. Szabályoknak nincs olyan hatása, ami megszüntetné sport jellegüket és amelyeket a versenyjog gazdasági szempontjai értékelnék.
A Bíróság elutasította a 3. jogalapot

2. jogalap vizsgálata:
Következésképpen versenykorlátozóak sem lehetnek, mert a doppingellenes szabályok hatása lehet a sportolók cselekvési szabadságának korlátozása, azonban ez nem versenykorlátozás, mert hozzátartozik a sportverseny szervezéséhez és megfelelő lebonyolításához. (ettől még létezni fog verseny).

1. jogalap vizsgálata:
Ebből következett az 1. jogalapra a válasz, a NOB sem lehet vállalkozás, mivel a doppingszabályok nem tartoznak a versenyjog hatálya alá, mert csak versenyjog hatálya alá tartozó jogszabályt alkalmazó létesítmény lehet vállalkozás.

Következtetés 
A bíróság elutasította a felperesek jogalapját, ezzel elvesztették az ügyet, s viselték a költségeket.

Források 
 https://web.archive.org/web/20151117020914/http://curia.europa.eu/juris/showPdf.jsf?docid=84831&doclang=HU

Közösségi jog
Bírósági döntések
Két úszó ( David Meca-Medina , Igor Majcen ) bírósághoz fordult a panaszlevelüket elutasító bizottsági határozat miatt . Doppingoltak , s megbuktak,évre eltiltották őket . Azonban bebizonyosodott , hogy bizonyos élelmiszerek fogyasztása növelheti a dopping szintet , ezértév enyhítést kaptak . Újra Bizottsághoz fordultak , de ismét elutasították panaszukat , ezért az Európai Bírósághoz fordultak . A bíróságon a bizottsági határozat megsemmisítését kérték . Résztvevők a bíróságon Felperesek : David Meca-Medina , Igor Majcen Alperes : Európai Unió Bizottsága , támogató : Finnország Tárgy a bíróságon A NOB doppingvizsgálatra vonatkozó határozatának ( Meca-Medina és Majcen/NOB - COMP/38158. sz. ügy ) megsemmisítése miatti kereset . Az ügy előzménye Nemzetközi Olimpiai Bizottság az Olimpiai mozgalom legfelsőbb hatósága , melynek része a Nemzetközi Úszószövetség ( FINA ) is . A FINA átültette NOB doppingellenes szabályzatát . Ezek szerint a nandrolon ( tiltott doppingszer ) szervezeten belül termelődik , sportolók testében természetesen csaknanogrammig lehet , azon túl doppingnak számít . Ennél magasabb értékév eltiltással szankcionált . Ugyanakkor lehetséges az enyhítés , amennyiben a sportoló bizonyíthatóan nem szándékosan alkalmazta az anyagot , vagy ha a sportoló gondatlansága miatt jelen lehetett szervezetében . FINA Dopping Bizottságának döntései ellen a Sport Választott bírósághoz ( Tribunal arbitral du sport , TAS ) lehet fordulni . A TAS a nemzetközileg független Nemzetközi Sport Választott bírósági Tanács ( CIAS ) irányítása alá tartozik . A felperesek mindketten megnyertek egy bajnokságot Brazíliában . Doppingellenőrzésen nandrolon szintjük magas lett , és FINA négy évre eltiltotta őket . De tudományos eredmények igazolták , hogy bizonyos élelmiszerek , így például a nem herélt kan disznó húsának elfogyasztása esetén az emberi szervezet is termelhet nandrolont , amelynek mértéke meghaladhatja az elfogadott tűréshatárt . Az ügy ezért a TAS elé került . TAS két évvel csökkentette az eltiltást . A felperesek ezután a Bizottsághoz fordultak panaszlevéllel a NOB és a FINA dopping szabályaik miatt , hogy megsértették a EK és/ vagy az EK cikket . A felperesek megemelkedett tűréshatára származhatott a nem herélt kandisznó húsát tartalmazó étel fogyasztásából is . Nem lett eredmény , a bizottság határozattal elutasította , ezért az elsőfokú bírósághoz fordultak . Három jogalap a bíróság előtt a felperes részéről Felperesek három indokot alkalmaztak : – Egyrészt a doppingszabályok megszegik EK cikket ( szolgáltatásnyújtás szabadsága ) azért , mert sértik gazdasági szabadságaikat , rájuk nézve gazdasági hatásokkal jár , mivel megkülönböztető jellegű ( diszkriminál ) és így nem minősíthetők tisztán sport jellegűnek. jogalap ) – Másrészt versenykorlátozók az EK cikk szerint. jogalap ) – Harmadrészt a NOB-nak vállalkozásnak kellene lennie. jogalap ) A bíróság vizsgálata Legfőbb kérdés az volt , hogy doppingszabályok a versenyjog hatáskörébe tartoznak-e ? Nem , a bíróság megállapította , hogy nem . Azok a sportok tartoznak a közösségi jog alá , amelyek gazdasági jellegűek , és a közösségi jog tilalmai a sporttevékenység gazdasági oldalára vonatkozhatnak ( meccsszabályok : időtartam , játékosok száma ) . A sport gazdasági tevékenységgé vált ( fizetés ellenében űzött ) de ebből nem következik , hogy a doppingellenes küzdelem gazdasági lenne . Doppingellenes küzdelemnek lényege a sportszerűség szellemének ( fair-play ) megóvása . Szabályoknak nincs olyan hatása , ami megszüntetné sport jellegüket és amelyeket a versenyjog gazdasági szempontjai értékelnék . A Bíróság elutasította a jogalapot 2. jogalap vizsgálata : Következésképpen versenykorlátozóak sem lehetnek , mert a doppingellenes szabályok hatása lehet a sportolók cselekvési szabadságának korlátozása , azonban ez nem versenykorlátozás , mert hozzátartozik a sportverseny szervezéséhez és megfelelő lebonyolításához. ( ettől még létezni fog verseny ) . 1. jogalap vizsgálata : Ebből következett az jogalapra a válasz , a NOB sem lehet vállalkozás , mivel a doppingszabályok nem tartoznak a versenyjog hatálya alá , mert csak versenyjog hatálya alá tartozó jogszabályt alkalmazó létesítmény lehet vállalkozás . Következtetés A bíróság elutasította a felperesek jogalapját , ezzel elvesztették az ügyet , s viselték a költségeket . Források https://web.archive.org/web/20151117020914/http://curia.europa.eu/juris/showPdf.jsf?docid=84831&doclang=HU Közösségi jog Bírósági döntések