Katonai Miksa József-rend
A katonai Miksa József-rend, , a legmagasabb katonai kitüntetés volt a Bajor Királyságban. 1806. január 1-én alapította I. Miksa (József), Bajorország első királya. A kitüntetésnek három osztálya van:
 Nagykereszt (Großkreuz)
 Parancsnoki Kereszt (Kommandeurkreuz)
 Lovagkereszt (Ritterkreuz)

Azok akik megkapták a kitüntetést, de nem voltak a nemesség tagjai, a kitüntetés révén megnemesedtek és hozzátehették a családnevükhöz, hogy a „lovag” „(Ritter von)”. A lovagi cím nem volt örökölhető.

A rend elavulttá vált, mikor a monarchia összeomlott, Németország I. világháborús veresége után. Azonban a kancellária folytatta a díj ajánlását, 1922-ig.

Leírása 
A rend jelvénye fehér zománcozott arany máltai kereszt, minden sarkán golyókkal. Az központi érem kék zománc és a szélén arany, Miksa József király ) kiemelt monogramjával (kurzív „MJK”), valamint a hátulján a rend latin mottójával „Virtuti pro patria” („Bátorság a hazáért”), mindkettő aranyban. A kereszt fölött egy arany korona.

A Lovagkereszt jelvénye sokkal kisebb volt, mint a legtöbb katonai kitüntetés. 28 mm-es volt (és 50 mm magas a koronával és a gyűrűvel együtt), míg a Bajor Katonai Érdemrend alsóbb fokozatai 41-45 mm-esek voltak. Egy szalagon hordták a tiszti érem sáv előtt. 1951-ben a Lovagkeresztet a nyak körül kezdték viselni, egy nem hivatalos gyakorlati ideig.

A Parancsnoki Kereszt valamivel nagyobb mint a Lovagkereszt, mérete 38-55 mm volt. Egy szalagon viselték a nyak körül.

A Nagykereszt még nagyobb volt (68-100 mm) és arany sugarak voltak a kereszt karjai között.

A rend csillaga csak a Nagykereszthez járt, és egy nyolcágú ezüst csillag volt. A csillag közepén a rend jelvényével, de egy túlméretezett medalionnal, a mottóval.

A szalag fekete moaré volt, szélén fehér, kék csíkkal.

Nemesség 
Azoknak, akik nem voltak a nemesség tagjai, a rend biztosította a megnemesedést. Csak a kitüntetett személyt jogosította a cím használatra, nem volt örökölhető, hasonlóan az Egyesült Királyságban adományozott lovagi címhez. Azok, akik így kaptak nemességet, jogot szereztek arra, hogy családnevüket kiegészíthessék a „Ritter von” („Lovagja”) címmel. Így járt el pl. a bajor születésű Wilhelm Ritter von Leeb bajor születésű német tábornagy (polgári születési nevén: Wilhelm Leeb).

Az ilyen nemesség csak bajoroknak járt. A nem-bajorok megkaphatták az érdemrendet, de nem vehették fel a lovagi címet. Így például a porosz születésű Erich Ludendorff tábornok – bár megkapta a Nagykeresztet 1916-ban – nem vált jogosulttá, és megtartotta polgári nevét.

De nem minden bajor lovagi előnévvel („Ritter von”) rendelkező személy volt a Miksa József-rend lovagja. A Bajor Korona Érdemrendje, egy magas polgári kitüntetés (de gyakran katonáknak is adták), szintén biztosított nemességet. Például az 1920-as években Bajorország miniszterelnöke, Gustav Ritter von Kahr a Bajor Korona Érdemrendjének kitüntetettje volt, a Miksa József-rend helyett. Továbbá voltak nemesi családok, ahol a lovagi cím („Ritter von”) örökletes cím volt, az adományozható lovagrendektől függetlenül.

Kitüntetettek 

 Lipót bajor királyi herceg
 Rupprecht bajor koronaherceg
 Hans Ritter von Adam
 Sir Colin Campbell tábornok
 Franz Ritter von Epp
 Erich von Falkenhayn
 Robert Ritter von Greim
 Wilhelm Groener
 Bruno Ritter von Hauenschild
 Paul von Hindenburg
 Franz Ritter von Hipper
 Heinrich bajor herceg
 Max Hoffmann
 Friedrich Freiherr Kress von Kressenstein
 Hermann von Kuhl
 Wilhelm Ritter von Leeb
 Erich Ludendorff
 August von Mackensen
 Reinhard Scheer
 Eugen Ritter von Schobert
 Hans von Seeckt
 Hans Ritter von Seißer
 Wilhelm Ritter von Thoma
 Ludwig Ritter von Tutschek
 Adolf Ritter von Tutschek
 Otto Weddigen
 Karl Ritter von Bolle
 Eduard Ritter von Schleich

Jegyzetek

Források 
 Bayerisches Kriegsarchiv: "Bayerns Goldenes Ehrenbuch", gewidmet den Inhabern der höchsten bayerischen Kriegs-auszeichnungen aus dem Weltkrieg 1914/18, München 1928
 Rudolf von Kramer, Otto Freiherr von Waldenfels und Dr. Günther Freiherr von Pechmann: Virtuti Pro Patria: Der königlich bayerische Militär-Max-Joseph-Orden, München 1966
 Jörg Nimmergut, Deutsche Orden, Wilhelm Heyne Verlag, München 1979

Bajorország katonai kitüntetései
A katonai Miksa József-rend , , a legmagasabb katonai kitüntetés volt a Bajor Királyságban. januárén alapította I. Miksa ( József ) , Bajorország első királya . A kitüntetésnek három osztálya van : Nagykereszt ( Großkreuz ) Parancsnoki Kereszt ( Kommandeurkreuz ) Lovagkereszt ( Ritterkreuz ) Azok akik megkapták a kitüntetést , de nem voltak a nemesség tagjai , a kitüntetés révén megnemesedtek és hozzátehették a családnevükhöz , hogy a „ lovag” „ ( Ritter von) ” . A lovagi cím nem volt örökölhető . A rend elavulttá vált , mikor a monarchia összeomlott , Németország I. világháborús veresége után . Azonban a kancellária folytatta a díj ajánlását,ig . Leírása A rend jelvénye fehér zománcozott arany máltai kereszt , minden sarkán golyókkal . Az központi érem kék zománc és a szélén arany , Miksa József király ) kiemelt monogramjával ( kurzív „ MJK” ) , valamint a hátulján a rend latin mottójával „ Virtuti pro patria” ( „ Bátorság a hazáért” ) , mindkettő aranyban . A kereszt fölött egy arany korona . A Lovagkereszt jelvénye sokkal kisebb volt , mint a legtöbb katonai kitüntetés.mm-es volt ( ésmm magas a koronával és a gyűrűvel együtt ) , míg a Bajor Katonai Érdemrend alsóbb fokozataimm-esek voltak . Egy szalagon hordták a tiszti érem sáv előtt.ben a Lovagkeresztet a nyak körül kezdték viselni , egy nem hivatalos gyakorlati ideig . A Parancsnoki Kereszt valamivel nagyobb mint a Lovagkereszt , méretemm volt . Egy szalagon viselték a nyak körül . A Nagykereszt még nagyobb voltmm ) és arany sugarak voltak a kereszt karjai között . A rend csillaga csak a Nagykereszthez járt , és egy nyolcágú ezüst csillag volt . A csillag közepén a rend jelvényével , de egy túlméretezett medalionnal , a mottóval . A szalag fekete moaré volt , szélén fehér , kék csíkkal . Nemesség Azoknak , akik nem voltak a nemesség tagjai , a rend biztosította a megnemesedést . Csak a kitüntetett személyt jogosította a cím használatra , nem volt örökölhető , hasonlóan az Egyesült Királyságban adományozott lovagi címhez . Azok , akik így kaptak nemességet , jogot szereztek arra , hogy családnevüket kiegészíthessék a „ Ritter von” ( „ Lovagja” ) címmel . Így járt el pl. a bajor születésű Wilhelm Ritter von Leeb bajor születésű német tábornagy ( polgári születési nevén : Wilhelm Leeb ) . Az ilyen nemesség csak bajoroknak járt . A nem-bajorok megkaphatták az érdemrendet , de nem vehették fel a lovagi címet . Így például a porosz születésű Erich Ludendorff tábornok – bár megkapta a Nagykeresztetban – nem vált jogosulttá , és megtartotta polgári nevét . De nem minden bajor lovagi előnévvel ( „ Ritter von” ) rendelkező személy volt a Miksa József-rend lovagja . A Bajor Korona Érdemrendje , egy magas polgári kitüntetés ( de gyakran katonáknak is adták ) , szintén biztosított nemességet . Például azas években Bajorország miniszterelnöke , Gustav Ritter von Kahr a Bajor Korona Érdemrendjének kitüntetettje volt , a Miksa József-rend helyett . Továbbá voltak nemesi családok , ahol a lovagi cím ( „ Ritter von” ) örökletes cím volt , az adományozható lovagrendektől függetlenül . Kitüntetettek Lipót bajor királyi herceg Rupprecht bajor koronaherceg Hans Ritter von Adam Sir Colin Campbell tábornok Franz Ritter von Epp Erich von Falkenhayn Robert Ritter von Greim Wilhelm Groener Bruno Ritter von Hauenschild Paul von Hindenburg Franz Ritter von Hipper Heinrich bajor herceg Max Hoffmann Friedrich Freiherr Kress von Kressenstein Hermann von Kuhl Wilhelm Ritter von Leeb Erich Ludendorff August von Mackensen Reinhard Scheer Eugen Ritter von Schobert Hans von Seeckt Hans Ritter von Seißer Wilhelm Ritter von Thoma Ludwig Ritter von Tutschek Adolf Ritter von Tutschek Otto Weddigen Karl Ritter von Bolle Eduard Ritter von Schleich Jegyzetek Források Bayerisches Kriegsarchiv : " Bayerns Goldenes Ehrenbuch " , gewidmet den Inhabern der höchsten bayerischen Kriegs-auszeichnungen aus dem Weltkrieg18 , München Rudolf von Kramer , Otto Freiherr von Waldenfels und Dr . Günther Freiherr von Pechmann : Virtuti Pro Patria : Der königlich bayerische Militär-Max-Joseph-Orden , München Jörg Nimmergut , Deutsche Orden , Wilhelm Heyne Verlag , München Bajorország katonai kitüntetései