Munka (filozófia)
A filozófiai értelemben vett munka célszerű emberi tevékenység, amely a természeti és társadalmi erők, források meghódítására irányul az ember történelmileg kialakult szükségleteinek kielégítése érdekében. „Mindenekelőtt olyan folyamat, amely az ember és a természet között megy végbe, amelyben az ember saját tetteivel közvetíti, szabályozza és ellenőrzi a természettel való anyagcseréjét.”

A munka filozófiai jellegzetességei
A munka során az ember, miközben hat a természetre, önmagát is megváltoztatja. A folyamat három fő mozzanatot foglal magába:
 az ember céltudatos tevékenysége
 a munka tárgya
 A termelési eszközök, amelyekkel az ember a munka tárgyára hat.

A munka alapvető fontosságú az emberi létezés szempontjából, mind aktuálisan, mind történelmileg; biztosítja ugyanis a létfenntartáshoz szükséges eszközöket, de alapfeltétele volt magának az embernek az állatvilágból történt kiemelkedésének is. Az ember a természet tárgyait a munka folyamatában átalakítva megismerte belső törvényszerűségeiket, összefüggéseik, viszonyaik logikáját. A munka és a megismerés ilyen módon eredendően összekapcsolódott egymással.

Az emberi tudat a munka folyamatában jött létre, majd a mindennapi munka során folyamatosan objektiválódik. Ami a tudatban eszmei képként jelenik meg, a munka eredményeként anyagi formát nyer. A termelés folyamatában a szubjektum egyrészt „elsajátítja” az objektumokat, másrészt formálja azokat, alárendeli szubjektív céljainak.

A munka, mint célszerű emberi tevékenység, az eszközök készítésével kezdődött. Ezek készítése és használata az emberi munka specifikus jellemzője. A termelőeszközök, gépek rohamos fejlődése révén ezek a szubjektum mesterséges, „meghosszabbított” szerveiként funkcionálnak. a munkaeszközök visszahatnak az emberre: minél fejlettebbek, annál magasabb követelményeket támasztanak a működtetőikkel szemben. A modern eszközök már nem csak a fizikai munkát könnyítik meg, hanem a szellemi munka végzésében is nagy segítséget nyújtanak az embernek. Az ember munkafunkciói egyre inkább az alkotás, az irányítás és az ellenőrzés irányában fejlődnek.

A munka társadalmi tevékenység, emberek munkamegosztáson alapuló együttműködésére épül. A munka folyamatában az emberek meghatározott kapcsolatokba, termelési viszonyokba lépnek egymással, amelyek meghatározó jelentőségűek a munka társadalmi jellegére nézve.

Jegyzetek

Források

További információk
 Arno Anzenbacher: Einführung in die Philosophie. Herder, Freiburg 2002,  
 Hannah Arendt: Vita activa oder Vom tätigen Leben. München 2002,  
 Günther Anders: Die Antiquiertheit des Menschen: Über die Zerstörung des Lebens im Zeitalter der dritten industriellen Revolution. Verlag C.H. Beck 1980,  
 Dirk Baecker (Hrsg.): Archäologie der Arbeit. Kadmos, Berlin 2002. 
 Alexander Barzel: Der Begriff "Arbeit" in der Philosophie der Gegenwart. Lang, Frankfurt 1973,  
 Norbert Blüm: Ehrliche Arbeit. Ein Angriff auf den Finanzkapitalismus und seine Raffgier. Gütersloher Verlagshaus, 2011,  
 Heinz-J. Bontrup: Arbeit, Kapital und Staat. Plädoyer für eine demokratische Wirtschaft. 2. Auflage. PapyRossa-Verlag, Köln 2005,  
 Axel Braig & Ulrich Renz: Die Kunst weniger zu arbeiten. Fischer, Frankfurt 2003. 
 Manfred Brocker: Arbeit und Eigentum. Der Paradigmenwechsel in der neuzeitlichen Eigentumstheorie. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1992. 
 Peter Damerow (Hrsg.): Arbeit und Philosophie. Symposium über Philosophische Probleme des Arbeitsbegriffs. Germinal, Bochum 1983,  
 Thomas Donaldson & Patricia Werhane: Ethical Issues in Business: A Philosophical Approach. Prentice Hall, Upper Saddle River (NJ) 2002 
 Arne Eggebrecht, Jens Flemming, Gert Meyer, Achatz v. Müller, Alfred Oppolzer, Akoš Paulinyi & Helmuth Schneider: Geschichte der Arbeit. Vom Alten Ägypten bis zur Gegenwart. Kiepenheuer & Witsch, Köln 1980, . 
 Friedrich Engels: A természet dialektikája (benne: A munka szerepe a majom emberré válásában)
 Friedrich Engels: A munkásosztály helyzete Angliában
 Manfred Füllsack: Arbeit. UTB, 2009,  
 F. Giese: Philosophie der Arbeit. Handbuch der Arbeitswissenschaft. Bd. X. Halle 1932 
 Wulf D. Hund: Stichwort Arbeit: Vom Banausentum zum travail attractif. Distel Verlag, Heilbronn 1990,  
 Jürgen Habermas: Arbeit und Interaktion in Technik und Wissenschaft als „Ideologie“, Frankfurt am Main 1968,  
 Wieland Jäger & Kurt Röttgers (Hrsg.): Sinn von Arbeit. Soziologische und wirtschaftsphilosophische Betrachtungen. VS Verlag, Wiesbaden 2008,  
 Angelika Krebs: Arbeit und Liebe. Die philosophischen Grundlagen sozialer Gerechtigkeit. Suhrkamp, Frankfurt 2002 
 Ernst Lohoff, Norbert Trenkle, Karl-Heinz Lewed, Maria Wölflingseder (Hrsg.): Dead Men Working. Gebrauchsanweisungen zur Arbeits- und Sozialkritik in Zeiten kapitalistischen Amoklaufs. 2004.  
 H. Luczak & W. Volpert (Hrsg.): Handbuch Arbeitswissenschaft. Stuttgart 1997. 
 Karl Marx: A tőke 
 Jürgen Moltmann (Hrsg.): Recht auf Arbeit - Sinn der Arbeit 
 Severin Müller: Phänomenologie und philosophische Theorie der Arbeit. Verlag Karl Alber, Freiburg/München 
 Band I: Lebenswelt - Natur -Sinnlichkeit. 1992,  
 Band II: Rationalität - Welt - Vernunft. 1994,  
 Oswald Neuberger: Arbeit. Begriff, Gestaltung, Motivation, Zufriedenheit. Enke, Stuttgart 1985,  
 Talcott Parsons: Das System moderner Gesellschaften. 6. Auflage. Juventa, 2003,  
 Karl Popper: Die offene Gesellschaft und ihre Feinde. 
 Band I: Der Zauber Platons. Francke Verlag, Bern 1957 
 Band II: Falsche Propheten - Hegel, Marx und die Folgen. Francke Verlag, Bern 1958  
 Jörg Reitzig: Gesellschaftsvertrag, Gerechtigkeit, Arbeit. Verlag Westfälisches Dampfboot, Münster 2005,  
 Peter Ruben: Dialektik und Arbeit der Philosophie. Köln 1978, . 
 Holger Schatz: Arbeit als Herrschaft. Die Krise des Leistungsprinzips und seine neoliberale Rekonstruktion. 2004,  
 Max Scheler: Erkenntnis und Arbeit. Eine Studie über Wert und Grenzen des pragmatischen Motivs in der Erkenntnis der Welt. Klostermann, Frankfurt 1977 
 Adam Smith: A nemzetek gazdagsága
 Eberhard Straub: Vom Nichtstun. Leben in einer Welt ohne Arbeit. wjs-Verlag, Berlin 2004,  
 Hans Uske: Das Fest der Faulenzer. Die öffentliche Entsorgung der Arbeitslosigkeit., Duisburg,  
 Dieter Wolf: »Tausch« und »Arbeit« als Kategorien, mit denen Hegel die bürgerliche Gesellschaft begreift. In: Hegels Theorie der bürgerlichen Gesellschaft. Teil 2. Hamburg 1980,  Teil 2 (online) 

Filozófia
A filozófiai értelemben vett munka célszerű emberi tevékenység , amely a természeti és társadalmi erők , források meghódítására irányul az ember történelmileg kialakult szükségleteinek kielégítése érdekében . „ Mindenekelőtt olyan folyamat , amely az ember és a természet között megy végbe , amelyben az ember saját tetteivel közvetíti , szabályozza és ellenőrzi a természettel való anyagcseréjét.” A munka filozófiai jellegzetességei A munka során az ember , miközben hat a természetre , önmagát is megváltoztatja . A folyamat három fő mozzanatot foglal magába : az ember céltudatos tevékenysége a munka tárgya A termelési eszközök , amelyekkel az ember a munka tárgyára hat . A munka alapvető fontosságú az emberi létezés szempontjából , mind aktuálisan , mind történelmileg ; biztosítja ugyanis a létfenntartáshoz szükséges eszközöket , de alapfeltétele volt magának az embernek az állatvilágból történt kiemelkedésének is . Az ember a természet tárgyait a munka folyamatában átalakítva megismerte belső törvényszerűségeiket , összefüggéseik , viszonyaik logikáját . A munka és a megismerés ilyen módon eredendően összekapcsolódott egymással . Az emberi tudat a munka folyamatában jött létre , majd a mindennapi munka során folyamatosan objektiválódik . Ami a tudatban eszmei képként jelenik meg , a munka eredményeként anyagi formát nyer . A termelés folyamatában a szubjektum egyrészt „ elsajátítja” az objektumokat , másrészt formálja azokat , alárendeli szubjektív céljainak . A munka , mint célszerű emberi tevékenység , az eszközök készítésével kezdődött . Ezek készítése és használata az emberi munka specifikus jellemzője . A termelőeszközök , gépek rohamos fejlődése révén ezek a szubjektum mesterséges , „ meghosszabbított” szerveiként funkcionálnak . a munkaeszközök visszahatnak az emberre : minél fejlettebbek , annál magasabb követelményeket támasztanak a működtetőikkel szemben . A modern eszközök már nem csak a fizikai munkát könnyítik meg , hanem a szellemi munka végzésében is nagy segítséget nyújtanak az embernek . Az ember munkafunkciói egyre inkább az alkotás , az irányítás és az ellenőrzés irányában fejlődnek . A munka társadalmi tevékenység , emberek munkamegosztáson alapuló együttműködésére épül . A munka folyamatában az emberek meghatározott kapcsolatokba , termelési viszonyokba lépnek egymással , amelyek meghatározó jelentőségűek a munka társadalmi jellegére nézve . Jegyzetek Források További információk Arno Anzenbacher : Einführung in die Philosophie . Herder , Freiburg Hannah Arendt : Vita activa oder Vom tätigen Leben . München Günther Anders : Die Antiquiertheit des Menschen : Über die Zerstörung des Lebens im Zeitalter der dritten industriellen Revolution . Verlag C.H. Beck Dirk Baecker ( Hrsg . ) : Archäologie der Arbeit . Kadmos , Berlin Alexander Barzel : Der Begriff " Arbeit " in der Philosophie der Gegenwart . Lang , Frankfurt Norbert Blüm : Ehrliche Arbeit . Ein Angriff auf den Finanzkapitalismus und seine Raffgier . Gütersloher Verlagshaus , Heinz-J . Bontrup : Arbeit , Kapital und Staat . Plädoyer für eine demokratische Wirtschaft . Auflage . PapyRossa-Verlag , Köln Axel Braig & Ulrich Renz : Die Kunst weniger zu arbeiten . Fischer , Frankfurt Manfred Brocker : Arbeit und Eigentum . Der Paradigmenwechsel in der neuzeitlichen Eigentumstheorie . Wissenschaftliche Buchgesellschaft , Darmstadt Peter Damerow ( Hrsg . ) : Arbeit und Philosophie . Symposium über Philosophische Probleme des Arbeitsbegriffs . Germinal , Bochum Thomas Donaldson & Patricia Werhane : Ethical Issues in Business : A Philosophical Approach . Prentice Hall , Upper Saddle River ( NJ ) Arne Eggebrecht , Jens Flemming , Gert Meyer , Achatz v . Müller , Alfred Oppolzer , Akoš Paulinyi & Helmuth Schneider : Geschichte der Arbeit . Vom Alten Ägypten bis zur Gegenwart . Kiepenheuer & Witsch , Köln \ . Friedrich Engels : A természet dialektikája ( benne : A munka szerepe a majom emberré válásában ) Friedrich Engels : A munkásosztály helyzete Angliában Manfred Füllsack : Arbeit . UTB , F. Giese : Philosophie der Arbeit . Handbuch der Arbeitswissenschaft . Bd. X . Halle Wulf D. Hund : Stichwort Arbeit : Vom Banausentum zum travail attractif . Distel Verlag , Heilbronn Jürgen Habermas : Arbeit und Interaktion in Technik und Wissenschaft als „ Ideologie“ , Frankfurt am Main Wieland Jäger & Kurt Röttgers ( Hrsg . ) : Sinn von Arbeit . Soziologische und wirtschaftsphilosophische Betrachtungen . VS Verlag , Wiesbaden Angelika Krebs : Arbeit und Liebe . Die philosophischen Grundlagen sozialer Gerechtigkeit . Suhrkamp , Frankfurt Ernst Lohoff , Norbert Trenkle , Karl-Heinz Lewed , Maria Wölflingseder ( Hrsg . ) : Dead Men Working . Gebrauchsanweisungen zur Arbeits- und Sozialkritik in Zeiten kapitalistischen Amoklaufs . H. Luczak & W. Volpert ( Hrsg . ) : Handbuch Arbeitswissenschaft . Stuttgart Karl Marx : A tőke Jürgen Moltmann ( Hrsg . ) : Recht auf Arbeit - Sinn der Arbeit Severin Müller : Phänomenologie und philosophische Theorie der Arbeit . Verlag Karl Alber , Freiburg / München Band I : Lebenswelt - Natur -Sinnlichkeit . Band II : Rationalität - Welt - Vernunft . Oswald Neuberger : Arbeit . Begriff , Gestaltung , Motivation , Zufriedenheit . Enke , Stuttgart Talcott Parsons : Das System moderner Gesellschaften . Auflage . Juventa , Karl Popper : Die offene Gesellschaft und ihre Feinde . Band I : Der Zauber Platons . Francke Verlag , Bern Band II : Falsche Propheten - Hegel , Marx und die Folgen . Francke Verlag , Bern Jörg Reitzig : Gesellschaftsvertrag , Gerechtigkeit , Arbeit . Verlag Westfälisches Dampfboot , Münster Peter Ruben : Dialektik und Arbeit der Philosophie . Köln \ . Holger Schatz : Arbeit als Herrschaft . Die Krise des Leistungsprinzips und seine neoliberale Rekonstruktion . Max Scheler : Erkenntnis und Arbeit . Eine Studie über Wert und Grenzen des pragmatischen Motivs in der Erkenntnis der Welt . Klostermann , Frankfurt Adam Smith : A nemzetek gazdagsága Eberhard Straub : Vom Nichtstun . Leben in einer Welt ohne Arbeit. wjs-Verlag , Berlin Hans Uske : Das Fest der Faulenzer . Die öffentliche Entsorgung der Arbeitslosigkeit . , Duisburg , Dieter Wolf: »Tausch« und »Arbeit« als Kategorien , mit denen Hegel die bürgerliche Gesellschaft begreift . In : Hegels Theorie der bürgerlichen Gesellschaft . Teil Hamburg Teil( online ) Filozófia