Dobránszky Péter
Dobránszky Péter (családi néven miszticzai Dobra Péter) (Kótaj, 1845. június 2. – Budapest, 1918. május 24.) bölcseleti és jogi doktor, országgyűlési képviselő, egyetemi tanár, közgazdász.

Élete

Dobra Pál fia. Középiskolai tanulmányait Ungvárt végezte; jogi és államtudományi előadásokat a pesti, berlini, lipcsei és heidelbergi egyetemeken hallgatott 1865-69-ben, az utóbbin 1869 nyarán bölcseletdoktori oklevelet nyert. 1869. november 9-én külföldről hazajött és a kassai jogakadémián letette a bírói államvizsgát. 1871. október 5-én a pesti egyetemen az összes jog- és államtudományok doktorává avatták és októberben egyetemi magántanárrá minősítették.

1869. november 19-én győri, 1870. szeptember 22-én kolozsvári jogakadémiai tanárrá, 1872. október 1-jén a budapesti királyi József-műegyetemen a statisztika, földrajz és történelem nyilvános rendes tanárává neveztetett ki. 1874. július 8-án a budapesti 1875. évi nemzetközi statisztikai kongressus titkári karába hívták meg. 1874. október 1-jén a műegyetem tanácsa őt bízta meg képviseletével a zágrábi egyetem megnyitási ünnepélyén. 1874. október 26-án a Magyar Tudományos Akadémia nemzetgazdasági és statisztikai bizottsága megválasztotta tagjává. 1876. október 17-én a Deák Ferenc emlékére rendezett műegyetemi gyászünnepélyen emlékbeszédet mondott. 1876. július 4-én a IX. nemzetközi statisztikai kongresszuson a műegyetem képviseletével bizatott meg. 1877. december 14-én a nemzetgazdasági egylet e. bizottsági tagjává választotta.

Az 1878-79. tanév téli felében a közlekedésügyek adminisztrációjából tartott a műegyetemen előadásokat. 1881. június 25-én és 1884. június 17-én a gyergyószentmiklósi kerület országgyűlési képviselővé választotta. 1882. május 1-jén a Budapesten összeült forrásvédők országos kongresszusa elnökévé választotta és megbízta a forrásvédő törvényjavaslat benyújtásával a képviselőházhoz; ez ügyben írt emlékiratából vétetett a vízjogi törvénybe a forrásvédelemre vonatkozó intézkedés. 1884. október 18-án Dobsina városa megbízta a dobsinai jégbarlang és forrásvidékének értékesítése ügyében külföldi tanulmányútja alkalmával. 1887 tavaszán részt vett az országgyűlési képviselőkből alakult első népfelkelési tiszti tanfolyamban Trefort Ágoston miniszter intézkedésével nyugdíjaztatott. Előadásokat tartott a budapesti egyetem jogi karánál és működött mint az államvizsgálati bizottság tagja az egyetemen.

Írásai

1867-től társadalmi s közgazdasági cikkeket, beszélyeket, külföldi leveleket irt a budapesti s vidéki lapokba, nevezetesen a Kolozsvári Közlönybe (1872. máj. 1. A népszámlálás közmívelődési jelentőségéről), Jogtudományi Közlönybe (1876. Akaratszabadság), Nemzetgazdasági Szemlébe (1877. Természet és társadalom 1882. Gyógyhelyeink és ásványvizeink értékesítéséről, akadémiai értekezés), Szabadka és Vidékébe (1877. Kulturális hivatásunk keleten), Iparos Ügyekbe (1887. A kenyérkereset hazánkban), Budapesti Hirlapba (1884-85. Tanulmányutam a Rajna vidékén, Gazdahitel és hitelszövetkezetek, akadémiai értekezés) és a La Cooperazione Rurale cz. páduai folyóiratba (1885. Quadri Della vita delle unioni Raiffeiseniano sul Reno.)

1885 őszétől és 1886-ban D. P. jegyek alatt vezetője volt a Budapesti Hirlap közgazdasági rovatának, e mellett számos vezérczikket irt a lapba.

Felolvasásai: a magyar orvosok és természetvizsgálók Sepsiszentgyörgyön 1875. szept. 2. tartott gyülésében (Magyar égalj és magyar mezőgazdaság), a budapesti országos nőképzőegylet estélyén (1877. Társadalmi mérleg), a fővárosi iparosok körében (1880. nov. 23. A gőz uralma, nov. 26. A világkereskedelem eszközei, 1883. decz. Urhatnámság kórsága, 1884. febr. 27. Szegényügyünk, 1887. decz. 6. Város és vidék, 1889. jan. 24. Népünk táplálkozása, 1890. márcz. 13. Népesedési viszonyaink.)

Jegyei: D. P. a hírlapokban irt cikkeinél.

Munkái
 Társadalmi bajaink, különös tekintettel az öngyilkosságra. Kolozsvár, 1872
 Emlékhangok a Székelyföldről. Budapest, 1875
 Deák Ferencz. Kor- és jellemrajz. Uo. 1877
 Mezőgazdaságunk jövője. Miskolcz, 1844 (különnyomat a Miskolcz és Vidéke c. lapból)
 Teremtsünk ipart! Bpest, 1889

Gazdasági hitelszövetkezetek (a földmivelés-, ipar- és kereskedelemügyi miniszterium által dicsérettel kitüntetett pályamunka.)

Jegyzetek

Források

További információk
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Országgyűlési almanach. Szerk. Halász Sándor. Budapest, Athenaeum, 1886.
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Budapest, Pallas-Révai, 1893-1904.
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub.

Magyar közgazdászok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
1845-ben született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1881–1884)
Országgyűlési képviselők (1884–1887)
Dobránszky Péter ( családi néven miszticzai Dobra Péter ) ( Kótaj , június – Budapest , május ) bölcseleti és jogi doktor , országgyűlési képviselő , egyetemi tanár , közgazdász . Élete Dobra Pál fia . Középiskolai tanulmányait Ungvárt végezte ; jogi és államtudományi előadásokat a pesti , berlini , lipcsei és heidelbergi egyetemeken hallgatottben , az utóbbinnyarán bölcseletdoktori oklevelet nyert. novemberén külföldről hazajött és a kassai jogakadémián letette a bírói államvizsgát. októberén a pesti egyetemen az összes jog- és államtudományok doktorává avatták és októberben egyetemi magántanárrá minősítették . 1869. novemberén győri , szeptemberén kolozsvári jogakadémiai tanárrá , októberjén a budapesti királyi József-műegyetemen a statisztika , földrajz és történelem nyilvános rendes tanárává neveztetett ki. júliusán a budapesti évi nemzetközi statisztikai kongressus titkári karába hívták meg. októberjén a műegyetem tanácsa őt bízta meg képviseletével a zágrábi egyetem megnyitási ünnepélyén. októberán a Magyar Tudományos Akadémia nemzetgazdasági és statisztikai bizottsága megválasztotta tagjává. októberén a Deák Ferenc emlékére rendezett műegyetemi gyászünnepélyen emlékbeszédet mondott. júliusén a IX. nemzetközi statisztikai kongresszuson a műegyetem képviseletével bizatott meg. decemberén a nemzetgazdasági egylet e. bizottsági tagjává választotta . Az tanév téli felében a közlekedésügyek adminisztrációjából tartott a műegyetemen előadásokat. júniusén és júniusén a gyergyószentmiklósi kerület országgyűlési képviselővé választotta. májusjén a Budapesten összeült forrásvédők országos kongresszusa elnökévé választotta és megbízta a forrásvédő törvényjavaslat benyújtásával a képviselőházhoz ; ez ügyben írt emlékiratából vétetett a vízjogi törvénybe a forrásvédelemre vonatkozó intézkedés. októberán Dobsina városa megbízta a dobsinai jégbarlang és forrásvidékének értékesítése ügyében külföldi tanulmányútja alkalmával.tavaszán részt vett az országgyűlési képviselőkből alakult első népfelkelési tiszti tanfolyamban Trefort Ágoston miniszter intézkedésével nyugdíjaztatott . Előadásokat tartott a budapesti egyetem jogi karánál és működött mint az államvizsgálati bizottság tagja az egyetemen . Írásai 1867-től társadalmi s közgazdasági cikkeket , beszélyeket , külföldi leveleket irt a budapesti s vidéki lapokba , nevezetesen a Kolozsvári Közlönybe máj . A népszámlálás közmívelődési jelentőségéről ) , Jogtudományi Közlönybe Akaratszabadság ) , Nemzetgazdasági Szemlébe Természet és társadalom Gyógyhelyeink és ásványvizeink értékesítéséről , akadémiai értekezés ) , Szabadka és Vidékébe Kulturális hivatásunk keleten ) , Iparos Ügyekbe A kenyérkereset hazánkban ) , Budapesti Hirlapba Tanulmányutam a Rajna vidékén , Gazdahitel és hitelszövetkezetek , akadémiai értekezés ) és a La Cooperazione Rurale cz . páduai folyóiratba Quadri Della vita delle unioni Raiffeiseniano sul Reno . ) 1885 őszétől ésban D. P. jegyek alatt vezetője volt a Budapesti Hirlap közgazdasági rovatának , e mellett számos vezérczikket irt a lapba . Felolvasásai : a magyar orvosok és természetvizsgálók Sepsiszentgyörgyön szept. tartott gyülésében ( Magyar égalj és magyar mezőgazdaság ) , a budapesti országos nőképzőegylet estélyén Társadalmi mérleg ) , a fővárosi iparosok körében nov . A gőz uralma , nov . A világkereskedelem eszközei , decz . Urhatnámság kórsága , febr . Szegényügyünk , decz . Város és vidék , jan . Népünk táplálkozása , márcz . Népesedési viszonyaink . ) Jegyei : D. P. a hírlapokban irt cikkeinél . Munkái Társadalmi bajaink , különös tekintettel az öngyilkosságra . Kolozsvár , Emlékhangok a Székelyföldről . Budapest , Deák Ferencz . Kor- és jellemrajz . Uo . Mezőgazdaságunk jövője . Miskolcz , ( különnyomat a Miskolcz és Vidéke c. lapból ) Teremtsünk ipart ! Bpest , Gazdasági hitelszövetkezetek ( a földmivelés- , ipar- és kereskedelemügyi miniszterium által dicsérettel kitüntetett pályamunka . ) Jegyzetek Források További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Budapest , Akadémiai Kiadó , Országgyűlési almanach . Szerk . Halász Sándor . Budapest , Athenaeum , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Budapest , Pallas-Révai , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Budapest , Magyar Könyvklub . Magyar közgazdászok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók 1845-ben született személyek 1918-ban elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1884 ) Országgyűlési képviselők1887 )