Kenessey Kálmán (növénynemesítő)
Kenesei Kenessey Kálmán (Kápolnásnyék, 1822. március 1. – Kápolnásnyék, 1913. július 3.) növénynemesítő, miniszteri tanácsos, megyei alispán.

Élete

Iskoláit Székesfehérvárt, Pesten és Pápán végezte. Az ügyvédi oklevelet is megszerezvén, szülei kívánságára megyei szolgálatba lépett. 1848-ban István főherceg nádor felszólítására mint a Fejér vármegyei önkéntes csapat tagja a csatatérre vonult. A szabadságharc befejeződése után birtokára tért vissza s gazdálkodott; ismereteit a német és az angol szakirodalommal is gyarapította. 1865-ben Fejér vármegye alispáni hivatala elfoglalására szólították fel, melyre 1867-ben újból megválasztották. 1868-ban Gorove István a földművelési minisztériumba hívta meg osztálytanácsosnak. Emlékezetessé tette működését azzal, hogy a kultúrmérnökség létesítése mellett ő szállott síkra munkájával. Betegeskedése miatt kilépett az államszolgálatból, mely alkalomból kiváló szolgálatai elismeréséül a miniszteri tanácsosi rangra emeltetett és a vaskorona rendet kapta. Ezután kápolnásnyéki mintaszerűen kezelt birtokán gazdálkodott. Fejér vármegye közgazdasági előadója és gazdasági egyesületének alelnöke volt. Főként a búza, az árpa és a burgonya nemesítésével ért el eredményeket.

Írásai

Cikkei a Pesti Hirlapban (1841. 25. sz. Pillanat fenyítékünkre), a Regélő Pesti Divatlapban (1842. francziából ford.), a Honderüben (1843-44. beszélyek), a Vasárnapi Ujságban (1856. A kis birtokosok jóllétének előmozdításáról, 15 arany pályadíjat nyert mű), a Gazdasági Lapokban (1856. Cenk és vidéke gazdasági tekintetben, Hazai adtok a bivicről, 1858., 1860., 1862., 1864. A fekete málvavirág termesztéséről. 1866. A martonvásári gazdaság leírása, 1868. Kendertermelésünk ügyéhez, 1869. A vesztegintézetek szervezése sat., 1873. A rozsdáról, 1874. A gazdasági cselédek állandósításáról sat.), a Falusi Gazdában (1856. Trágyáról, 1857. Neveljünk gyümölcsfákat, Az állatbiztosításról. 1858. A belterjességről, A répamívelésről, Minimumféle sat., 1864. Egy kis alap az inség enyhítéséhez, 1865., 1868. A fehérmegyei gazdasági egylet ügyében. 1874. Tanuljunk a bolgároktól), a Vahot Imre nagy Naptárában (1856. Igénytelen fejtegetése ezen pályafeladatnak: Adassék elő rövideden és értelmesen több oly fő mód és eszköz, mik által a magyarországi kisebb földbirtokosok gazdasági, különösen földmívelési állapotát, érdekeit és ez által anyagi jobblétét előmozdítani, emelni lehetne, 12 arany pályadíjat nyert) a Pesti Naplóban (1856. 251. sz. Biztosítsuk vagyonunkat a jégkár ellen), a M. Sajtóban (1857. 108. sz. A gazdasági kiállításról), a Délibáb képes Naptárban (1857. Igénytelen nézetek a sor- és szórtvetés fölött), a M. Gazdában (1859. Az ugar kezeléséről, 1860-61. A szarvasmarhabiztosításról), a Kertész Gazdában (1869. Nézetek a hazai halászat ügyében, Káros-e a méhtartás a szőlőkben?, 1871. Az érdiószegi vinczellérképezde), a Képes Ujságban (1860. 11. sz. Óvszer a marhavész ellen), a Borászati Füzetekben (1869. A londoni borkiállítás ügyében), az Egyes Közleményekben (1873. A gazdasági cselédek állandósításáról), a Gyakorlati Mezőgazdában (1873. A földmívelési szakértelem szükséges volta, 1874. Az ausztráliai búza ügyében sat.), a Földmív. Érdekeinkben (1873-1874. A festő-csülleng ügyében, A gazdasági szakértelem terjedése Angliában, a Tiszavölgy birtokosaihoz, a margitszigeti magnemesítő telep sat.); az Erdélyi Gazdának is munkatársa volt.

Szerkesztette a Közgazdászati Hetilapot 1870. január 3-tól április 30-ig.

Munkái

 Miként gazdálkodjunk? vagyis a kisbirtokosok jóllétének előmozdításáról. A magyar földmívesek számára. Koszorúzott pályamunka. Pest, 1857.
 Egy-két őszinte szó társadalmi viszonyainkat érdeklőleg. Pest, 1857. (Ism. Kalauz 1857. július 4.) Online
 A szántó-vető aranyszabályai. Rövid utasítás a kis gazdák számára. A magyar gazdasági egyesület által jutalmazott pályamunka. Uo. 1858. (2 kiadás. Uo. 1859.)
 Mezőgazdasági munkaerő-calamitas. Pest, 1868. Online
 Viszhang a «Hazánk» cz. politikai lapban megjelent: Hogy segítsen magán a szegény ember? czikkre. Székes-Fehérvár, 1868.
 Nézetek a hazai halászat ügyében. Uo. 1869.
 A népbankokról. Uo. 1869. (A «Corvina» kiadványa.)
 A trágyakezelés népszerű kézikönyve. Bpest, 1873.
 Gazdasági cselédeink állandósításáról. Uo. 1874.
 A búza vetőmag nemesítéséről. Uo. 1874.
 Az iskolai takarékpénztárak. Uo. 1875.
 A nemes fűz művelése. Utasítás ültetvények alakítása és gondozására. Noethlichs J. L. után saját jegyzeteivel bővítve. Uo. 1876.
 A culturmérnöki intézmény külföldön és annak meghonosítása. Uo. 1878. (Különny. a Nemzetgazdasági Szemléből.)
 A magyar gazdák Székesfehérváron 1879. jún. 3-5. napján tartott 2. orsz. értekezletén tárgyalt első kérdése sat. Uo. 1879.
 Néhány szó a rajnai hajózásról Uo. 1890. (Különnyomat a Gazdasági Mérnökből.)

Kéziratban

 Olasz bosszú, vígj. 1 felv., Scribe, Delustre és Dernoyer után ford.

Jegyzetek

Források

További információk

 Bona Gábor: Hadnagyok és főhadnagyok az 1848/49. évi szabadságharcban. Bp., Heraldika, 1998-1999. 
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 F. Kiss Erzsébet: Az 1848-49-es magyar minisztériumok. Bp., Akadémiai Kiadó, 1987. 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

1822-ben született személyek
1913-ban elhunyt személyek
Magyar növénynemesítők
Kenesei Kenessey Kálmán ( Kápolnásnyék , március – Kápolnásnyék , július ) növénynemesítő , miniszteri tanácsos , megyei alispán . Élete Iskoláit Székesfehérvárt , Pesten és Pápán végezte . Az ügyvédi oklevelet is megszerezvén , szülei kívánságára megyei szolgálatba lépett.ban István főherceg nádor felszólítására mint a Fejér vármegyei önkéntes csapat tagja a csatatérre vonult . A szabadságharc befejeződése után birtokára tért vissza s gazdálkodott ; ismereteit a német és az angol szakirodalommal is gyarapította.ben Fejér vármegye alispáni hivatala elfoglalására szólították fel , melyreben újból megválasztották.ban Gorove István a földművelési minisztériumba hívta meg osztálytanácsosnak . Emlékezetessé tette működését azzal , hogy a kultúrmérnökség létesítése mellett ő szállott síkra munkájával . Betegeskedése miatt kilépett az államszolgálatból , mely alkalomból kiváló szolgálatai elismeréséül a miniszteri tanácsosi rangra emeltetett és a vaskorona rendet kapta . Ezután kápolnásnyéki mintaszerűen kezelt birtokán gazdálkodott . Fejér vármegye közgazdasági előadója és gazdasági egyesületének alelnöke volt . Főként a búza , az árpa és a burgonya nemesítésével ért el eredményeket . Írásai Cikkei a Pesti Hirlapban sz . Pillanat fenyítékünkre ) , a Regélő Pesti Divatlapban francziából ford . ) , a Honderüben beszélyek ) , a Vasárnapi Ujságban A kis birtokosok jóllétének előmozdításáról , arany pályadíjat nyert mű ) , a Gazdasági Lapokban Cenk és vidéke gazdasági tekintetben , Hazai adtok a bivicről , , , , A fekete málvavirág termesztéséről . A martonvásári gazdaság leírása , Kendertermelésünk ügyéhez , A vesztegintézetek szervezése sat . , A rozsdáról , A gazdasági cselédek állandósításáról sat . ) , a Falusi Gazdában Trágyáról , Neveljünk gyümölcsfákat , Az állatbiztosításról . A belterjességről , A répamívelésről , Minimumféle sat . , Egy kis alap az inség enyhítéséhez , , A fehérmegyei gazdasági egylet ügyében . Tanuljunk a bolgároktól ) , a Vahot Imre nagy Naptárában Igénytelen fejtegetése ezen pályafeladatnak : Adassék elő rövideden és értelmesen több oly fő mód és eszköz , mik által a magyarországi kisebb földbirtokosok gazdasági , különösen földmívelési állapotát , érdekeit és ez által anyagi jobblétét előmozdítani , emelni lehetne , arany pályadíjat nyert ) a Pesti Naplóban sz . Biztosítsuk vagyonunkat a jégkár ellen ) , a M. Sajtóban sz . A gazdasági kiállításról ) , a Délibáb képes Naptárban Igénytelen nézetek a sor- és szórtvetés fölött ) , a M. Gazdában Az ugar kezeléséről , A szarvasmarhabiztosításról ) , a Kertész Gazdában Nézetek a hazai halászat ügyében , Káros-e a méhtartás a szőlőkben ? , Az érdiószegi vinczellérképezde ) , a Képes Ujságban sz . Óvszer a marhavész ellen ) , a Borászati Füzetekben A londoni borkiállítás ügyében ) , az Egyes Közleményekben A gazdasági cselédek állandósításáról ) , a Gyakorlati Mezőgazdában A földmívelési szakértelem szükséges volta , Az ausztráliai búza ügyében sat . ) , a Földmív . Érdekeinkben A festő-csülleng ügyében , A gazdasági szakértelem terjedése Angliában , a Tiszavölgy birtokosaihoz , a margitszigeti magnemesítő telep sat . ) ; az Erdélyi Gazdának is munkatársa volt . Szerkesztette a Közgazdászati Hetilapot januártól áprilisig . Munkái Miként gazdálkodjunk ? vagyis a kisbirtokosok jóllétének előmozdításáról . A magyar földmívesek számára . Koszorúzott pályamunka . Pest , Egy-két őszinte szó társadalmi viszonyainkat érdeklőleg . Pest , ( Ism . Kalauz július ) Online A szántó-vető aranyszabályai . Rövid utasítás a kis gazdák számára . A magyar gazdasági egyesület által jutalmazott pályamunka . Uo.kiad ás . Uo . ) Mezőgazdasági munkaerő-calamitas . Pest , Online Viszhang a «Hazánk» cz . politikai lapban megjelent : Hogy segítsen magán a szegény ember ? czikkre . Székes-Fehérvár , Nézetek a hazai halászat ügyében . Uo . A népbankokról . Uo . ( A «Corvina» kiadványa . ) A trágyakezelés népszerű kézikönyve . Bpest , Gazdasági cselédeink állandósításáról . Uo . A búza vetőmag nemesítéséről . Uo . Az iskolai takarékpénztárak . Uo . A nemes fűz művelése . Utasítás ültetvények alakítása és gondozására . Noethlichs J. L. után saját jegyzeteivel bővítve . Uo . A culturmérnöki intézmény külföldön és annak meghonosítása . Uo . ( Különny. a Nemzetgazdasági Szemléből . ) A magyar gazdák Székesfehérváron jún. napján tartott orsz. értekezletén tárgyalt első kérdése sat . Uo . Néhány szó a rajnai hajózásról Uo . ( Különnyomat a Gazdasági Mérnökből . ) Kéziratban Olasz bosszú , vígj.felv . , Scribe , Delustre és Dernoyer után ford . Jegyzetek Források További információk Bona Gábor : Hadnagyok és főhadnagyok az49. évi szabadságharcban . Bp. , Heraldika , Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . F. Kiss Erzsébet : Azes magyar minisztériumok . Bp. , Akadémiai Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . 1822-ben született személyek 1913-ban elhunyt személyek Magyar növénynemesítők