Mellitsav
A mellitsav, más néven grafitsav vagy benzolhexakarbonsav egy 1799-ben izolált szerves sav. Először Martin Heinrich Klaproth állította elő a mellit nevű ásványból (mézkő), amely ennek a savnak az alumíniumsója. Innen a neve is: mel, mellis latinul, meli (μέλι) görögül jelent mézet.

Előállítása 
Előállítható a mellit ásvány ammónium-karbonáttal történő melegítésével, a só többségének elforralásával, majd ammónia hozzáadásával. Eztán leszűrik a keletkezett alumínium-oxid csapadékot, elpárologtatják a szűrletet. Az így keletkezett ammóniumsót átkristályosítással megtisztítják, majd ólom(II)-acetáttal kicsapatják, és az ólomsót hidrogén-szulfiddal elbontják. Előállítható még tiszta szén, grafit vagy hexametilbenzol hideg, lúgos kálium-permanganáttal, vagy forró, tömény salétromsavval való oxidálásával.

Reakciói 
Selyemszerű tűk alakjában kristályosodik, oldódik vízben és alkoholban. Igen stabilis vegyület: Nem lép reakcióba sem klórral, sem tömény salétromsavval, sem pedig hidrogén-jodiddal. Száraz desztillációval szén-dioxidra és piromellitsavra (C10H6O8) bomlik. Égetett mésszel történő dekarboxilezés hatására szén-dioxid és benzol keletkezik belőle. Feleslegben lévő foszfor-pentakloriddal való hosszú kezelése során savkloriddá alakul, mely 190 °C-on olvadó tűkristályok formájában van jelen. A sav ammóniumsója 150-160 °C-on elbomlik paramid (mellimid, képlete C6(CONHCO)3) és ammónium-eukroát keverékére. Az utóbbi vízzel elválasztható a paramidtól, mivel az vízben és alkoholban oldhatatlan fehér, amorf por.

A Naprendszerben jelenlévő policiklusos aromás szénhidrogének oxidációjának végtermékeként keletkező, nagy stabilitású mellitsavsók a marsi talaj alkotóelemei.

A vas- és kobalt-mellitátok érdekes mágneses tulajdonságokkal bírnak.

Fordítás

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Mellitsav-anhidrid

Karbonsav-származékok
A mellitsav , más néven grafitsav vagy benzolhexakarbonsav egyben izolált szerves sav . Először Martin Heinrich Klaproth állította elő a mellit nevű ásványból ( mézkő ) , amely ennek a savnak az alumíniumsója . Innen a neve is : mel , mellis latinul , meli ( μέλι ) görögül jelent mézet . Előállítása Előállítható a mellit ásvány ammónium-karbonáttal történő melegítésével , a só többségének elforralásával , majd ammónia hozzáadásával . Eztán leszűrik a keletkezett alumínium-oxid csapadékot , elpárologtatják a szűrletet . Az így keletkezett ammóniumsót átkristályosítással megtisztítják , majd ólom( II)-acetáttal kicsapatják , és az ólomsót hidrogén-szulfiddal elbontják . Előállítható még tiszta szén , grafit vagy hexametilbenzol hideg , lúgos kálium-permanganáttal , vagy forró , tömény salétromsavval való oxidálásával . Reakciói Selyemszerű tűk alakjában kristályosodik , oldódik vízben és alkoholban . Igen stabilis vegyület : Nem lép reakcióba sem klórral , sem tömény salétromsavval , sem pedig hidrogén-jodiddal . Száraz desztillációval szén-dioxidra és piromellitsavra ( C10H6O8 ) bomlik . Égetett mésszel történő dekarboxilezés hatására szén-dioxid és benzol keletkezik belőle . Feleslegben lévő foszfor-pentakloriddal való hosszú kezelése során savkloriddá alakul , mely°C-on olvadó tűkristályok formájában van jelen . A sav ammóniumsója°C-on elbomlik paramid ( mellimid , képlete C6( CONHCO)3 ) és ammónium-eukroát keverékére . Az utóbbi vízzel elválasztható a paramidtól , mivel az vízben és alkoholban oldhatatlan fehér , amorf por . A Naprendszerben jelenlévő policiklusos aromás szénhidrogének oxidációjának végtermékeként keletkező , nagy stabilitású mellitsavsók a marsi talaj alkotóelemei . A vas- és kobalt-mellitátok érdekes mágneses tulajdonságokkal bírnak . Fordítás Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Mellitsav-anhidrid Karbonsav-származékok