Latorpuszta
Latorpuszta Sályhoz tartozó településrész a falutól északnyugatra, a Latorvár-tető alatt.

Fekvése
Sálytól északnyugatra található.

Története

Latorpuszta helyén az itt végzett régészeti feltárások szerint egykor az Árpád-kori Váralja település állt. A felette fekvő hegyen; Latorvár-tetőn  pedig három telepet: egy nagy kiterjedésű késő bronzkori települést, tőle kis távolságra a hegytető fennsíkján egy 10. századi sáncvárat Örsúr várát, valamint a hegy délkeleti ormán egy kisméretű kővárat, a Latorvárat azonosítottak a régészeti feltárások során.

Az itt végzett feltárások során itt a várhegy alatti völgyben egy 10. század-i nemzetségfői központ képe bontakozott ki, melyet Váralja településsel azonosítottak, és melyet az Örsúr nemzetség váraljai ága birtokolt. Váralját már a középkori források is említették.

Itt a várhegy alatti völgyben, Latorvár-tetőtől nyugatra, az egykori Váralja település helyén kőkemencés házak, kőépületek és egy körtemplom alapjai kerültek elő a Lator-patak két partján végzett feltárások során.

Nevezetességei

 Latorvár – a település feletti hegy ormán.
 Örsúr vára – a település feletti hegyen.
 Harangláb – Latorpusztán, a vár alatt, az odavezető ösvény elején, az egykori iskolaépület mellett áll. A rajta található évszám alapján 1823-ban épült.
 A Lator-vízfő-barlangja egy nem működő forrásbarlang.
 A Vízfő-forrás a Bükk hegység gazdag karsztvízforrásainak egyike, mely egy barlangban ered. A barlang forrásának tápterületét a hegység karsztkőzetei adják. A forrást a mészkőbe szivárgott csapadékvíz táplálja. A Vízfő-forrás állandó karsztvízforrás, melynek vízhozama 5200 liter/perc, és több környékbeli települést lát el jó minőségű ivóvízzel. A barlang forrásából az úgynevezett Vízfő-forrásból ered a bővizű Lator-patak, amely télen sem fagy be, és a maradványfajnak tekinthető feketecsigák (Theodoxus prevostianus) élőhelye, és mely faj ritkasága miatt szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján is. A patak vize a világháború előtt Latorúton és Sályban 8, egyes források alapján 13 vízimalmot hajtott. A hagyomány szerint a patak vizéből egykor aranyat is mostak.
 A Lélek-lyukról egyes kutatók azt gondolják, hogy még a honfoglalás előtt volt készítve. A mesterséges üreg tufába faragott pinceszerű helyiség, melynek függőleges kürtőjében kőbe vésett írásjelek találhatók. A kutatók az üreg felett egy sáncvár maradványait tárták fel. Az itt feltárt kisméretű földvár korát – erre vonatkozó írásos anyag hiányában – meghatározni  nem lehet. Annyi azonban bizonyos, hogy a földvár és a mellette található Lélek-lyuk egymással összefüggésbe hozható, talán egykori kultikus hely lehetett, mely máig őrzi titkát. Az üreggel szembeni területen találtak rá egy körtemplom és egy temető, valamint lakóházak maradványaira. 
 A Szeles-barlang, a Bükk-hegység egyetlen jeges barlangja nem messze található innen.
 Csiga-hegyi-borzlyuk
 Régi pincesor
 Régi kőfejtők Sály és Latorpuszta között
 Vadaskert – dámszarvasokkal és muflonokkal

Galéria

Források
Éves kutatási jelentés Sály Latorpuszta Csigahegyi Borz-lyukban végzett tevékenységéről, 2013 évéről
Fotók Latorpusztáról
Sály-Latorpuszta Kőkereszt klasszicista stílusban 1848-ból

Hivatkozások

Sály
Településrészek
Latorpuszta Sályhoz tartozó településrész a falutól északnyugatra , a Latorvár-tető alatt . Fekvése Sálytól északnyugatra található . Története Latorpuszta helyén az itt végzett régészeti feltárások szerint egykor az Árpád-kori Váralja település állt . A felette fekvő hegyen ; Latorvár-tetőn pedig három telepet : egy nagy kiterjedésű késő bronzkori települést , tőle kis távolságra a hegytető fennsíkján egy századi sáncvárat Örsúr várát , valamint a hegy délkeleti ormán egy kisméretű kővárat , a Latorvárat azonosítottak a régészeti feltárások során . Az itt végzett feltárások során itt a várhegy alatti völgyben egy század-i nemzetségfői központ képe bontakozott ki , melyet Váralja településsel azonosítottak , és melyet az Örsúr nemzetség váraljai ága birtokolt . Váralját már a középkori források is említették . Itt a várhegy alatti völgyben , Latorvár-tetőtől nyugatra , az egykori Váralja település helyén kőkemencés házak , kőépületek és egy körtemplom alapjai kerültek elő a Lator-patak két partján végzett feltárások során . Nevezetességei Latorvár – a település feletti hegy ormán . Örsúr vára – a település feletti hegyen . Harangláb – Latorpusztán , a vár alatt , az odavezető ösvény elején , az egykori iskolaépület mellett áll . A rajta található évszám alapjánban épült . A Lator-vízfő-barlangja egy nem működő forrásbarlang . A Vízfő-forrás a Bükk hegység gazdag karsztvízforrásainak egyike , mely egy barlangban ered . A barlang forrásának tápterületét a hegység karsztkőzetei adják . A forrást a mészkőbe szivárgott csapadékvíz táplálja . A Vízfő-forrás állandó karsztvízforrás , melynek vízhozamaliter/ perc , és több környékbeli települést lát el jó minőségű ivóvízzel . A barlang forrásából az úgynevezett Vízfő-forrásból ered a bővizű Lator-patak , amely télen sem fagy be , és a maradványfajnak tekinthető feketecsigák ( Theodoxus prevostianus ) élőhelye , és mely faj ritkasága miatt szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján is . A patak vize a világháború előtt Latorúton és Sályban egyes források alapjánvízimalmot hajtott . A hagyomány szerint a patak vizéből egykor aranyat is mostak . A Lélek-lyukról egyes kutatók azt gondolják , hogy még a honfoglalás előtt volt készítve . A mesterséges üreg tufába faragott pinceszerű helyiség , melynek függőleges kürtőjében kőbe vésett írásjelek találhatók . A kutatók az üreg felett egy sáncvár maradványait tárták fel . Az itt feltárt kisméretű földvár korát – erre vonatkozó írásos anyag hiányában – meghatározni nem lehet . Annyi azonban bizonyos , hogy a földvár és a mellette található Lélek-lyuk egymással összefüggésbe hozható , talán egykori kultikus hely lehetett , mely máig őrzi titkát . Az üreggel szembeni területen találtak rá egy körtemplom és egy temető , valamint lakóházak maradványaira . A Szeles-barlang , a Bükk-hegység egyetlen jeges barlangja nem messze található innen . Csiga-hegyi-borzlyuk Régi pincesor Régi kőfejtők Sály és Latorpuszta között Vadaskert – dámszarvasokkal és muflonokkal Galéria Források Éves kutatási jelentés Sály Latorpuszta Csigahegyi Borz-lyukban végzett tevékenységéről,évéről Fotók Latorpusztáról Sály-Latorpuszta Kőkereszt klasszicista stílusbanból Hivatkozások Sály Településrészek