Prága villamosvonal-hálózata
Prága villamosvonal-hálózata Csehország legnagyobb hálózata, teljes hossza eléri a 142 km-t. 25 nappali és 9 éjszakai vonalból áll. Az első lóvasutat 1875-ben, az első elektromos villamost 1891-ben adták át. A járműveket a Dopravní podnik hlavnívo města Prahy (DPP) üzemelteti.

Jelenlegi hálózat
25 nappali vonal (számozása 1 és 26 között)
9 éjszakai vonal (számozása 91 és 99 között)
1 nosztalgia vonal (csak márciustól novemberig jár hétvégenként; száma 41)

A nappali járatok üzemideje általában hajnali 4:30 és másnap hajnali 1 óra közé esik. A legtöbb járat egész nap, de van néhány, amely csak a csúcsidőben illetve bizonyos időszakokban közlekedik.

Története

A kezdetek
1875. szeptember 23-án kezdte meg működését az első lóvasút Prágában a Karlín és a Nemzeti Színház között. A vonalnak a tulajdonosa Eduard Otlet volt Belgiumból. A vágányok körülbelül a mai B jelzésű metróvonal nyomvonalát követték. 1876-ban bővítették a vonalat a Nemzeti Színháztól a Smíchov vasútállomásig. 1882-ben már Vinohrady és Žižkov között jártak a járatok. 1883-ban a hálózat hossza elérte a 19,43 km-t.

Elektromos kocsik
1891-ben adták át az első elektromos vonalat a Letná park közelében. 1869-ben megnyitották a második, ám fontosabb villamosvonalat Florenc és Libeň között, mely összekötötte az ipari negyedet a lakónegyedekkel. Ezután a prágai villamosvonalak gyorsan épültek, sorra nyitották meg az új vonalakat. 1898-ban megvásárolta a lóvasutat a villamosokat üzemeltető cég, ezután már ezen a vonalon is elektromos kocsik jártak. A 20. század elején kialakult a monopólium a városi személyszállításban. A kezdetekor villamosították a lóvasutat, majd Otlet vonala is a városé lett. Az utolsó privát vonal 1907-ben került a városhoz. A villamosítási munkálatokat már 1905-ben befejezték. Az utolsó lóvasút útvonal a Károly hídon még 1908-ig működött, de már villamosított pályán.

Első világháború
A háború új kihívásokat adott a villamoshálózatnak, ugyanis a villamosok háborús anyagokat, üzemanyagot, nyersanyagot illetve élelmiszert szállítottak. Ráadásul a lőszerekhez szükséges fémeket egyes villamoskocsik beolvasztásával állították elő.

A század végén
A háború után – a 60-as években – föld alatti útvonalakat is építették, de az építkezések befejezésével úgy döntöttek, hogy nem a villamoshálózat használhatja a pályát, hanem teljes értékű metróhálózatot kívánnak kialakítani. Ebben az időben sok fontos vonalszakasz megsemmisült, a Vencel téri részt is beleszámítva. Ugyanakkor a kommunista rendszer vezetői elkezdték rendelni az új villamosszerelvényeket, például a Tatra KT8D5-t, valamint a Tatra T3-at. Ezzel egy időben új vágányokat raktak le, a legtöbb el is készült a bársonyos forradalomig. A forradalom utáni időkben nem nyitottak új szakaszokat, mert a pénzt a meglévő hálózat fenntartására illetve felújítására fordították. A modernizáció még mindig nem ért véget, ezért nyaranta jelentős felújítási munkálatok zajlanak.

Infrastruktúra

A hálózathoz hét aktív kocsiszín tartozik:
Hloubětín
Kobylisy
Motol
Pankrác
Strašnice
Vokovice
Žižkov

A Střešovice kocsiszínt már nem használják, de itt található a Prágai Közlekedési Múzeum.

Járművek

Vonalak

Jegyzetek

További információk
Hivatalos weboldal: Villamosvonalak  
Prága villamos- és tömegközlekedéséről 
Tram Travels: Dopravní podnik hlavního města Prahy (DPP)
Útvonaltervező
Prágai villamos rajongói oldal

Kapcsolódó szócikkek
 Prágai metró

Fordítás
 

Prága közlekedése
Csehországi villamosvonal-hálózatok
Lóvasutak
 
1435 mm-es nyomtáv
Prága villamosvonal-hálózata Csehország legnagyobb hálózata , teljes hossza eléri akm-t.nappali éséjszakai vonalból áll . Az első lóvasutatben , az első elektromos villamostben adták át . A járműveket a Dopravní podnik hlavnívo města Prahy ( DPP ) üzemelteti . Jelenlegi hálózat 25 nappali vonal ( számozásaésközött ) 9 éjszakai vonal ( számozásaésközött ) 1 nosztalgia vonal ( csak márciustól novemberig jár hétvégenként ; száma A nappali járatok üzemideje általában hajnali30 és másnap hajnalióra közé esik . A legtöbb járat egész nap , de van néhány , amely csak a csúcsidőben illetve bizonyos időszakokban közlekedik . Története A kezdetek 1875. szeptemberán kezdte meg működését az első lóvasút Prágában a Karlín és a Nemzeti Színház között . A vonalnak a tulajdonosa Eduard Otlet volt Belgiumból . A vágányok körülbelül a mai B jelzésű metróvonal nyomvonalát követték.ban bővítették a vonalat a Nemzeti Színháztól a Smíchov vasútállomásig.ben már Vinohrady és Žižkov között jártak a járatok.ban a hálózat hossza elérte a43 km-t . Elektromos kocsik 1891-ben adták át az első elektromos vonalat a Letná park közelében.ben megnyitották a második , ám fontosabb villamosvonalat Florenc és Libeň között , mely összekötötte az ipari negyedet a lakónegyedekkel . Ezután a prágai villamosvonalak gyorsan épültek , sorra nyitották meg az új vonalakat.ban megvásárolta a lóvasutat a villamosokat üzemeltető cég , ezután már ezen a vonalon is elektromos kocsik jártak . A század elején kialakult a monopólium a városi személyszállításban . A kezdetekor villamosították a lóvasutat , majd Otlet vonala is a városé lett . Az utolsó privát vonalben került a városhoz . A villamosítási munkálatokat márben befejezték . Az utolsó lóvasút útvonal a Károly hídon mégig működött , de már villamosított pályán . Első világháború A háború új kihívásokat adott a villamoshálózatnak , ugyanis a villamosok háborús anyagokat , üzemanyagot , nyersanyagot illetve élelmiszert szállítottak . Ráadásul a lőszerekhez szükséges fémeket egyes villamoskocsik beolvasztásával állították elő . A század végén A háború után – aas években – föld alatti útvonalakat is építették , de az építkezések befejezésével úgy döntöttek , hogy nem a villamoshálózat használhatja a pályát , hanem teljes értékű metróhálózatot kívánnak kialakítani . Ebben az időben sok fontos vonalszakasz megsemmisült , a Vencel téri részt is beleszámítva . Ugyanakkor a kommunista rendszer vezetői elkezdték rendelni az új villamosszerelvényeket , például a Tatra KT8D5-t , valamint a Tatra T3-at . Ezzel egy időben új vágányokat raktak le , a legtöbb el is készült a bársonyos forradalomig . A forradalom utáni időkben nem nyitottak új szakaszokat , mert a pénzt a meglévő hálózat fenntartására illetve felújítására fordították . A modernizáció még mindig nem ért véget , ezért nyaranta jelentős felújítási munkálatok zajlanak . Infrastruktúra A hálózathoz hét aktív kocsiszín tartozik : Hloubětín Kobylisy Motol Pankrác Strašnice Vokovice Žižkov A Střešovice kocsiszínt már nem használják , de itt található a Prágai Közlekedési Múzeum . Járművek Vonalak Jegyzetek További információk Hivatalos weboldal : Villamosvonalak Prága villamos- és tömegközlekedéséről Tram Travels : Dopravní podnik hlavního města Prahy ( DPP ) Útvonaltervező Prágai villamos rajongói oldal Kapcsolódó szócikkek Prágai metró Fordítás Prága közlekedése Csehországi villamosvonal-hálózatok Lóvasutak 1435 mm-es nyomtáv