Sárgafoltos hamiskobra
A sárgafoltos hamiskobra (Hoplocephalus bungaroides) a mérgessiklófélék családjába tartozó kígyófaj, amely Délkelet-Ausztráliában, a Sydneyi-medencében él.

Megjelenése 
A sárgafoltos hamiskobra kis-közepes méretű kígyó, a felnőtt példányok többnyire nem nagyobbak 60 cm-nél, bár találtak már 90 cm-est is. Alapszínük fekete, amelyet keskeny gyűrűkbe rendeződő, szabálytalan, kis, sárga foltok díszítenek. Feje észrevehetően szélesebb a nyakánál, innen kapta helyi nevét is (broad-headed snake, szélesfejű kígyó). Könnyen összetéveszthető a hasonló élőhelyen megtalálható szőnyegpiton fiatal példányaival, ám a hamiskobra harapása mérgező. Marása az emberre nem veszélyes.

Előfordulása és élőhelye 
Csak Ausztrália Új-Dél-Wales államában, a Sydneyi-medencében fordul elő. Élőhelye függ a hőmérséklettől, a kígyó korától, nemétől és állapotától is. A hideg hónapokban mind a felnőtt, mind a fiatal hamiskobrák a homokkő sziklákon gyűlnek össze, amelyeket a nap gyorsan felmelegít és azok repedéseiben bújnak el. Tavasszal a hőmérséklet emelkedésével a felnőtt hímek és a nem vemhes nőstények a környező erdőkbe és bozótosokba rajzanak szét, ahol fák odvaiban keresnek búvóhelyet. A fiatal példányok és a vemhes nőstények a sziklás területeken maradnak, de az árnyékosabb, hűvösebb részeket keresik.

Élőhelyük az utóbbi időben jelentősen lecsökkent az urbanizáció terjedése és az illegális kőbányászat miatt; számuk a válogatás nélküli hüllőgyűjtés miatt is csökkenőben van.

Életmódjuk 
A sárgafoltos hamiskobrák kis hüllőkkel és kisemlősökkel táplálkoznak. Fogságban havonta egy vagy két újszülött egérrel beérik. Egy bizonyított esetben egyéves koplalást is túléltek. A fiatal kígyók főleg bársonygekkókat (Oedura lesueuri) és kisebb szkinkeket zsákmányolnak. Az ivarérettek ezenkívül más gyíkokat, apróbb kígyókat, egereket esznek.

A hím hamiskobrák öt, a nőstények pedig hatévesen érik el az ivarérettséget. Párzási időszaka ősztől tavaszig tart. A nőstények kétévente párzanak. A legtöbb mérgessiklótól eltérően a hamiskobrák elevenszülők. A nőstények január-áprilisban hozzák világra 4-12 utódukat. Az újszülöttek elérhetik a 20 cm-es nagyságot is. Az életképes ivadékok mellett rendszeres a megtermékenyítetlen tojások és koraszülöttek világrahozatala.

Természetvédelmi helyzete 
A sárgafoltos hamiskobrák valamikor közönségesnek számítottak Sydney környékén, mára azonban számuk úgy megritkult, hogy Új-Dél-Wales államban veszélyeztetett fajjá nyilvánították. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján sebezhető státusszal szerepel.

Források

 Wildlife of Sydney Fact File
 DEH Species Profiles - Hoplocephalus bungaroides - Broad-headed Snake
Broad-headed snake (Hoplocephalus bungaroides) ARKive

Fordítás 

Hüllőfajok
Mérgessiklófélék
Ausztrália endemikus hüllői
A sárgafoltos hamiskobra ( Hoplocephalus bungaroides ) a mérgessiklófélék családjába tartozó kígyófaj , amely Délkelet-Ausztráliában , a Sydneyi-medencében él . Megjelenése A sárgafoltos hamiskobra kis-közepes méretű kígyó , a felnőtt példányok többnyire nem nagyobbakcm-nél , bár találtak márcm-est is . Alapszínük fekete , amelyet keskeny gyűrűkbe rendeződő , szabálytalan , kis , sárga foltok díszítenek . Feje észrevehetően szélesebb a nyakánál , innen kapta helyi nevét is ( broad-headed snake , szélesfejű kígyó ) . Könnyen összetéveszthető a hasonló élőhelyen megtalálható szőnyegpiton fiatal példányaival , ám a hamiskobra harapása mérgező . Marása az emberre nem veszélyes . Előfordulása és élőhelye Csak Ausztrália Új-Dél-Wales államában , a Sydneyi-medencében fordul elő . Élőhelye függ a hőmérséklettől , a kígyó korától , nemétől és állapotától is . A hideg hónapokban mind a felnőtt , mind a fiatal hamiskobrák a homokkő sziklákon gyűlnek össze , amelyeket a nap gyorsan felmelegít és azok repedéseiben bújnak el . Tavasszal a hőmérséklet emelkedésével a felnőtt hímek és a nem vemhes nőstények a környező erdőkbe és bozótosokba rajzanak szét , ahol fák odvaiban keresnek búvóhelyet . A fiatal példányok és a vemhes nőstények a sziklás területeken maradnak , de az árnyékosabb , hűvösebb részeket keresik . Élőhelyük az utóbbi időben jelentősen lecsökkent az urbanizáció terjedése és az illegális kőbányászat miatt ; számuk a válogatás nélküli hüllőgyűjtés miatt is csökkenőben van . Életmódjuk A sárgafoltos hamiskobrák kis hüllőkkel és kisemlősökkel táplálkoznak . Fogságban havonta egy vagy két újszülött egérrel beérik . Egy bizonyított esetben egyéves koplalást is túléltek . A fiatal kígyók főleg bársonygekkókat ( Oedura lesueuri ) és kisebb szkinkeket zsákmányolnak . Az ivarérettek ezenkívül más gyíkokat , apróbb kígyókat , egereket esznek . A hím hamiskobrák öt , a nőstények pedig hatévesen érik el az ivarérettséget . Párzási időszaka ősztől tavaszig tart . A nőstények kétévente párzanak . A legtöbb mérgessiklótól eltérően a hamiskobrák elevenszülők . A nőstények január-áprilisban hozzák világrautódukat . Az újszülöttek elérhetik acm-es nagyságot is . Az életképes ivadékok mellett rendszeres a megtermékenyítetlen tojások és koraszülöttek világrahozatala . Természetvédelmi helyzete A sárgafoltos hamiskobrák valamikor közönségesnek számítottak Sydney környékén , mára azonban számuk úgy megritkult , hogy Új-Dél-Wales államban veszélyeztetett fajjá nyilvánították . A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján sebezhető státusszal szerepel . Források Wildlife of Sydney Fact File DEH Species Profiles - Hoplocephalus bungaroides - Broad-headed Snake Broad-headed snake ( Hoplocephalus bungaroides ) ARKive Fordítás Hüllőfajok Mérgessiklófélék Ausztrália endemikus hüllői