Szuperhold
Szuperholdnak , amikor a telihold fázisa az ellipszis alakú holdpálya Földhöz legközelebbi pontján következik be, ilyenkor lesz a Hold Földről látható látszólagos mérete a legnagyobb.

A kifejezést egy Richard Nolle nevű asztrológus találta ki 1979-ben. A csillagászatban nem használják, mert nincs csillagászati jelentősége a holdtölte és a földközelség egybeesésének. A fogalomnak több meghatározása is létezik. A timeanddate.com weboldal olyan definíciót ad meg, ami szerint szuperholdról akkor lehet szó, ha a Hold tömegközéppontja közelebb van a Föld tömegközéppontjához  km-nél. Csizmadia Szilárd csillagász arra hívja fel a figyelmet, hogy a pontatlan meghatározások nem alkalmasak a jelenség bekövetkeztének meghatáozására. Nem ismert olyan definíció, amely bármilyen szakmai szervezet konszenzusán alapulna.

A Hold földtávolban (apogeum) kb. 405 ezer km-re, míg földközelben (perigeum) 356 ezer km távol van a Földtől, emiatt a látszólagos mérete kb. 14%-kal, a fényessége pedig 30%-kal nő meg a legkisebb értékhez képest. Az átlagos holdtöltéhez képest a Hold nagysága látszólag kb. 7%-kal nő meg. Fényessége kb. 16%-kal erősebb. A jelenség valamivel erősebb az északi félteke téli hónapjaiban, mert a Föld a pályáján ilyenkor közelebb van a Naphoz, így a Holdat több napfény éri.

Évente változó, hogy hányszor fordul elő ez a jelenség. Volt olyan év, hogy ilyen egybeesés egyszer sem fordult elő, de olyan év is akadt, amikor többször is láthattunk ilyet. 2016-ban például 14 földtávoli és 13 földközeli holdállás van, de ezek közül mindössze csak egy alkalom, november 14. esik egybe a telihold időpontjával.

A földközeli és földtávoli holdállások négyéves ciklusban mindig ugyanarra, vagy majdnem ugyanarra a naptári napra esnek. Ennek az az oka, hogy 53 földközeli (vagy földtávoli) holdállás időtartama szinte hajszálra megegyezik 4 naptári év hosszával. (Földközeli, illetve földtávoli ciklus ideje: 27,55455 nap,
Egy átlagos Gergely-naptári év : 365,2425 nap, 27,55455 × 53 = 1460,3912 nap, 365,2425 × 4 = 1460,97 nap)

Hatása az árapályra

A Hold tömegének hatása a Föld vizeire és szárazföldjére nagyobb mértékben nyilvánul meg telehold vagy újhold idején, mivel ilyenkor a Hold-Föld-Nap egy vonalba esik és így a Hold és a Nap gravitációs ereje nagyobb hatást fejt ki. Ez azzal jár, hogy egyes tengeröblökben az árapály a megszokottnál magasabbra emelkedik, illetve mélyebbre húzódik vissza.

Tudományos kutatásokat folytattak a szárazföldön mérhető tektonikus elmozdulások vizsgálatára, de ebben nem volt kimutatható mértékű a szuperhold jelenség hatása.

Források
 Szuperhold-fogyatkozás lesz vasárnap - Index, 2015.09.27.
 Szuperhold márpedig nincs - Csillagászat.hu, 2012. május 6.
 Szuperhold 2016-földközeli telihold- Mosthallottam.hu, 2016 április 3.
 Supermoon: Closest Full Moon to Earth Since 1948 (2016-11-13)

Jegyzetek

Hold
Szuperholdnak , amikor a telihold fázisa az ellipszis alakú holdpálya Földhöz legközelebbi pontján következik be , ilyenkor lesz a Hold Földről látható látszólagos mérete a legnagyobb . A kifejezést egy Richard Nolle nevű asztrológus találta kiben . A csillagászatban nem használják , mert nincs csillagászati jelentősége a holdtölte és a földközelség egybeesésének . A fogalomnak több meghatározása is létezik . A timeanddate.com weboldal olyan definíciót ad meg , ami szerint szuperholdról akkor lehet szó , ha a Hold tömegközéppontja közelebb van a Föld tömegközéppontjához km-nél . Csizmadia Szilárd csillagász arra hívja fel a figyelmet , hogy a pontatlan meghatározások nem alkalmasak a jelenség bekövetkeztének meghatáozására . Nem ismert olyan definíció , amely bármilyen szakmai szervezet konszenzusán alapulna . A Hold földtávolban ( apogeum ) kb.ezer km-re , míg földközelben ( perigeum) ezer km távol van a Földtől , emiatt a látszólagos mérete kb.-kal , a fényessége pedig-kal nő meg a legkisebb értékhez képest . Az átlagos holdtöltéhez képest a Hold nagysága látszólag kb.-kal nő meg . Fényessége kb.-kal erősebb . A jelenség valamivel erősebb az északi félteke téli hónapjaiban , mert a Föld a pályáján ilyenkor közelebb van a Naphoz , így a Holdat több napfény éri . Évente változó , hogy hányszor fordul elő ez a jelenség . Volt olyan év , hogy ilyen egybeesés egyszer sem fordult elő , de olyan év is akadt , amikor többször is láthattunk ilyet.ban példáulföldtávoli ésföldközeli holdállás van , de ezek közül mindössze csak egy alkalom , november esik egybe a telihold időpontjával . A földközeli és földtávoli holdállások négyéves ciklusban mindig ugyanarra , vagy majdnem ugyanarra a naptári napra esnek . Ennek az az oka , hogyföldközeli ( vagy földtávoli ) holdállás időtartama szinte hajszálra megegyeziknaptári év hosszával . ( Földközeli , illetve földtávoli ciklus ideje:55455 nap , Egy átlagos Gergely-naptári év \:2425 nap,55455 ×=3912 nap,2425 ×=97 nap ) Hatása az árapályra A Hold tömegének hatása a Föld vizeire és szárazföldjére nagyobb mértékben nyilvánul meg telehold vagy újhold idején , mivel ilyenkor a Hold-Föld-Nap egy vonalba esik és így a Hold és a Nap gravitációs ereje nagyobb hatást fejt ki . Ez azzal jár , hogy egyes tengeröblökben az árapály a megszokottnál magasabbra emelkedik , illetve mélyebbre húzódik vissza . Tudományos kutatásokat folytattak a szárazföldön mérhető tektonikus elmozdulások vizsgálatára , de ebben nem volt kimutatható mértékű a szuperhold jelenség hatása . Források Szuperhold-fogyatkozás lesz vasárnap - Index,09.27. Szuperhold márpedig nincs - Csillagászat. hu , május Szuperholdföldközeli telihold- Mosthallottam.hu ,április Supermoon : Closest Full Moon to Earth Since( 2016-11-13 ) Jegyzetek Hold