Virág György
Virág György (Kolozsvár, 1944. március 26. –) közéleti vezető, közíró.

Életpályája

1946-ban, a Székely Színház alapításakor Marosvásárhelyre költöztek, lévén édesapja a színházban dolgozott.

Középiskoláját a hírneves Bolyai Farkas Líceumban végezte, Marosvásárhelyen, egyetemi tanulmányait a temesvári Műszaki Egyetem erősáramú villamos mérnöki szakán teljesítette.

1968-ban a marosvásárhelyi Vasas Kisipari Szövetkezet gyakornoka, később (1974–1978 között) Király Károly munkatársa, mint a Maros Megyei Kisipari Szövetkezetek Szövetségének termelési osztályvezetője.

1990. március 20-án a magyarellenes pogrom idején megválasztották a Maros Megyei Kisipari Szövetkezetek Szövetsége elnökének. Három nappal később pedig egy kormánybizottság javaslatára a Nemzeti Egység Ideiglenes Tanácsa Maros megyei elnökének nevezték ki. Egy hónap múlva, április 23-án pedig megválasztották országos kisipari  tiszteletbeli alelnöknek, akinek a nemzeti  kisebbségi ügyekért kell felelnie.

1992-ben a Maros Megyei Tanács tagjává választották, majd az 1993-ban megalakuló Megyei Tanács alelnöke lett. Két kormányzati mandátumban alelnök, utána pedig elnökké választották, 2000. július 6-án. Ezt a tisztséget 2004-ben való nyugdíjba vonulásáig vállalta.

1995–2001 között a Romániai Magyar Demokrata Szövetségben a Szövetségi Képviselők Tanácsának egyik titkára, az Országos Önkormányzati Tanács tagja volt.
 
Nyugdíjba vonulása után a Deus Providebit Tanulmányi Ház igazgatója volt, 2009-ig.

2001 októberében a Bernády György-emlékplakettel ismerték el közéleti tevékenységét.

2004-ben Marosvásárhely díszpolgára, cím, melyet 2009-ben, egy magyargyűlölő személy kitüntetése miatt visszaadott.
 
2005 januárjában a Magyar Köztársaság Lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozták neki.

2010-ben, Magyarországra évekkel előbb áttelepült fia és menye hívására, feleségével együtt Budapestre költöztek, hogy az unokák nevelésében segítsenek  fiataljaiknak.

Írásai 
A Marosvásárhelyi Népújság napilapban a kilencvenes évektől kezdődően rendszeresen közölt. Jelentkezett gyermekszínészi emlékeivel az egykori Székely Színház megalapításának ötvenedik évfordulóján (1996), sorozatban közölte a labdarúgó-világbajnokságok történetét is, összehasonlítva egyúttal a magyar és a román válogatottak szereplését a döntő tornákon (1994).

Kötelességének érzi, hogy közéleti szereplése során szerzett tapasztalatait szélesebb körben ismertesse, ezért a Népújság hasábjain sorozatokban számolt be külföldi, szolgálati útjain szerzett élményeiről, társadalmi jelenségektől a közigazgatás megszervezéséig számos témában jelentek meg írásai.

Nyugdíjba vonulása után, a Népújság felkérésére, rendszeresen közölt cikkeket, ezek többnyire megemlékezések vagy véleményként megfogalmazott viszonyulások az éppen időszerű kérdésekben.

Napló címmel megjelent írása a csíkszeredai Pro Print Kiadónál 2011 márciusában jelent meg. A könyv azoknak a jegyzeteknek nyomtatott változata, amelyet kézzel írt naplójában rögzített 1988. december elseje és 2004. június vége között, amikor nyugdíjba vonult. A Napló  kézírásos változatát lefényképezte, és a kolozsvári székhelyű Jakabffy Elemér Alapítványnál letétbe helyezte.

Források 
 Romániai magyar ki kicsoda? A Romániai Magyar Demokrata Szövetség és a Scripta Kiadó közös kiadványa, 1997
 Napló. Virág György. Pro Print Kiadó, 2011

1944-ben született személyek
Élő személyek
Magyar közírók
Romániából Magyarországra áttelepült magyarok
Kolozsváriak
Marosvásárhelyiek
Virág György ( Kolozsvár , március – ) közéleti vezető , közíró . Életpályája 1946-ban , a Székely Színház alapításakor Marosvásárhelyre költöztek , lévén édesapja a színházban dolgozott . Középiskoláját a hírneves Bolyai Farkas Líceumban végezte , Marosvásárhelyen , egyetemi tanulmányait a temesvári Műszaki Egyetem erősáramú villamos mérnöki szakán teljesítette . 1968-ban a marosvásárhelyi Vasas Kisipari Szövetkezet gyakornoka , később1978 között ) Király Károly munkatársa , mint a Maros Megyei Kisipari Szövetkezetek Szövetségének termelési osztályvezetője . 1990. márciusán a magyarellenes pogrom idején megválasztották a Maros Megyei Kisipari Szövetkezetek Szövetsége elnökének . Három nappal később pedig egy kormánybizottság javaslatára a Nemzeti Egység Ideiglenes Tanácsa Maros megyei elnökének nevezték ki . Egy hónap múlva , áprilisán pedig megválasztották országos kisipari tiszteletbeli alelnöknek , akinek a nemzeti kisebbségi ügyekért kell felelnie . 1992-ben a Maros Megyei Tanács tagjává választották , majd azban megalakuló Megyei Tanács alelnöke lett . Két kormányzati mandátumban alelnök , utána pedig elnökké választották , júliusán . Ezt a tisztségetben való nyugdíjba vonulásáig vállalta . 1995–2001 között a Romániai Magyar Demokrata Szövetségben a Szövetségi Képviselők Tanácsának egyik titkára , az Országos Önkormányzati Tanács tagja volt . Nyugdíjba vonulása után a Deus Providebit Tanulmányi Ház igazgatója volt,ig . 2001 októberében a Bernády György-emlékplakettel ismerték el közéleti tevékenységét . 2004-ben Marosvásárhely díszpolgára , cím , melyetben , egy magyargyűlölő személy kitüntetése miatt visszaadott . 2005 januárjában a Magyar Köztársaság Lovagkeresztje ( polgári tagozat ) kitüntetést adományozták neki . 2010-ben , Magyarországra évekkel előbb áttelepült fia és menye hívására , feleségével együtt Budapestre költöztek , hogy az unokák nevelésében segítsenek fiataljaiknak . Írásai A Marosvásárhelyi Népújság napilapban a kilencvenes évektől kezdődően rendszeresen közölt . Jelentkezett gyermekszínészi emlékeivel az egykori Székely Színház megalapításának ötvenedik évfordulóján sorozatban közölte a labdarúgó-világbajnokságok történetét is , összehasonlítva egyúttal a magyar és a román válogatottak szereplését a döntő tornákon Kötelességének érzi , hogy közéleti szereplése során szerzett tapasztalatait szélesebb körben ismertesse , ezért a Népújság hasábjain sorozatokban számolt be külföldi , szolgálati útjain szerzett élményeiről , társadalmi jelenségektől a közigazgatás megszervezéséig számos témában jelentek meg írásai . Nyugdíjba vonulása után , a Népújság felkérésére , rendszeresen közölt cikkeket , ezek többnyire megemlékezések vagy véleményként megfogalmazott viszonyulások az éppen időszerű kérdésekben . Napló címmel megjelent írása a csíkszeredai Pro Print Kiadónálmárciusában jelent meg . A könyv azoknak a jegyzeteknek nyomtatott változata , amelyet kézzel írt naplójában rögzített december elseje és június vége között , amikor nyugdíjba vonult . A Napló kézírásos változatát lefényképezte , és a kolozsvári székhelyű Jakabffy Elemér Alapítványnál letétbe helyezte . Források Romániai magyar ki kicsoda ? A Romániai Magyar Demokrata Szövetség és a Scripta Kiadó közös kiadványa , Napló . Virág György . Pro Print Kiadó , 1944-ben született személyek Élő személyek Magyar közírók Romániából Magyarországra áttelepült magyarok Kolozsváriak Marosvásárhelyiek