Lipták Gábor
Lipták Gábor (Budapest, 1912. június 30. – Balatonfüred, 1985. május 30.) író, újságíró, kultúrtörténész.

Élete 

Lipták Pál és Gábriel Emma (1879–1946) fia. Budapesten járt középiskolába, majd a Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen végzett A háború előtt kenderrel és lennel kereskedett. 1944-ben Balatonfüredre költözött, itt kezdte gyűjteni a helytörténeti emlékeket, amik részben levéltári kiadványokban, részben ifjúsági könyvekben jegyzett le. 1947-től betegeskedett. Az 1950-es évek elejétől publikált a Pesti Naplóban, a Magyar Nemzetben és a Népszavában. 1957-től a Veszprémi Szemle szerkesztője volt. Számos néprajzi tárgyat gyűjtött; házát az utolsó irodalmi szalonként emlegetik.

Házastársa Dobner Piroska (1913–1988) volt, akit 1934. június 19-én Budapesten, a Józsefvárosban vett nőül.

A Lipták-ház

A ház építője és első tulajdonosa Gyapai Nándor, a vitorlásklub gondnoka, Lipták Gábor feleségének nagyapja volt. 1946-tól folyamatosan látogatták különböző művészek, többek közt Szabó Lőrinc, Németh László, Illyés Gyula, Borsos Miklós, Amerigo Tot, Örkény István, Egry József, Tamási Áron, Bernáth Aurél és mások. Bejegyzéseiket a vendégkönyvekben mai napig meg lehet tekinteni. Az ellátás egyszerű volt: köménymagos leves, amibe ha jött valaki egy új pohár vizet töltöttek, lángos, valamint a saját termelésű bor. Megfordult a házban a Nobel-díjas Salvatore Quasimodo magyarországi látogatásakor, ő ültette a második fát Rabindranath Tagore sétányán. Egy ízben a PEN-Club teljes magyar tagozata is leköltözött egy napra. Itt írta Örkény István a Tótékat, Szabó Lőrinc pedig a házigazdának diktálta le a 'Huszonhatodik év' című versciklus tisztázatát, kéziratait ma a Petőfi Irodalmi Múzeumban őrzik. Lipták Gábor végrendeletében meghagyta, hogy a ház a Művészeti Alap kezelésében és a Magyar Állam tulajdonában legyen. Az 1990-es rendszerváltás sokáig késleltette a végrehajtást. 1998-ban Rácz Péter újította fel az épületet, ami ma a Magyar Fordítóház

Művei
 Veszprém megye a szabadságküzdelmekben, 1957
 Veszprém (Zákonyi Ferenccel), tankönyv
 Jókai Balatonfüreden, tankönyv, 1960, (átdolgozva: 1967, Veszprém)
 Rabindranath Tagore (Somogyi Mariannával), Veszprém, 1961
 Aranyhíd mesék, mondák, történetek, 1961
 Regélő Dunántúl, mondák, 1964
 Zirc és Csesznek, útikalauz, 1964
 Délibáb, regék, 1966
 Tapolca (Kessler Hugóval), útikalauz, 1967
 Hínártündérek, mesék, 1968
 Sárkányfészek, regék, 1969
 Vallomások a Balatonról, útirajzok, 1969
 A Duna-Tisza regéi, 1971
 Amiről a kövek beszélnek, regék, mondák, 1972
 Amiről a vizek beszélnek, regék, mondák, 1975
 Ezüsthíd mesék, mondák, 1977
 Hogyan gondozzuk gyémántjainkat?, útijegyzetek, 1979
 A sümegi fazekas, elbeszélések, 1981
 Nyitott Kapu, visszaemlékezések, 1982
 A soproni ötvös, elbeszélések, 1984
 A hajómalom kísértete, ifjúsági elbeszélések, 1985
 A miskolci kalmár,  ifjúsági elbeszélés, 1989

Jegyzetek

Források

A Ház és Gazdája: 100 éve született Lipták Gábor szerk. Praznovszky Mihály Balatofüredi Városi Könyvtár, 2013 ill. 
Nyitott Kapu Lipták Gábor, Magvető Budapest, 1982 ill. 
Kortárs Magyar írók 1945-1997 szerk. F. Almási Éva Enciklopédia: Budapest, 2000  
Magyar Fordítóház honlapja

További információk
Egyedül neked jutott eszedbe: Féja Géza és Lipták Gábor barátsága Féja Endre, 2000 In: Új Horizont 28/1. szám
Háza élt: Lipták Gábor emlékezete: Vajda T. Mária, In: Új Balaton 2002 jún.
Illyés Gyula Lipták Gábor és Zákonyi Ferenc Balatonfüredről In: Somogy, 1997 25. évf./3.
Kalauz az aranyhídra: Olvasónapló Lipták Gábor könyvéhez/Németh István Péter Balatonfüred városáért közalapítvány, 2007 
Lipták Gábor válogatott bibliográfia/Tóth Bencze Tamás, Balatonfüred Városi Könyvtár, 2013 
Lipták Gábor dedikált könyvei Karika Erzsébet In: Füredi História 2005 júl. 5./2
Üzenetek odaátról Lipták Gábor és Thiery Árpád Kellei György In:Füredi História 2014 márc.

Magyar újságírók
Magyar írók
Magyar művelődéstörténészek
1912-ben született személyek
1985-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Balatonfürediek
Lipták Gábor ( Budapest , június – Balatonfüred , május ) író , újságíró , kultúrtörténész . Élete Lipták Pál és Gábriel Emma1946 ) fia . Budapesten járt középiskolába , majd a Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen végzett A háború előtt kenderrel és lennel kereskedett.ben Balatonfüredre költözött , itt kezdte gyűjteni a helytörténeti emlékeket , amik részben levéltári kiadványokban , részben ifjúsági könyvekben jegyzett le.től betegeskedett . Azes évek elejétől publikált a Pesti Naplóban , a Magyar Nemzetben és a Népszavában.től a Veszprémi Szemle szerkesztője volt . Számos néprajzi tárgyat gyűjtött ; házát az utolsó irodalmi szalonként emlegetik . Házastársa Dobner Piroska1988 ) volt , akit júniusén Budapesten , a Józsefvárosban vett nőül . A Lipták-ház A ház építője és első tulajdonosa Gyapai Nándor , a vitorlásklub gondnoka , Lipták Gábor feleségének nagyapja volt.tól folyamatosan látogatták különböző művészek , többek közt Szabó Lőrinc , Németh László , Illyés Gyula, Borsos Miklós , Amerigo Tot , Örkény István , Egry József , Tamási Áron , Bernáth Aurél és mások . Bejegyzéseiket a vendégkönyvekben mai napig meg lehet tekinteni . Az ellátás egyszerű volt : köménymagos leves , amibe ha jött valaki egy új pohár vizet töltöttek , lángos , valamint a saját termelésű bor . Megfordult a házban a Nobel-díjas Salvatore Quasimodo magyarországi látogatásakor , ő ültette a második fát Rabindranath Tagore sétányán . Egy ízben a PEN-Club teljes magyar tagozata is leköltözött egy napra . Itt írta Örkény István a Tótékat , Szabó Lőrinc pedig a házigazdának diktálta le a 'Huszonhatodik év' című versciklus tisztázatát , kéziratait ma a Petőfi Irodalmi Múzeumban őrzik . Lipták Gábor végrendeletében meghagyta , hogy a ház a Művészeti Alap kezelésében és a Magyar Állam tulajdonában legyen . Azes rendszerváltás sokáig késleltette a végrehajtást.ban Rácz Péter újította fel az épületet , ami ma a Magyar Fordítóház Művei Veszprém megye a szabadságküzdelmekben , Veszprém ( Zákonyi Ferenccel ) , tankönyv Jókai Balatonfüreden , tankönyv , ( átdolgozva : Veszprém ) Rabindranath Tagore ( Somogyi Mariannával ) , Veszprém , Aranyhíd mesék , mondák , történetek , Regélő Dunántúl , mondák , Zirc és Csesznek , útikalauz , Délibáb , regék , Tapolca ( Kessler Hugóval ) , útikalauz , Hínártündérek , mesék , Sárkányfészek , regék , Vallomások a Balatonról , útirajzok , A Duna-Tisza regéi , Amiről a kövek beszélnek , regék , mondák , Amiről a vizek beszélnek , regék , mondák , Ezüsthíd mesék , mondák , Hogyan gondozzuk gyémántjainkat ? , útijegyzetek , A sümegi fazekas , elbeszélések , Nyitott Kapu , visszaemlékezések , A soproni ötvös , elbeszélések , A hajómalom kísértete , ifjúsági elbeszélések , A miskolci kalmár , ifjúsági elbeszélés , Jegyzetek Források A Ház és Gazdája: éve született Lipták Gábor szerk . Praznovszky Mihály Balatofüredi Városi Könyvtár,ill . Nyitott Kapu Lipták Gábor , Magvető Budapest,ill . Kortárs Magyar írókszerk . F. Almási Éva Enciklopédia: Budapest , Magyar Fordítóház honlapja További információk Egyedül neked jutott eszedbe : Féja Géza és Lipták Gábor barátsága Féja Endre,In : Új Horizont1. szám Háza élt : Lipták Gábor emlékezete : Vajda T. Mária , In : Új Balatonjún . Illyés Gyula Lipták Gábor és Zákonyi Ferenc Balatonfüredről In : Somogy,25. évf./3. Kalauz az aranyhídra : Olvasónapló Lipták Gábor könyvéhez/Németh István Péter Balatonfüred városáért közalapítvány , Lipták Gábor válogatott bibliográfia/Tóth Bencze Tamás, Balatonfüred Városi Könyvtár , Lipták Gábor dedikált könyvei Karika Erzsébet In : Füredi Históriajúl . /2 Üzenetek odaátról Lipták Gábor és Thiery Árpád Kellei György In : Füredi Históriamárc . Magyar újságírók Magyar írók Magyar művelődéstörténészek 1912-ben született személyek 1985-ben elhunyt személyek Budapesten született személyek Balatonfürediek