Kaštel Novi
Kaštel Novi () Kaštela városrésze, egykor a hét településből álló Kaštela község egyik, települése Horvátországban Split-Dalmácia megyében.

Fekvése
Splittől légvonalban 9, közúton 20 km-re nyugatra, Trogirtól 8 km-re északkeletre, Dalmácia középső részén, a Kaštelai-öbölben, Trogir és Split városa között fekszik. Fő forgalmi ütőere a ma Franjo Tuđman egykori horvát elnök nevét viselő régi kaštelai főút, mely tulajdonképpen a Marmont marsall idejében épített spliti főút egy szakasza.

Története
Határában a római korban jött létre az első település, amikor a Kaštelai mező nyugati részén a mai Bijaći területén 42-ben Claudius római császár megalapította Siculit, és itt telepítette le a VII. és IX. legio veteránjait. A Római Birodalom bukása után 476-ban ez a terület a Bizánci Birodalom fennhatósága alá került. A 7. század elején a betörő avarok és szlávok elfoglalták Salona városát, a római lakosság hajókon a közeli nagyobb városokba menekült. Az elpusztított területen a század folyamán a horvátok ősei települtek le. Ők alapították meg a városrész területén a középkori Baba, Veliki i Mali Bijać településeket. Bijaći a 9. században horvát fejedelmi birtok volt, ahonnan Trpimir fejedelem 852. március 4-én oklevelet is keltezett, melyben először említi a horvátok nevét. Később ez a nap lett Kaštela város napja. II. András magyar király egy 1207-ben kiadott oklevele szerint Bijaći királyi birtok volt, mely egészen a tengerig lenyúlott és magában foglalta az egész Pomorjét. Később a királyi birtok az adományozások folytán felosztódott. A török veszély közeledtére a trogiri és spliti nemesek Kaštela területén jelentős védelmi építkezésbe kezdtek. Az első vár az innen keletre fekvő Stari Kaštel területén 1476-ban épült fel Koriolan Ćipiko trogiri nemes, gályaparancsnok költségén. Példáját számos helyi nemes követte.  Kaštel Novit unokaöccse Pavao Antun Ćipiko építtette birtokai és jobbágyai védelmére csaknem negyven évvel később 1512-ben, ezért kapta a Kaštel Novi azaz új vár nevet. A vár körül erődített települést épített és ide telepítette le a török elől elmenekült kozjakiakat. A török veszély megszűnése után a település a falakon kívül is terjeszkedett. Északi oldalára, ahol a felvonóhíd is volt épült meg a település főtere a Brce. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. A francia uralom idejére esik a Trogirt Kaštelán keresztül Split városával összekötő főút építése. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A város első iskoláját 1819-ben nyitották meg. A városnak 1857-ben 937, 1910-ben 1143 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett. Fejlődött az ipar és a mezőgazdaság, mely sok betelepülőt vonzott. 1986-ban megalakult Kaštela község, majd a független horvát állam létrejötte után Kaštela városi rangot kapott és Kaštel Novi önálló településből a város része lett. Lakossága 2011-ben 6411 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei
1512-ben a trogiri nemes, Pavao Antun Cippico engedélyt kapott a velencei hatóságoktól, hogy a török támadások elleni védelem érdekében tornyot és megerősített települést építsenek. A tornyot a tengerben építették, melyet híd köti össze a szárazfölddel. A torony földszintből és három emeletből áll. A déli homlokzat második emeletén fennmaradtak a torony építésének idején épített konzolok és az erkély két ajtaja. A déli homlokzat reprezentatív volt, mert közvetlenül nem volt kitéve támadásoknak, míg az északi homlokzat inkább védelmi jellegű. Itt a második emeleten fennmaradtak a 16. század végén épült erkélykonzol maradványai. Az északi homlokzat ajtaja felett az Ćipiko család címere látható két oldalán oroszlánok faragott domborműveivel.
A városrész főterén fennmaradt az 1775-ben épített városi loggia a toronyórával és benne a haranggal. 
Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomát a 13. századi Sv. Petra od Klobučca kolostor templomának alapjain építették. Elődje a bencés kolostor volt a település legősibb épülete. Később többször átépítették. A templomnak gazdag kincstára van, melyben ezüst liturgikus tárgyak és miseruhák láthatók. Mellékbejáratán egy 1566-ból származó horvát nyelvű bevésett felirat látható.
A žestinji Szent György-templom a Trečanica-hegy lábánál fekvő 12. századi Miran település középkori plébániatemploma volt, melyet később Žestinjnek neveztek. Egyhajós épület, négyszögletes apszissal. A templom lehetséges román kori keltezését az áthidaló jelzi, az épület és homlokzatának megjelenése azonban az idők folyamán jelentősen megváltozott. A templom körül a késő középkor és a kora újkor (14-16. század) temetője található.
Bijaći (Biachi) a kaštelai mező nyugati részén fekvő ókori település volt, melyet az 1. században Claudius római császár alapított a siculi katonai táborban állomásozó VII. és IX. legio veteránjainak részére. A 9. században horvát fejedelmi birtok volt, ahonnan Trpimir fejedelem oklevelet is keltezett. A 205 méter magas Vela Bijaća dombon 1475-ben Szent Onofria tiszteletére templomot építettek. 1378-ban a velencei-genovai háború idején őrtorony állt itt. A régészeti feltárás során egy a 10. és 16. század között lakott település maradványai és temetője került elő. Többször pusztították hadak, de lakossága mindig visszatért. A török pusztította el végleg a 16. században, elmenekült lakossága Kaštel Štafileot népesítette be. 
Szent Rókus tiszteletére szentelt temploma a városrész északkeleti részén található. 1586-ban építették egy korábbi, gótikus templom alapjain.
A Kozjak-hegység déli lejtőjén a Kaštelai mező területén szőlő- és olajfaültetvények között található a kis Gospe od Špiljana, vagy más néven Stomorije templom. A templomot 1189-ben építették, valószínűleg az egykori Kozjak falu alapításával egyidejűleg. A templom az apszisában látható ókeresztény, két delfint és keresztet ábrázoló domborművéről nevezetes. A templomot évszázados fák övezik, ahol bibliai kertet alakítottak ki száztíz olyan növénnyel, melyeket a Biblia is említ.
Itt nemesítették ki több száz éve a kaštelai Crljenak szőlőfajtát, mely a világon Zinfandelként ismert. A Kaliforniában széles körben elterjedt szőlő eredetére 2001-ben találtak rá itt Kaštel Novin Ivica Radunić szőlőjében, ahol 22 tő maradt meg belőle és genetikailag teljesen azonosnak bizonyult a világon ismert Zinfandellel. A Crljenakból készítették reneszánsz horvát költők kedvenc borát, amelyet aztán ők több ízben is megénekeltek. A Crljenak valószínűleg először Bécsbe jutott el, ahol a monarchiabeli szőlőfajtákat mind begyűjtötték, és onnan kerülhetett ki Amerikába. A Szűz Mária tiszteletére szentelt kis templom közelében Stomoriján emlékmű emlékeztet a Zinfandel itteni eredetére.

Jegyzetek

További információk
Kaštela község hivatalos oldala 
Kaštela turisztikai irodájának honlapja 
A város információs portálja 
  Ivan Šuta-Tonko Bartulović: Gradine Kaštela i okolice-katalog izložbe 
Kaštela – turistainformációk 
Kaštel Novi – képes ismertető

Fordítás 

Split-Dalmácia megye települései
Kaštel Novi ( ) Kaštela városrésze , egykor a hét településből álló Kaštela község egyik , települése Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re nyugatra , Trogirtólkm-re északkeletre , Dalmácia középső részén , a Kaštelai-öbölben , Trogir és Split városa között fekszik . Fő forgalmi ütőere a ma Franjo Tuđman egykori horvát elnök nevét viselő régi kaštelai főút , mely tulajdonképpen a Marmont marsall idejében épített spliti főút egy szakasza . Története Határában a római korban jött létre az első település , amikor a Kaštelai mező nyugati részén a mai Bijaći területénben Claudius római császár megalapította Siculit , és itt telepítette le a VII. és IX. legio veteránjait . A Római Birodalom bukása utánban ez a terület a Bizánci Birodalom fennhatósága alá került . A század elején a betörő avarok és szlávok elfoglalták Salona városát , a római lakosság hajókon a közeli nagyobb városokba menekült . Az elpusztított területen a század folyamán a horvátok ősei települtek le . Ők alapították meg a városrész területén a középkori Baba , Veliki i Mali Bijać településeket . Bijaći a században horvát fejedelmi birtok volt , ahonnan Trpimir fejedelem márciusén oklevelet is keltezett , melyben először említi a horvátok nevét . Később ez a nap lett Kaštela város napja . II. András magyar király egyben kiadott oklevele szerint Bijaći királyi birtok volt , mely egészen a tengerig lenyúlott és magában foglalta az egész Pomorjét . Később a királyi birtok az adományozások folytán felosztódott . A török veszély közeledtére a trogiri és spliti nemesek Kaštela területén jelentős védelmi építkezésbe kezdtek . Az első vár az innen keletre fekvő Stari Kaštel területénban épült fel Koriolan Ćipiko trogiri nemes , gályaparancsnok költségén . Példáját számos helyi nemes követte . Kaštel Novit unokaöccse Pavao Antun Ćipiko építtette birtokai és jobbágyai védelmére csaknem negyven évvel későbbben , ezért kapta a Kaštel Novi azaz új vár nevet . A vár körül erődített települést épített és ide telepítette le a török elől elmenekült kozjakiakat . A török veszély megszűnése után a település a falakon kívül is terjeszkedett . Északi oldalára , ahol a felvonóhíd is volt épült meg a település főtere a Brce.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . A francia uralom idejére esik a Trogirt Kaštelán keresztül Split városával összekötő főút építése . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A város első iskolájátben nyitották meg . A városnakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett . Fejlődött az ipar és a mezőgazdaság , mely sok betelepülőt vonzott.ban megalakult Kaštela község , majd a független horvát állam létrejötte után Kaštela városi rangot kapott és Kaštel Novi önálló településből a város része lett . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei 1512-ben a trogiri nemes , Pavao Antun Cippico engedélyt kapott a velencei hatóságoktól , hogy a török támadások elleni védelem érdekében tornyot és megerősített települést építsenek . A tornyot a tengerben építették , melyet híd köti össze a szárazfölddel . A torony földszintből és három emeletből áll . A déli homlokzat második emeletén fennmaradtak a torony építésének idején épített konzolok és az erkély két ajtaja . A déli homlokzat reprezentatív volt , mert közvetlenül nem volt kitéve támadásoknak , míg az északi homlokzat inkább védelmi jellegű . Itt a második emeleten fennmaradtak a század végén épült erkélykonzol maradványai . Az északi homlokzat ajtaja felett az Ćipiko család címere látható két oldalán oroszlánok faragott domborműveivel . A városrész főterén fennmaradt azben épített városi loggia a toronyórával és benne a haranggal . Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomát a századi Sv . Petra od Klobučca kolostor templomának alapjain építették . Elődje a bencés kolostor volt a település legősibb épülete . Később többször átépítették . A templomnak gazdag kincstára van , melyben ezüst liturgikus tárgyak és miseruhák láthatók . Mellékbejáratán egyból származó horvát nyelvű bevésett felirat látható . A žestinji Szent György-templom a Trečanica-hegy lábánál fekvő századi Miran település középkori plébániatemploma volt , melyet később Žestinjnek neveztek . Egyhajós épület , négyszögletes apszissal . A templom lehetséges román kori keltezését az áthidaló jelzi , az épület és homlokzatának megjelenése azonban az idők folyamán jelentősen megváltozott . A templom körül a késő középkor és a kora újkor század ) temetője található . Bijaći ( Biachi ) a kaštelai mező nyugati részén fekvő ókori település volt , melyet az században Claudius római császár alapított a siculi katonai táborban állomásozó VII. és IX. legio veteránjainak részére . A században horvát fejedelmi birtok volt , ahonnan Trpimir fejedelem oklevelet is keltezett . Améter magas Vela Bijaća dombonben Szent Onofria tiszteletére templomot építettek. ban a velencei-genovai háború idején őrtorony állt itt . A régészeti feltárás során egy a és század között lakott település maradványai és temetője került elő . Többször pusztították hadak , de lakossága mindig visszatért . A török pusztította el végleg a században , elmenekült lakossága Kaštel Štafileot népesítette be . Szent Rókus tiszteletére szentelt temploma a városrész északkeleti részén található.ban építették egy korábbi , gótikus templom alapjain . A Kozjak-hegység déli lejtőjén a Kaštelai mező területén szőlő- és olajfaültetvények között található a kis Gospe od Špiljana , vagy más néven Stomorije templom . A templomotben építették , valószínűleg az egykori Kozjak falu alapításával egyidejűleg . A templom az apszisában látható ókeresztény , két delfint és keresztet ábrázoló domborművéről nevezetes . A templomot évszázados fák övezik , ahol bibliai kertet alakítottak ki száztíz olyan növénnyel , melyeket a Biblia is említ . Itt nemesítették ki több száz éve a kaštelai Crljenak szőlőfajtát , mely a világon Zinfandelként ismert . A Kaliforniában széles körben elterjedt szőlő eredetéreben találtak rá itt Kaštel Novin Ivica Radunić szőlőjében , aholtő maradt meg belőle és genetikailag teljesen azonosnak bizonyult a világon ismert Zinfandellel . A Crljenakból készítették reneszánsz horvát költők kedvenc borát , amelyet aztán ők több ízben is megénekeltek . A Crljenak valószínűleg először Bécsbe jutott el , ahol a monarchiabeli szőlőfajtákat mind begyűjtötték , és onnan kerülhetett ki Amerikába . A Szűz Mária tiszteletére szentelt kis templom közelében Stomoriján emlékmű emlékeztet a Zinfandel itteni eredetére . Jegyzetek További információk Kaštela község hivatalos oldala Kaštela turisztikai irodájának honlapja A város információs portálja Ivan Šuta-Tonko Bartulović : Gradine Kaštela i okolice-katalog izložbe Kaštela – turistainformációk Kaštel Novi – képes ismertető Fordítás Split-Dalmácia megye települései