Anyácsapuszta
Anyácsapuszta településrész Pest vármegye legnyugatibb része közelében, Tök külterületén, a település központjától mintegy 3-4 kilométerre északnyugatra, majdnem közvetlenül Pest és Komárom-Esztergom vármegye határvonala mentén. A legközelebbi lakott hely, a valamivel több mint 2 kilométerre fekvő Somodorpuszta már a Komárom-Esztergom vármegyei Szomor községhez tartozik. A településrész kiépített úton csak Szomor (illetve Somodorpuszta) irányából közelíthető meg, az 1105-ös útról letérve; Tök és Zsámbék irányából csak nehezen járható földutakon érhető el. Korábban érintette a Volánbusz 786-os számú buszjárata.

Fekvése 
Anyácsapuszta a közvetlen környék egyik legmagasabban fekvő lakott településrésze, mely a Zsámbéki-medence északnyugati vízválasztóján, a Nyakas-hegy tömbjén túl helyezkedik el: a hegyvonulat gerincvonalától kelet és dél felé fakadó vizek még a medence legfontosabb vízfolyásának számító Békás-patakot táplálják, viszont a közelben, Anyácsapusztától délnyugatra eredő Bajna-Epöli-vízfolyás és a pár száz méterrel északabbra fakadó Vörös-hegyi-patak már észak-északnyugat felé, a Gerecse völgyei irányába kanyarog.

Anyácsapuszta házaitól mintegy 1 kilométerre nyugat-délnyugati irányban található a közel két hektáros vízterületű, nagyobbrészt már zsámbéki területen fekvő Anyácsai-tó, mely a Bajna-Epöli-vízfolyás duzzasztásával jött létre az 1960-as években, és jelenleg a környék egyik kedvelt horgászvize, a Garancsi-tó mellett.

Története 
A környék már a római korban is lakott volt, Tök más településrészeihez hasonlóan Anyácsa területéről is kerültek elő római eredetű leletek, településnyomok.

Egy 1778-ból származó térkép Praedium Anyacs néven említ települést ezen a helyen, az ugyanott feltüntetett dűlőnevek egyike Puszta Anyácsa. Egy 1845-ös, vegyesen latin és német nyelvű összeírásban Angatsa praedium néven nyer említést; egy két évvel későbbi hasonló okirat Anyácsa praediumként szerepelteti. Pesty Frigyes 1864-ből származó helységnévtárában említi az Anyácsa pusztán lévő szántóföldet és az ottani, cser és tölgy állományú uradalmi erdőt.

A környék szántóföldjein a 19. században a háromnyomásos gazdálkodás volt a jellemző; a fő terménynek számító búza mellett zabot, kukoricát, burgonyát, káposztát és kendert termesztettek, továbbá kisebb mértékben szőlő-, gyümölcs- és zöldségtermesztés is folyt.

Anyácsapuszta a 19. században a Darányi család birtokrészét képezte, Darányi Ignácnak udvarháza állt itt, amelynek ma már csak romjai vannak meg. 1940-ben Darányi Kálmán birtoka volt a falurész 1203 holdnyi területe, a többi része zsámbéki és szomori községi birtok volt, bár közigazgatásilag az egész terület Tökhöz tartozott. Anyácsapusztának ekkor 132 lakosa volt, akik közül 88 római katolikus és 44 református vallásban élt; rajtuk kívül a közeli vízimalomnál lakott még egy 11 tagú református molnárcsalád. [Figyelemre méltó a lakosok vallási hovatartozásának aránya, összevetve azzal, hogy Tök község lakossága ugyanekkor közel 100%-ban református vallású volt.]

A második világháború nem kerülte el a környéket, 1944 karácsonyától 1945 március végéig folytak a térségben hadműveletek, köztük német ellentámadási-felmentési kísérletek is, továbbá az 1945-ös budai kitörési kísérlet elsődleges irányát is e vidékben (egészen pontosan a Szomor, Somodorpuszta és Máriahalom közötti területben) jelölték meg; a kitörést túlélő, mindössze néhány száz magyar és német katona szinte kivétel nélkül ezen a környéken tudott túljutni a szovjet egységek vonalain, és elérni a szomszédos Szomor körzetében a felmentő egységek vonalait. Az Anyácsapuszta körüli hegyeken a lövészárok-rendszer maradványai még ma is felfedezhetők.

Turizmus 
A településrész turisztikailag viszonylag kevéssé frekventált területen fekszik, elsősorban inkább teljesítménytúrák és a budavári kitörés emlékére szervezett, szomori végponttal lebonyolított Kitörés emléktúrák vezetnek erre. A közeli Anyácsai-tó miatt a horgászturizmus is érinti a környéket, illetve a 2000-es évek eleje óta aktív lósportélet révén a lovasturizmus is számottevő. 2015-ben Anyácsapusztán újjáépült a lovarda, mely Kemenes Lovasmajor néven működik, itt található az Anyácsapuszta Lovas Sportegyesület székhelye is, 2073 Tök, Anyácsapuszta 0185/2 hrsz. alatt. A lovardában a díjugratás és a díjlovaglás mellett a military szakág kedvelői is megtalálják edzés lehetőségüket.

Képgaléria

Források 

Tök
Zsámbéki-medence
Anyácsapuszta településrész Pest vármegye legnyugatibb része közelében , Tök külterületén , a település központjától mintegykilométerre északnyugatra , majdnem közvetlenül Pest és Komárom-Esztergom vármegye határvonala mentén . A legközelebbi lakott hely , a valamivel több mintkilométerre fekvő Somodorpuszta már a Komárom-Esztergom vármegyei Szomor községhez tartozik . A településrész kiépített úton csak Szomor ( illetve Somodorpuszta ) irányából közelíthető meg , azös útról letérve ; Tök és Zsámbék irányából csak nehezen járható földutakon érhető el . Korábban érintette a Volánbuszos számú buszjárata . Fekvése Anyácsapuszta a közvetlen környék egyik legmagasabban fekvő lakott településrésze , mely a Zsámbéki-medence északnyugati vízválasztóján , a Nyakas-hegy tömbjén túl helyezkedik el : a hegyvonulat gerincvonalától kelet és dél felé fakadó vizek még a medence legfontosabb vízfolyásának számító Békás-patakot táplálják , viszont a közelben , Anyácsapusztától délnyugatra eredő Bajna-Epöli-vízfolyás és a pár száz méterrel északabbra fakadó Vörös-hegyi-patak már észak-északnyugat felé , a Gerecse völgyei irányába kanyarog . Anyácsapuszta házaitól mintegykilométerre nyugat-délnyugati irányban található a közel két hektáros vízterületű , nagyobbrészt már zsámbéki területen fekvő Anyácsai-tó , mely a Bajna-Epöli-vízfolyás duzzasztásával jött létre azas években , és jelenleg a környék egyik kedvelt horgászvize , a Garancsi-tó mellett . Története A környék már a római korban is lakott volt , Tök más településrészeihez hasonlóan Anyácsa területéről is kerültek elő római eredetű leletek , településnyomok . Egyból származó térkép Praedium Anyacs néven említ települést ezen a helyen , az ugyanott feltüntetett dűlőnevek egyike Puszta Anyácsa . Egyös , vegyesen latin és német nyelvű összeírásban Angatsa praedium néven nyer említést ; egy két évvel későbbi hasonló okirat Anyácsa praediumként szerepelteti . Pesty Frigyesből származó helységnévtárában említi az Anyácsa pusztán lévő szántóföldet és az ottani , cser és tölgy állományú uradalmi erdőt . A környék szántóföldjein a században a háromnyomásos gazdálkodás volt a jellemző ; a fő terménynek számító búza mellett zabot , kukoricát , burgonyát , káposztát és kendert termesztettek , továbbá kisebb mértékben szőlő- , gyümölcs- és zöldségtermesztés is folyt . Anyácsapuszta a században a Darányi család birtokrészét képezte , Darányi Ignácnak udvarháza állt itt , amelynek ma már csak romjai vannak meg.ben Darányi Kálmán birtoka volt a falurészholdnyi területe , a többi része zsámbéki és szomori községi birtok volt , bár közigazgatásilag az egész terület Tökhöz tartozott . Anyácsapusztának ekkorlakosa volt , akik közülrómai katolikus ésreformátus vallásban élt ; rajtuk kívül a közeli vízimalomnál lakott még egytagú református molnárcsalád . [ Figyelemre méltó a lakosok vallási hovatartozásának aránya , összevetve azzal , hogy Tök község lakossága ugyanekkor közel-ban református vallású volt . ] A második világháború nem kerülte el a környéket , karácsonyátólmárcius végéig folytak a térségben hadműveletek , köztük német ellentámadási-felmentési kísérletek is , továbbá azös budai kitörési kísérlet elsődleges irányát is e vidékben ( egészen pontosan a Szomor , Somodorpuszta és Máriahalom közötti területben ) jelölték meg ; a kitörést túlélő , mindössze néhány száz magyar és német katona szinte kivétel nélkül ezen a környéken tudott túljutni a szovjet egységek vonalain , és elérni a szomszédos Szomor körzetében a felmentő egységek vonalait . Az Anyácsapuszta körüli hegyeken a lövészárok-rendszer maradványai még ma is felfedezhetők . Turizmus A településrész turisztikailag viszonylag kevéssé frekventált területen fekszik , elsősorban inkább teljesítménytúrák és a budavári kitörés emlékére szervezett , szomori végponttal lebonyolított Kitörés emléktúrák vezetnek erre . A közeli Anyácsai-tó miatt a horgászturizmus is érinti a környéket , illetve aes évek eleje óta aktív lósportélet révén a lovasturizmus is számottevő.ben Anyácsapusztán újjáépült a lovarda , mely Kemenes Lovasmajor néven működik , itt található az Anyácsapuszta Lovas Sportegyesület székhelye is,Tök , Anyácsapuszta2 hrsz. alatt . A lovardában a díjugratás és a díjlovaglás mellett a military szakág kedvelői is megtalálják edzés lehetőségüket . Képgaléria Források Tök Zsámbéki-medence