Leningrádi terület
A Leningrádi terület (oroszul: Ленинградская область) az Oroszországi Föderáció tagja. Székhelye Szentpétervár. Határos Észtországgal és Finnországgal, valamint Karéliával, a Vologdai területtel, a Pszkovi területtel és a Novgorodi területtel. 2010-ben a népessége 1 716 868 fő volt. Az ötmillió lakosú Szentpétervár szövetségi jelentőségű városként nem tartozik hozzá.

Története 

A mai Leningrádi területet nem sokkal a Würm-glaciális után népesítették be, és többi régészeti tárgyat is találtak ott. A Volgát kereskedelmi útvonalnak használták a varégok, hogy elérjék a görögök területét. Sztaraja Ladoga, a legendás I. Rurik novgorodi fejedelem első fővárosa a 8. és a 9. században, a Volhov folyónál épült.

A 12. és a 15. század között a területen Svédország és a Novgorodi Köztársaság osztozott, és azt javarészt különféle finnugor népek lakták, így északnyugaton a karjalaiak, izsórok és vótok nyugaton, vepszék keleten, továbbá délen az ilmenyi szlávok.

A terület központi részét Ingria (Izsora, Inkeri, Ingeri) történelmi részként ismerték; a mai Leningrádi terület nagy részét 1617-ben Svédország a sztolbovói békeegyezményel eredményeként elfoglalta.

Leningrádi terület 

A mai Leningrádi területet 1927. augusztus 27-én alapították, követséget létesítettek. 1929-ben a Velikije Luki-i körzetet áthelyezték az újonnan alakult Nyugati területhez, és 1931 decemberében elkülönítették tőle. 1935-ben öt új kerületet hoztak létre a terület déli részén. 1936-ban ezek közül néhányat átcsatoltak, később viszont vissza is kerültek. Ezek a járások találhatók a területen: Vszevolozskiji járás, Krasznoszelszkij járás, Pargolovszkij járás és Pavlovszkiji járás (1944-ig Szlutszkij járás).

1939. november 30-án a Szovjetunió harcot vívott Finnországgal a hidegháborúban, amikor is 1940-ben a moszkvai békeszerződéssel néhány területet nyert, beleértve a Karéliai-földszorost is. Ezután csatolták át ezeket a területeket Finnországból a Szovjetunióba.

1941-ben Németország lerohanta a Szovjetuniót a Barbarossa hadműveletben, majd nem sokkal azután a wehrmachti háborúban elfoglalta a terület délnyugati részét és elérte Tyihvin városát kelet felé, majd a finn csapatok sikeresen visszafoglalták, miközben az akkori Leningrádot körbevették és a harc folytatódott. 1947-ben a területi igényeket a párizsi békeszerződéssel erősítették meg. A Leningrádi terület déli része a mai Novgorodi és a Pszkovi terület egyes részeiből alakult ki. 1945 januárjában az Észt SZSZSZK (ma Észtország) egykori városát, Ivangorodot (korábban Jaanilinn) az Orosz SZSZSZK-hoz csatolták és e területhez került. Bár a területe nagyság azóta nem változott túl sokat, a várost mégis kirekesztették és a mai résszel egyesült. 1946-ban az októberi forradalomban a várost jelentős finn területeket nyert Finnország korábbi partjánál, amin a szesztroretszkiji járás és a kurortniji járás osztozott, beleértve Zelenogorszk városát is (régebben Terijoki).

1991-ben a népszavazásban ismét a Szentpétervár nevet viseli a város, de terület továbbra is a régebbi nevét viseli.

Járások 
A közigazgatások neve, székhelye és 2010. évi népessége az alábbi:

Jegyzetek
A Leningrádi terület ( oroszul : Ленинградская область ) az Oroszországi Föderáció tagja . Székhelye Szentpétervár . Határos Észtországgal és Finnországgal , valamint Karéliával , a Vologdai területtel , a Pszkovi területtel és a Novgorodi területtel.ben a népessége716fő volt . Az ötmillió lakosú Szentpétervár szövetségi jelentőségű városként nem tartozik hozzá . Története A mai Leningrádi területet nem sokkal a Würm-glaciális után népesítették be , és többi régészeti tárgyat is találtak ott . A Volgát kereskedelmi útvonalnak használták a varégok , hogy elérjék a görögök területét . Sztaraja Ladoga , a legendás I. Rurik novgorodi fejedelem első fővárosa a és a században , a Volhov folyónál épült . A és a század között a területen Svédország és a Novgorodi Köztársaság osztozott , és azt javarészt különféle finnugor népek lakták , így északnyugaton a karjalaiak , izsórok és vótok nyugaton , vepszék keleten , továbbá délen az ilmenyi szlávok . A terület központi részét Ingria ( Izsora , Inkeri , Ingeri ) történelmi részként ismerték ; a mai Leningrádi terület nagy részétben Svédország a sztolbovói békeegyezményel eredményeként elfoglalta . Leningrádi terület A mai Leningrádi területet augusztusén alapították , követséget létesítettek.ben a Velikije Luki-i körzetet áthelyezték az újonnan alakult Nyugati területhez , ésdecemberében elkülönítették tőle.ben öt új kerületet hoztak létre a terület déli részén.ban ezek közül néhányat átcsatoltak , később viszont vissza is kerültek . Ezek a járások találhatók a területen : Vszevolozskiji járás , Krasznoszelszkij járás , Pargolovszkij járás és Pavlovszkiji járásig Szlutszkij járás ) . 1939. novemberán a Szovjetunió harcot vívott Finnországgal a hidegháborúban , amikor isben a moszkvai békeszerződéssel néhány területet nyert , beleértve a Karéliai-földszorost is . Ezután csatolták át ezeket a területeket Finnországból a Szovjetunióba . 1941-ben Németország lerohanta a Szovjetuniót a Barbarossa hadműveletben , majd nem sokkal azután a wehrmachti háborúban elfoglalta a terület délnyugati részét és elérte Tyihvin városát kelet felé , majd a finn csapatok sikeresen visszafoglalták , miközben az akkori Leningrádot körbevették és a harc folytatódott.ben a területi igényeket a párizsi békeszerződéssel erősítették meg . A Leningrádi terület déli része a mai Novgorodi és a Pszkovi terület egyes részeiből alakult ki.janu árjában az Észt SZSZSZK ( ma Észtország ) egykori városát , Ivangorodot ( korábban Jaanilinn ) az Orosz SZSZSZK-hoz csatolták és e területhez került . Bár a területe nagyság azóta nem változott túl sokat , a várost mégis kirekesztették és a mai résszel egyesült.ban az októberi forradalomban a várost jelentős finn területeket nyert Finnország korábbi partjánál , amin a szesztroretszkiji járás és a kurortniji járás osztozott , beleértve Zelenogorszk városát is ( régebben Terijoki ) . 1991-ben a népszavazásban ismét a Szentpétervár nevet viseli a város , de terület továbbra is a régebbi nevét viseli . Járások A közigazgatások neve , székhelye és évi népessége az alábbi : Jegyzetek