Különös házasság (film)
A Különös házasság Mikszáth Kálmán azonos című regénye alapján, Keleti Márton rendezésében készült 1951-es magyar játékfilm. A film a korszak politikai rendeltetésű filmgyártásának ikonikus darabjaként készült, s tragikus szerep jutott neki a sztálinista rezsim egyházellenes propagandájában. A film eredetileg színes volt, azonban a Ludas Matyi című filmhez hasonlóan ez is olyan anyagra készült, amely hamar elveszítette színtartalmát.

Cselekménye 

Buttler János gróf iskolai szünidőre siet haza, szüleihez és szerelméhez. Útközben megpihennek Dőry báró házában, ahol Jánost fondorlatos módon csapdába ejtik. Hamis tanúk jelenlétében erőszakkal összeesketik Dőry báró várandós lányával. Az eskető pap a születendő gyermek apja. Bár Buttler, családja és barátai mindent elkövetnek, hogy a házasságot érvénytelenítsék, a római katolikus egyház és a bécsi udvar tekintélyét féltve ezt nem engedi. Buttler János és szerelmese ezért más utat választanak a váláshoz.

Szereplők 

 Benkő Gyula – Párdányi Buttler János gróf
 Gábor Miklós – Bernáth Zsiga
 Rajczy Lajos – Dőry István báró
 Temessy Hédi – Dőry Mária
 Tompa Sándor – Horváth Miklós
 Örkényi Éva – Horváth Piroska
 Somlay Artúr – Fischer érsek
 Pécsi Sándor – Medve Ignác, doktor
 Szabó Sándor – Szucsinka plébános
 Major Tamás – jezsuita
 Gobbi Hilda – Szimácsiné
 Uray Tivadar – Fáy István főispán
 Rajnai Gábor – Pereviczky ügyvéd
 Kemény László – Kövy professzor
 Bihari József – Csősz
 Sulyok Mária – Császárné
 Ungváry László – Metternich
 Kozák László – Vidonka Józsi
 Ruttkai Éva – Katica
 Gózon Gyula – Bernáth
 Berky Lili – Bernáthné
 Szakáts Miklós – Jeszenka
 Balázs Samu – Kanonok
 Bodnár Jenő – Kanonok
 Mátray József – Kanonok
 Szegedi Szabó István – Kanonok
 Tapolczay Gyula – Kanonok
 Zách János – Kanonok
 Márkus László – A film elején a végzős diákok egyike
 György László – A film elején a végzős diákok egyike
 Csákányi László – Pap
 Sinkovits Imre – Medve doktor halála után, aki a tömegben felkiált, hogy "Nem!"
 Dénes György – Egyik nemes úr

További szereplők 

 Gonda György
 Gálcsiki János
 Kamarás Gyula
 Somogyi Nusi

A film politikai háttere 
A film készítése idején, 1950-ben javában zajlott a sztálinista pártállam leszámolása a katolikus egyház ellen. Mindszenty József prímás, esztergomi érsek ekkor már közel két éve (1948. december 26. óta) fogságban volt. Mindszenty perében még csak súlyos börtönbüntetések születtek, azonban a pártállami terrorgépezet készült az egyházi vezetők, illetve papok, szerzetesek és más „klerikális reakciósnak” bélyegzett személyek elleni leszámolás második, súlyosabb hullámára. E második hullámot a Grősz József kalocsai érsek, Mindszenty bebörtönzése idején a magyar katolikus egyház feje elleni 1951-es per fémjelezte. Mikszáth Különös házassága, mint eredetileg is erősen antiklerikális regény megfilmesítése a pártállam ideológiai- és propagandacéljait szolgáló filmipar részéről teljesen beleillett az antiklerikális perek előkészítő-, illetve kísérőpropagandájába, illetve annak fontos, hatásos elemét nyújtotta. A filmet 1951. február 18-án mutatták be, Grősz József kalocsai érsek és más egyházi vezetők letartóztatására három hónappal később, május 18-án került sor. A Grősz-pernek legalább 24 mellékpere volt, melyekben összesen mintegy 200 embert ítéltek el a különböző bíróságok, közülük 15 személyen végrehajtották a halálos ítéletet. Más adat szerint a Grősz-per 27 mellékperében csaknem 30 embert ítéltek halálra, 17 ítéletet végre is hajtottak. Több letartóztatott belehalt a kihallgatások során alkalmazott kínzásokba.

A politikai funkciójú film céljai érdekében a forgatókönyv és a dramaturgia még erősen fel is nagyította a Mikszáth regényében eredetileg is radikális forradalmi, antifeudális és főleg antiklerikális üzenetet. Ennek érdekében a regénybelihez képest leginkább Medve doktor szerepét növelték meg, kissé a cselekményt is megváltoztatva, alakját Bernáth Zsigáéval együtt „a bűnös régi rend” fővádlójának és a forradalom szócsövének téve meg. A Szucsinka plébános fiktív, Mikszáth által kitalált leány-megrontási ügyére alapozott regény propagandacélú megfilmesítése különösen illett az antiklerikális koncepciós perhullámra lényegében megrendelést adó pártvezetés azon iránymutatásához, hogy a közvélemény szemében a katolikus papság életformáját „erkölcsi mocsárként kell ábrázolni”. Révai József a Magyar Dolgozók Pártja Titkárságának 1951. május 4-i ülésén az egyházpolitika módosításáról ismertetett tervezete ezt szó szerint fogalmazta meg: „d. A pernek bizonyítani kell, hogy a szerzetesrendek és tagjaik erkölcsi mocsárban éltek”. Az útmutatás nyomán a Grősz-féle főperhez kapcsolódó pálos szerzetesek mellékperében „a koncepció szerkesztői a gellérthegyi Sziklakápolnában a szerzetesek által folytatott szexuális, homoszexuális orgiákat találtak ki”. A regény cselekményének további elemei, melyek ideális megfilmesítési nyersanyaggá tették a koncepciós perek propagandatámogatására, hogy egyrészt központi konfliktusa egy nagy per formájában jelenik meg az egyházi hatalom és a főhős között, másrészt e per egyik negatív főszereplője egy püspök, akinek alakját a filmben már esztergomi érsekké változtatták. Révai tervezetének fő eleme a püspökök démonizálása: „Jelenleg a döntő: A püspökök leleplezése a nép színe előtt”.

Ágotha Tivadar, a film bemutatása és a Grősz-per évében a Veszprémi Püspöki Szeminárium kispapja 1951. november 18-án a szeminárium Pázmány Önképző Körében tartott előadásában elemezte a regény és a film hiteltelenségét. A hiteles forrásokkal szembesítve bemutatta, hogy már a regény is meghamisította a tényeket, és alaptalanul vádolta a katolikus egyházat, illetve, hogy már Mikszáth is tudatosan kora antiklerikális politikájának kiszolgálásaként írta művét néhány évvel a polgári házasság bevezetése után. Rámutatott az év elején bemutatott film hamis propagandisztikus jellegére és arra, hogy a rezsim milyen sikeresen használja a filmet katolikus egyház elleni propagandája céljaira Keleten és Nyugaton, a Szovjetunióban és a cannesi filmfesztiválon egyaránt. Ágotha Tivadar ezért az előadásáért és egyéb vádak alapján hat év börtönt kapott.

A film főszereplői közül kettő is öngyilkos lett néhány éven belül: a rendszer egyik igazságtalansága, a színészeket is érintő kitelepítések ellen fellépő Somlay Artúr még 1951. november 10-én ölte meg magát, így a Különös házasság Fischer érseke lett utolsó filmszerepe. A filmben Dőry bárót játszó Rajczy Lajos 1957. május 22-én, 1956-os emigrációja után követett el öngyilkosságot.

Jegyzetek

Források 
 A Grősz-per előkészítése 1951, szerk.:Szabó Csaba, Osiris Kiadó – Budapest Főváros Levéltára, Budapest, 2001 (Hozzáférés ideje: 2016. május 4.)
 Könyv Grősz Józsefről, Múlt-Kor, 2011. május 19. (Hozzáférés ideje: 2016. május 4.)
 Ágotha Tivadar: A „Különös házasság” 1951-ből nézve. Részlet a szerző "Megalkuvás nélkül – Veszprémi kispapok az ateista hatalom börtöneiben" c. könyvéből. http://www.eucharisztikuskongresszus.hu (Hozzáférés ideje: 2016. május 4.)

További információk 

 TV2: Életre kelt könyvek sorozat, 2. rész, Mikszáth Kálmán: Különös házasság (1900) – Keleti Márton: Különös házasság (1951)(Hozzáférés ideje: 2016. május 4.)

Kapcsolódó szócikkek 
 Különös házasság (regény)
 Különös házasság (televíziós sorozat)

1951 filmjei
Mikszáth Kálmán művein alapuló filmek
Magyar filmdrámák
Politikai filmek
Keleti Márton-filmek
Magyar fekete-fehér filmek
A Különös házasság Mikszáth Kálmán azonos című regénye alapján , Keleti Márton rendezésében készültes magyar játékfilm . A film a korszak politikai rendeltetésű filmgyártásának ikonikus darabjaként készült , s tragikus szerep jutott neki a sztálinista rezsim egyházellenes propagandájában . A film eredetileg színes volt , azonban a Ludas Matyi című filmhez hasonlóan ez is olyan anyagra készült , amely hamar elveszítette színtartalmát . Cselekménye Buttler János gróf iskolai szünidőre siet haza , szüleihez és szerelméhez . Útközben megpihennek Dőry báró házában , ahol Jánost fondorlatos módon csapdába ejtik . Hamis tanúk jelenlétében erőszakkal összeesketik Dőry báró várandós lányával . Az eskető pap a születendő gyermek apja . Bár Buttler , családja és barátai mindent elkövetnek , hogy a házasságot érvénytelenítsék , a római katolikus egyház és a bécsi udvar tekintélyét féltve ezt nem engedi . Buttler János és szerelmese ezért más utat választanak a váláshoz . Szereplők Benkő Gyula – Párdányi Buttler János gróf Gábor Miklós – Bernáth Zsiga Rajczy Lajos – Dőry István báró Temessy Hédi – Dőry Mária Tompa Sándor – Horváth Miklós Örkényi Éva – Horváth Piroska Somlay Artúr – Fischer érsek Pécsi Sándor – Medve Ignác , doktor Szabó Sándor – Szucsinka plébános Major Tamás – jezsuita Gobbi Hilda – Szimácsiné Uray Tivadar – Fáy István főispán Rajnai Gábor – Pereviczky ügyvéd Kemény László – Kövy professzor Bihari József – Csősz Sulyok Mária – Császárné Ungváry László – Metternich Kozák László – Vidonka Józsi Ruttkai Éva – Katica Gózon Gyula – Bernáth Berky Lili – Bernáthné Szakáts Miklós – Jeszenka Balázs Samu – Kanonok Bodnár Jenő – Kanonok Mátray József – Kanonok Szegedi Szabó István – Kanonok Tapolczay Gyula – Kanonok Zách János – Kanonok Márkus László – A film elején a végzős diákok egyike György László – A film elején a végzős diákok egyike Csákányi László – Pap Sinkovits Imre – Medve doktor halála után , aki a tömegben felkiált , hogy " Nem ! " Dénes György – Egyik nemes úr További szereplők Gonda György Gálcsiki János Kamarás Gyula Somogyi Nusi A film politikai háttere A film készítése idején, ben javában zajlott a sztálinista pártállam leszámolása a katolikus egyház ellen . Mindszenty József prímás , esztergomi érsek ekkor már közel két éve december óta ) fogságban volt . Mindszenty perében még csak súlyos börtönbüntetések születtek , azonban a pártállami terrorgépezet készült az egyházi vezetők , illetve papok , szerzetesek és más „ klerikális reakciósnak” bélyegzett személyek elleni leszámolás második , súlyosabb hullámára . E második hullámot a Grősz József kalocsai érsek , Mindszenty bebörtönzése idején a magyar katolikus egyház feje ellenies per fémjelezte . Mikszáth Különös házassága , mint eredetileg is erősen antiklerikális regény megfilmesítése a pártállam ideológiai- és propagandacéljait szolgáló filmipar részéről teljesen beleillett az antiklerikális perek előkészítő- , illetve kísérőpropagandájába , illetve annak fontos , hatásos elemét nyújtotta . A filmet februárán mutatták be , Grősz József kalocsai érsek és más egyházi vezetők letartóztatására három hónappal később , májusán került sor . A Grősz-pernek legalábbmellékpere volt , melyekben összesen mintegyembert ítéltek el a különböző bíróságok , közülükszemélyen végrehajtották a halálos ítéletet . Más adat szerint a Grősz-permellékperében csaknemembert ítéltek halálra, ítéletet végre is hajtottak . Több letartóztatott belehalt a kihallgatások során alkalmazott kínzásokba . A politikai funkciójú film céljai érdekében a forgatókönyv és a dramaturgia még erősen fel is nagyította a Mikszáth regényében eredetileg is radikális forradalmi , antifeudális és főleg antiklerikális üzenetet . Ennek érdekében a regénybelihez képest leginkább Medve doktor szerepét növelték meg , kissé a cselekményt is megváltoztatva , alakját Bernáth Zsigáéval együtt „ a bűnös régi rend” fővádlójának és a forradalom szócsövének téve meg . A Szucsinka plébános fiktív , Mikszáth által kitalált leány-megrontási ügyére alapozott regény propagandacélú megfilmesítése különösen illett az antiklerikális koncepciós perhullámra lényegében megrendelést adó pártvezetés azon iránymutatásához , hogy a közvélemény szemében a katolikus papság életformáját „ erkölcsi mocsárként kell ábrázolni” . Révai József a Magyar Dolgozók Pártja Titkárságának májusi ülésén az egyházpolitika módosításáról ismertetett tervezete ezt szó szerint fogalmazta meg : „ d . A pernek bizonyítani kell , hogy a szerzetesrendek és tagjaik erkölcsi mocsárban éltek” . Az útmutatás nyomán a Grősz-féle főperhez kapcsolódó pálos szerzetesek mellékperében „ a koncepció szerkesztői a gellérthegyi Sziklakápolnában a szerzetesek által folytatott szexuális , homoszexuális orgiákat találtak ki” . A regény cselekményének további elemei , melyek ideális megfilmesítési nyersanyaggá tették a koncepciós perek propagandatámogatására , hogy egyrészt központi konfliktusa egy nagy per formájában jelenik meg az egyházi hatalom és a főhős között , másrészt e per egyik negatív főszereplője egy püspök , akinek alakját a filmben már esztergomi érsekké változtatták . Révai tervezetének fő eleme a püspökök démonizálása : „ Jelenleg a döntő : A püspökök leleplezése a nép színe előtt” . Ágotha Tivadar , a film bemutatása és a Grősz-per évében a Veszprémi Püspöki Szeminárium kispapja novemberán a szeminárium Pázmány Önképző Körében tartott előadásában elemezte a regény és a film hiteltelenségét . A hiteles forrásokkal szembesítve bemutatta , hogy már a regény is meghamisította a tényeket , és alaptalanul vádolta a katolikus egyházat , illetve , hogy már Mikszáth is tudatosan kora antiklerikális politikájának kiszolgálásaként írta művét néhány évvel a polgári házasság bevezetése után . Rámutatott az év elején bemutatott film hamis propagandisztikus jellegére és arra , hogy a rezsim milyen sikeresen használja a filmet katolikus egyház elleni propagandája céljaira Keleten és Nyugaton , a Szovjetunióban és a cannesi filmfesztiválon egyaránt . Ágotha Tivadar ezért az előadásáért és egyéb vádak alapján hat év börtönt kapott . A film főszereplői közül kettő is öngyilkos lett néhány éven belül : a rendszer egyik igazságtalansága , a színészeket is érintő kitelepítések ellen fellépő Somlay Artúr még novemberén ölte meg magát , így a Különös házasság Fischer érseke lett utolsó filmszerepe . A filmben Dőry bárót játszó Rajczy Lajos májusén, os emigrációja után követett el öngyilkosságot . Jegyzetek Források A Grősz-per előkészítése szerk.: Szabó Csaba , Osiris Kiadó – Budapest Főváros Levéltára, Budapest,( Hozzáférés ideje : május ) Könyv Grősz Józsefről , Múlt-Kor , május ( Hozzáférés ideje : május ) Ágotha Tivadar : A „ Különös házasság”ből nézve . Részlet a szerző " Megalkuvás nélkül – Veszprémi kispapok az ateista hatalom börtöneiben " c. könyvéből . http://www.eucharisztikuskongresszus.hu ( Hozzáférés ideje : május ) További információk TV2 : Életre kelt könyvek sorozat , rész , Mikszáth Kálmán : Különös házasság– Keleti Márton : Különös házasságHozzáférés ideje : május ) Kapcsolódó szócikkek Különös házasság ( regény ) Különös házasság ( televíziós sorozat ) 1951 filmjei Mikszáth Kálmán művein alapuló filmek Magyar filmdrámák Politikai filmek Keleti Márton-filmek Magyar fekete-fehér filmek