Hornig Károly
Báró Hornig Károly  veszprémi püspök, bíboros.

Pályafutása 
Sziléziai eredetű családból származott; apja Hornig Antal mérnök volt. Az elemi iskolát Lajtafaluban végezte, mivel apja éppen ott építette a vasutat. A gimnázium alsó négy osztályát a bécsi piaristáknál, a következő két osztályt a budai királyi katolikus gimnáziumban, az utolsó két osztályt az esztergomi főegyházmegye kispapjaként Nagyszombatban, az érseki gimnáziumban járta. 1858-ban érettségizett. Ezt követően a Központi Papnevelő Intézet növendéke volt; 1862. december 14-én szentelték pappá. Az Augustineumban tanult tovább.

1866-ban a budapesti központi papnevelő intézet tanulmányi felügyelője (prefektusa) lett. 1869-ben teológiai doktori címet szerzett. 1870-ben a biblikum nyilvános rendes tanára lett a budapesti egyetem hittudományi karán, melynek 1874–1875-ben és 1877–1878-ban dékánja volt.

1874-ben pápai titkos kamarás, 1878-tól esztergomi kanonok és hercegprímási irodaigazgató. 1882-től kultuszminiszteri tanácsos.

Részt vett az Első vatikáni zsinaton Simor János hercegprímás mellett.

Püspöki pályafutása 
1888. április 17-én veszprémi püspökké nevezték ki. Szeptember 8-án szentelte püspökké Simor János esztergomi érsek, Zalka János győri és Hidasy Kornél szombathelyi püspök segédletével. 1912-ben X. Piusz pápa bíborossá kreálta, a veszprémi püspökök közül elsőként; címtemploma a falakon kívüli Szent Ágnes-bazilika (Sant' Agnese fuori le mura) volt.

Huszonöt éves püspökségét fejedelmi adományokkal és kiváló intézményekkel örökítette meg. Templomokat és iskolákat építtetett, felújíttatta a székesegyházat. Írók és művészek kiképzésére sokat áldozott. Az 1896-ban összehívott első országos katolikus tanítói kongresszus elnöke, majd a kongresszus nyomán 1899-ben létrejött Katolikus Tanügyi Tanács védnöke. 1912-től a Magyar Tudományos Akadémia igazgatósági tagja, 1915-ben a Szent István Akadémia I. osztályának alapító tagja.

Mint veszprémi püspök, 1916. december 30-án ő koronázta meg az utolsó magyar királynét, Zitát.

Művei 
Irodalmi munkásságot is kifejtett: szerkesztette a Religiót (1873–78), az Irodalmi Értesítőt (1876). Önállóan megjelent több egyházi beszéde. Kiadatta a római magyar történeti intézet által a Monumenta Romana episcopatus Vesprimiensis című nagy művet (szerkesztette dr. Lukcsics József, 4 kötetben jelent meg, Budapest 1897–1907). Közzétette Padányi Biró Márton veszprémi püspök Naplóját (Veszprém, 1903).

Jegyzetek

Források 
 
 nevpont.hu

További információk 
 Károly Cardinal Hornig, Catholic-Hierarchy 

1840-ben született személyek
1917-ben elhunyt személyek
Veszprémi püspökök
Magyar bíborosok
MTA-tagok
Báró Hornig Károly veszprémi püspök , bíboros . Pályafutása Sziléziai eredetű családból származott ; apja Hornig Antal mérnök volt . Az elemi iskolát Lajtafaluban végezte , mivel apja éppen ott építette a vasutat . A gimnázium alsó négy osztályát a bécsi piaristáknál , a következő két osztályt a budai királyi katolikus gimnáziumban , az utolsó két osztályt az esztergomi főegyházmegye kispapjaként Nagyszombatban , az érseki gimnáziumban járta.ban érettségizett . Ezt követően a Központi Papnevelő Intézet növendéke volt ; decemberén szentelték pappá . Az Augustineumban tanult tovább . 1866-ban a budapesti központi papnevelő intézet tanulmányi felügyelője ( prefektusa ) lett.ben teológiai doktori címet szerzett.ben a biblikum nyilvános rendes tanára lett a budapesti egyetem hittudományi karán , melynek1875-ben és1878-ban dékánja volt . 1874-ben pápai titkos kamarás,tól esztergomi kanonok és hercegprímási irodaigazgató.től kultuszminiszteri tanácsos . Részt vett az Első vatikáni zsinaton Simor János hercegprímás mellett . Püspöki pályafutása 1888. áprilisén veszprémi püspökké nevezték ki . Szeptemberán szentelte püspökké Simor János esztergomi érsek , Zalka János győri és Hidasy Kornél szombathelyi püspök segédletével.ben X . Piusz pápa bíborossá kreálta , a veszprémi püspökök közül elsőként ; címtemploma a falakon kívüli Szent Ágnes-bazilika ( Sant' Agnese fuori le mura ) volt . Huszonöt éves püspökségét fejedelmi adományokkal és kiváló intézményekkel örökítette meg . Templomokat és iskolákat építtetett , felújíttatta a székesegyházat . Írók és művészek kiképzésére sokat áldozott . Azban összehívott első országos katolikus tanítói kongresszus elnöke , majd a kongresszus nyománben létrejött Katolikus Tanügyi Tanács védnöke.től a Magyar Tudományos Akadémia igazgatósági tagja, ben a Szent István Akadémia I. osztályának alapító tagja . Mint veszprémi püspök , decemberán ő koronázta meg az utolsó magyar királynét , Zitát . Művei Irodalmi munkásságot is kifejtett : szerkesztette a Religiót78 ) , az Irodalmi Értesítőt Önállóan megjelent több egyházi beszéde . Kiadatta a római magyar történeti intézet által a Monumenta Romana episcopatus Vesprimiensis című nagy művet ( szerkesztette dr. Lukcsics József,kötetben jelent meg , Budapest1907 ) . Közzétette Padányi Biró Márton veszprémi püspök Naplóját ( Veszprém , Jegyzetek Források nevpont.hu További információk Károly Cardinal Hornig , Catholic-Hierarchy 1840-ben született személyek 1917-ben elhunyt személyek Veszprémi püspökök Magyar bíborosok MTA-tagok