Nemzetközi Földrajzi Diákolimpia
A Nemzetközi Földrajzi Olimpia (International Geography Olympiad, iGeo) egy a kezdetektől kétévente, majd 2012 óta évente megrendezésre kerülő nemzetközi diákverseny, ahol minden országot négy 16 és 19 év közötti középiskolás diák és két csapatvezető képvisel. A versenyt a Nemzetközi Földrajzi Unió (International Geographical Union, IGU) égisze alatt rendezik, a feladatokat a szervezet által kijelölt munkacsoport állítja össze. A nemzetközi megmérettetést először 1996-ban Hágában rendezték meg, Magyarország 2006 óta delegál csapatot, a hazai diákokat kezdetben az OKTV, majd 2010-től a HunGeoContest versenyén válogatják a nemzeti keretbe. A részt vevő országok köre folyamatosan bővül. Míg az első verseny öt ország részvételével zajlott, 2016-ban és azóta mindig ez a szám már meghaladta a 40-et. A versenyzők egyénileg versenyeznek, nagyjából a mezőny első felét díjazzák arany-, ezüst- és bronzérmekkel 1/2/3 arányban. A diákolimpián egy diák maximum két alkalommal vehet részt.

A verseny felépítése 
A négy-öt napos, angol nyelven zajló verseny összesen három részből áll, melyek hangsúlya nem a földrajzi, topográfiai ismereteken (lexikális tudás), hanem sokkal inkább a kompetenciák és azok alkalmazásán van: a feladatok többsége forrásfeldolgozáson alapul és sokszor igen gyakorlatias. Az írásbeli (Written Test) rész feleletválasztós, ábra- és képelemzési, valamint esszé jellegű feladatokból áll. A komplex terepi feladat (Fieldwork Exercise) egy terület felmérését és az azzal kapcsolatos kérdésekre adott válaszokat, sokszor tervezési jellegű problémák megoldását jelenti. Ebben a fordulóban mérik a döntéshozói, előkészítői képességeket, és a földrajzi kreativitást is. Az utolsó egységben (Multimedia Test) multimédia alapú feladatokat kell megoldani, képek, videók vagy akár hangok mentén azonosítandó földrajzi helyekkel, fogalmakkal, jelenségekkel kapcsolatos kérdésekre kell válaszolni.

A hazai válogatóverseny 
A földrajzi olimpia hazai válogatóversenye a HunGeoContest - Angol nyelvű földrajzi verseny középiskolásoknak. Az EMMI (és jogelődjei) az iGeo versenyt nemzetközi tudományos diákolimpiának ismerik el (ez az egyetlen ilyen földrajzi verseny). Magyarországról az iGeo versenyre csak a HunGeoContesten keresztül lehet kijutni, a versenyszabályzat értelmében az első négybe kell kerülni, megfelelni a korhatárra vonatkozó előírásoknak, vagy akár előző évi olimpiáról aranyéremmel hazatérni. 

A versenyt 2009-ben hívta életre a PTE TTK Földrajzi és Földtudományi Intézetének Társadalomföldrajzi és Urbanisztikai Tanszéke a Magyar Földrajzi Társasággal és a Földrajztanárok Egyletével karöltve. A verseny célja, hogy a hazai középiskolások számára lehetővé tegye földrajzi tudásuk összemérését angol nyelven. A verseny első négy helyezettje nyeri el a jogot az iGeo-n történő szereplésre. A HunGeoContest minden évben, októberben kezdődik országos online fordulójával és a következő év tavaszán a Pécsi Tudományegyetem Természettudományi Karán megrendezett döntővel zárul.A Nemzetközi Földrajzi Olimpia hatása a földrajzoktatásban

A Nemzetközi Földrajzi Olimpia szakmai tapasztalatai új, kísérleti jellegű földrajztankönyvek és órák kidolgozását ösztönözték, hiszen a hazai kerettantervek sok helyen különböznek a nemzetközi verseny struktúrájától és követelményeitől. Magyarországon számos középiskolai tanár, kurzus és fakultáció foglalkozik a Nemzetközi Földrajzi Olimpia szellemiségével. A sok lehetőség közül több példa is említhető, ahol a diákok angol nyelven foglalkozhatnak a forrásokra épülő esettanulmányokkal,  érveléstechnikai módszereket gyakorolhatnak, korszerű szoftvereket használhatnak vagy éppen terepgyakorlatokon keresztül feltárhatják a környezetük bonyolult összefüggésrendszerét. Egyik, habár korántsem egyedi példa közülük a Geography Olympiad Learning Lab, mely célzottan segíti a diákok hazai válogatóversenyre való felkészítését és egyéni mentorálását (Individual Study Pathway), melyet Bálint Dóra, a Közgazdaság- és Regionális tudományi Kutatóközpont munkatársa hozott létre 2019 őszétől Budapesten.

A Nemzetközi Földrajzi Olimpia magyar delegációi

Jegyzetek

Források 

 Bálint, Dóra ; Pirisi, Gábor** ; Trócsányi, András**: Adalékok a földrajz tantárgy szemléleti kérdéseihez a Nemzetközi Földrajzi Olimpia tapasztalatai alapján = Some Contributions to the Methodological Approaches of Geography Education based on the Experiences from the International Geography Olympiad. FÖLDRAJZI KÖZLEMÉNYEK 142 : 3 pp. 235-246. , 12 p. (2018)
 Bálint, Dóra ; Trócsányi, András: Beszámoló a 14. Nemzetközi Földrajzi Olimpiáról: Kihívások, eredmények, tapasztalatok. TERMÉSZET VILÁGA 148 : 12 pp. CLXXXIX-CXCI. (2017)
 Trócsányi, András: Éremeső Pekingben; a XIII. IGU Nemzetközi Földrajzi Olimpia. TERMÉSZET VILÁGA 147 : 11 pp. 170-172. , 3 p. (2016)

 http://www.geoolympiad.org/
 http://hungeocontest.org/
https://www.facebook.com/hungeocontest/posts/2528407230541417
https://www.instagram.com/hungeo_contest

Nemzetközi Diákolimpiák
Földrajz
A Nemzetközi Földrajzi Olimpia ( International Geography Olympiad , iGeo ) egy a kezdetektől kétévente , majdóta évente megrendezésre kerülő nemzetközi diákverseny , ahol minden országot négyésév közötti középiskolás diák és két csapatvezető képvisel . A versenyt a Nemzetközi Földrajzi Unió ( International Geographical Union , IGU ) égisze alatt rendezik , a feladatokat a szervezet által kijelölt munkacsoport állítja össze . A nemzetközi megmérettetést előszörban Hágában rendezték meg , Magyarországóta delegál csapatot , a hazai diákokat kezdetben az OKTV , majdtől a HunGeoContest versenyén válogatják a nemzeti keretbe . A részt vevő országok köre folyamatosan bővül . Míg az első verseny öt ország részvételével zajlott, ban és azóta mindig ez a szám már meghaladta aet . A versenyzők egyénileg versenyeznek , nagyjából a mezőny első felét díjazzák arany- , ezüst- és bronzérmekkel2/3 arányban . A diákolimpián egy diák maximum két alkalommal vehet részt . A verseny felépítése A négy-öt napos , angol nyelven zajló verseny összesen három részből áll , melyek hangsúlya nem a földrajzi , topográfiai ismereteken ( lexikális tudás ) , hanem sokkal inkább a kompetenciák és azok alkalmazásán van : a feladatok többsége forrásfeldolgozáson alapul és sokszor igen gyakorlatias . Az írásbeli ( Written Test ) rész feleletválasztós , ábra- és képelemzési , valamint esszé jellegű feladatokból áll . A komplex terepi feladat ( Fieldwork Exercise ) egy terület felmérését és az azzal kapcsolatos kérdésekre adott válaszokat , sokszor tervezési jellegű problémák megoldását jelenti . Ebben a fordulóban mérik a döntéshozói , előkészítői képességeket , és a földrajzi kreativitást is . Az utolsó egységben ( Multimedia Test ) multimédia alapú feladatokat kell megoldani , képek , videók vagy akár hangok mentén azonosítandó földrajzi helyekkel , fogalmakkal , jelenségekkel kapcsolatos kérdésekre kell válaszolni . A hazai válogatóverseny A földrajzi olimpia hazai válogatóversenye a HunGeoContest - Angol nyelvű földrajzi verseny középiskolásoknak . Az EMMI ( és jogelődjei ) az iGeo versenyt nemzetközi tudományos diákolimpiának ismerik el ( ez az egyetlen ilyen földrajzi verseny ) . Magyarországról az iGeo versenyre csak a HunGeoContesten keresztül lehet kijutni , a versenyszabályzat értelmében az első négybe kell kerülni , megfelelni a korhatárra vonatkozó előírásoknak , vagy akár előző évi olimpiáról aranyéremmel hazatérni . A versenytben hívta életre a PTE TTK Földrajzi és Földtudományi Intézetének Társadalomföldrajzi és Urbanisztikai Tanszéke a Magyar Földrajzi Társasággal és a Földrajztanárok Egyletével karöltve . A verseny célja , hogy a hazai középiskolások számára lehetővé tegye földrajzi tudásuk összemérését angol nyelven . A verseny első négy helyezettje nyeri el a jogot az iGeo-n történő szereplésre . A HunGeoContest minden évben , októberben kezdődik országos online fordulójával és a következő év tavaszán a Pécsi Tudományegyetem Természettudományi Karán megrendezett döntővel zárul.A Nemzetközi Földrajzi Olimpia hatása a földrajzoktatásban A Nemzetközi Földrajzi Olimpia szakmai tapasztalatai új , kísérleti jellegű földrajztankönyvek és órák kidolgozását ösztönözték , hiszen a hazai kerettantervek sok helyen különböznek a nemzetközi verseny struktúrájától és követelményeitől . Magyarországon számos középiskolai tanár , kurzus és fakultáció foglalkozik a Nemzetközi Földrajzi Olimpia szellemiségével . A sok lehetőség közül több példa is említhető , ahol a diákok angol nyelven foglalkozhatnak a forrásokra épülő esettanulmányokkal , érveléstechnikai módszereket gyakorolhatnak , korszerű szoftvereket használhatnak vagy éppen terepgyakorlatokon keresztül feltárhatják a környezetük bonyolult összefüggésrendszerét . Egyik , habár korántsem egyedi példa közülük a Geography Olympiad Learning Lab , mely célzottan segíti a diákok hazai válogatóversenyre való felkészítését és egyéni mentorálását ( Individual Study Pathway ) , melyet Bálint Dóra , a Közgazdaság- és Regionális tudományi Kutatóközpont munkatársa hozott létreőszétől Budapesten . A Nemzetközi Földrajzi Olimpia magyar delegációi Jegyzetek Források Bálint , Dóra ; Pirisi , Gábor * * ; Trócsányi , András * * : Adalékok a földrajz tantárgy szemléleti kérdéseihez a Nemzetközi Földrajzi Olimpia tapasztalatai alapján = Some Contributions to the Methodological Approaches of Geography Education based on the Experiences from the International Geography Olympiad . FÖLDRAJZI KÖZLEMÉNYEK: pp.,p. Bálint , Dóra ; Trócsányi , András : Beszámoló a Nemzetközi Földrajzi Olimpiáról : Kihívások , eredmények , tapasztalatok . TERMÉSZET VILÁGA: pp . CLXXXIX-CXCI. Trócsányi , András : Éremeső Pekingben ; a XIII. IGU Nemzetközi Földrajzi Olimpia . TERMÉSZET VILÁGA : pp.,p. http://www.geoolympiad.org/ http://hungeocontest.org/ https://www.facebook.com/hungeocontest/posts/2528407230541417 https://www.instagram.com/hungeo_contest Nemzetközi Diákolimpiák Földrajz