2016-os olaszországi alkotmány-népszavazás
A 2016-os olaszországi alkotmányos népszavazást 2016. december 4-én tartották Olaszországban. Ez volt az Olasz Köztársaság történelmének harmadik alkotmányos népszavazása.

A referendumon a választók az úgynevezett Renzi-Boschi törvényről szavaztak, amit Matteo Renzi miniszterelnök és Maria Elena Boschi intézményes reformokért felelős miniszter terjesztett be közösen 2016. április 12-én. A népszavazás elfogadásával megváltozott volna a kétkamarás parlamenti rendszer az országban: a felsőházként működő olasz szenátus a tartományok küldötteinek gyűléseként működne, csökkenne a képviselők száma. Megszüntetnék a CNEL-t (Olasz Munkaügyi és Gazdasági Tanács), korlátoznák az állami intézmények működési költségeit és felülvizsgálnák az alkotmány V. fejezetének II. részét.

Mivel az alkotmánymódosító-javaslatot egyik ház sem kétharmados többséggel fogadta el, úgy az olasz alkotmány 138. cikke szerint népszavazást kellett kiírni a kérdésben. A népszavazásnak nem volt érvényességi küszöbe.

Az előzetes eredmények szerint a szavazók 59%-a nemmel szavazott, ezért az alkotmányos reform megbukott. Matteo Renzi a szavazás eredményének közzététele után bejelentette lemondását.

A népszavazási kérdés a szavazólapon 

A szöveg hozzávetőleges fordítása:

Jóváhagyja a Parlament által elfogadott és a Hivatalos Lap 2016. április 15-i 88. számában megjelent, a szimmetrikus kétkamarás parlamenti rendszer megszüntetéséről, a képviselők számának csökkentéséről, az intézmények működési költségeinek korlátozásáról, a CNEL (Országos Gazdasági és Munkaügyi Tanács) megszüntetéséről és az alkotmány II. rész V. címének felülvizsgálatáról szóló alkotmánymódosító törvény szövegét?

Népszavazás oka 

A népszavazás célja, hogy Olaszországban stabil kormányzás jöjjön létre, azzal hogy a törvényhozási mechanizmus gyorsabbá válna. Az országban 1945 óta kétkamarás parlamenti rendszer működik, ahol a Parlament két háza, az alsóházi Képviselőház és a felsőházi Szenátus azonos törvényhozási jogkörökkel rendelkezik és mindkét háznak jóvá kell hagynia egy törvényt, hogy életbe lépjen. A Szenátus regionális küldöttekből álló gyűléssé alakulna, a szenátorok száma pedig az eddig 315 helyett 100 főre csökkenne. Komoly változás lenne, hogy a szenátorok közvetlen megválasztása ezután megszűnne.

A változással lehetővé válna, hogy a választásokon 40%-nál több szavazatot elérő párt automatikusan többséget szerezzen és öt éven keresztül képes legyen kormányozni az országot.

Népszavazási kezdeményezés 

Az alkotmánytervezet jóváhagyása után a képviselők és szenátorok – kormánypártiak és ellenzékiek egyaránt – megragadták az alkalmat, hogy népszavazást írjanak ki a kérdésben. A Gazzetta Ufficiale nevű olasz közlönyben 2016. április 15-én jelent meg a népszavazás, április 20-án pedig benyújtották a népszavazási kérelmet a legfelsőbb semmítőszéknek.

A népszavazási központi iroda a népszavazási kérvény benyújtását követő 30 napon belül kellett állást foglalnia, 2016. május 6-án elfogadták a rendelkezést.

Az időpont kiválasztása 

2016. szeptember 26-án a miniszterelnökség bejelentette, hogy december 4-én tartják a szavazást.

A népszavazást ellenző szakemberek sokan rossz ötletnek tartották a dátumot, mert nagyon későinek tartották ahhoz képest, hogy a kormány eleinte október később november első vasárnapjára szerette volna kitűzni a népszavazást. Azzal vádolták Renzit, hogy stratégiai okból választotta ezt a késői időpontot. Különösen, hogy a választási kampány meghosszabbításával könnyebben tudják az »igen« szavazásra befolyásolni a szavazókat. A dátumot azért is tartják rossznak, mert aznap tartják az ausztriai elnökválasztás második fordulóját, amin a szélsőjobboldali FPÖ-nek is van esélye győzni. Ennek következtében az olaszországi populista pártok és mozgalmak is hatalomra kerülhetnek, ha a népszavazáson a »nem« szavazatok győznek, ami kormányválságot okozhat.

Emellett az olasz parlament decemberben fogja megszavazni a költségvetési törvényt, ami miatt a nemzetközi pénzintézetek komoly kockázatot látnak a népszavazás eredményében.

Állásfoglalások

Pártok és szervezetek

Igen 

A Demokrata Párt, mint a népszavazás kezdeményezője, azonban több neves pártpolitikus, mint Pier Luigi Bersani és Massimo D’Alema a »nem« mellett foglalt állást. Az Új Jobbközép, a Polgári Választás és az Olasz Szocialista Párt, amik a kormánykoalíció tagjai, emellett az Értékek Olaszországa.

Az igen mellett foglaltak állást az alábbi szervezetek: CISL dolgozói szakszervezet, a Confindustria - olasz gyáriparosok szövetsége és a mezőgazdasági érdekképviseleti szerv a Coldiretti.

Az alkotmánymódosítást támogatók főbb érvei:
 A "tökéletes kétkamarás rendszer" átalakulása a "tökéletlen kétkamarás rendszerré".
 Gyorsabbá válhat a törvényhozási mechanizmus, az új eljárásban egy törvénytervezetet nem kell jóváhagynia a parlament mindkét házának ahhoz hogy a törvény életbe lépjen, csökkenne ezzel a „parlamenti ingázás”. A parlamenti ingázás akkor áll fenn, ha a parlament valamelyik házában változás áll fenn, amikor is a másik változatlan összetételű háznak kell újra jóváhagynia. Ha ez többször is megismétlődik, akkor lehet „ingázásról” beszélni.
 Megtakarítás, amivel becslések szerint 100 millió euró körüli összeg spórolható meg. A megtakarítás tartalmazza a szenátorok számának csökkentését, a szenátorok juttatásainak csökkentését, a regionális tanácsosok járandóságainak csökkentését és a regionális politikai csoportosulások pénzügyi támogatásának tiltását.
 Lehetőség adódik az állam és a régiók törvényalkotási jogköreiből adódó viták rendezésére: a régiók törvényalkotási autonómiájának az átértelmezésével elkerülhetővé válnak a pénzügyi források rossz kezelése, amely számos helyi önkormányzatnál volt eddig jellemző.

Nem 

A nem mellett foglalt állást: a Konzervatívok és Reformisták, 5 Csillag Mozgalom, Északi Liga, Forza Italia, Olaszország Fivérei – Nemzeti Szövetség, Olasz Baloldal, Baloldal, Ökológia és Szabadság, Kommunista Újjászerveződés Pártja és a Közép Uniója pártok.

A nem mellett foglalnak állást az alábbi szervezetek: ANPI - olasz partizánok szövetsége, ARCI - olasz szabadidős és kulturális szövetség, CGIL - munkás szakszervezet, Cobas - szakszervezet, CUB - szakszervezet, FIOM - fémkohászati dolgozók szakszervezete, Italianieuropei - olasz reformszellemiségű egyesület, Libertà e Giustizia - kulturális egyesület, Magistratura democratica, UGL - szakszervezet, USB - szakszervezet.

Az alkotmánymódosítás ellenzői az alábbi állásponton vannak:
 Az alkotmánymódosítással az új Szenátus hasztalanná válhat, mivel az eddigi parlamenti rendszer meglehetősen bonyolulttá válik.
 Az új eljárásrend bevezetésével több konfliktus keveredhet a Képviselőház és a Szenátus között.
 A szenátorok közvetlen megválasztásának eltörlésével, csökkenhet az állampolgárok közvetlen beleszólása a közügyekbe.
 A változással nem lennének jelentős mértékű megtakarítások.
 A régiók autonómiájának csökkentésével sérülne a szubszidiaritás elve.

Újságok 

Az igen mellett foglal állást a L'Unitá baloldali, a Confindustria tulajdonában levő Il Sole 24 Ore gazdasági napilap és a konzervatív Il Foglio.

A nem mellett a rendszerellenes szellemiségű Il Fatto Quotidiano, a jobboldali Il Giornale, a liberális Libero és a kommunista Il manifesto lapok.

A Corriere della Sera, La Repubblica és a La Stampa semleges nézőpontot képvisel.

Választási kampány kronológiája 

 2015. október 29.: Megszületik a népszavazást ellenző bizottság Alessandro Pace alkotmányjogász, docens és Gustavo Zagrebelsky az Olasz Alkotmánybíróság egykori bírója vezetésével.
 2016. január: Matteo Renzi felkéri az amerikai Demokrata Párti politikust Jim Messinat a kampány koordinálására.
 2016. január 20.: Több jobbközép politikus támogatásával létrejön a népszavazást ellenző bizottság.
 2016. március 11.: Az Il Fatto Quotidiano rendszerkritikus napilap egy közleményt tesz közzé, ami ellenzi a reformot és az új választási törvényt. A közleményt számos tanár, kutató, író, színész írja alá.
 2016. április 12.: A Képviselőház jóváhagyja az alkotmánymódosító-törvénytervezetet.
 2016.április 25.: Elkezdődik az aláírásgyűjtés az alkotmányos népszavazás kiírására, a népszavazási kezdeményezés útja elkezdődött. Ezzel párhuzamosan aláírásgyűjtés kezdődik az Italicum nevű választási törvény eltörléséről szóló ügydöntő népszavazás kiírására.
 2016. május 21.: Létrejön az IGEN szavazásra buzdító Basta un sí bizottság.
 2016. július 1.: Közzéteszi a Confindustria - Olasz Gyáriparosok Szövetsége - tanulmányát a népszavazás gazdasági hatásairól. A tanulmány szerint a NEM-ek győzelme esetén politikai-gazdasági bizonytalanság jöhet, a GDP 4 százalékpontos csökkenése várható 2017-2019-es időszakra és 600 ezer újabb munkanélkülivel számolnak.
 2016. július 3.: A Citigroup a népszavazást az európai politikai élet 2016-os évének legnagyobb kockázatának ítélte a Brexit után. Egyes pénzügyi elemzők a népszavazás bizonytalan kimenetele káros hatással lehet a pénzpiacokra.
 2016. július 5.: Már 420 ezer aláírást gyűjtöttek össze a népszavazás kiírásához szükséges 500 ezerhez. Elbukik az aláírásgyűjtés az Italicum törvény ellen és más ügydöntő népszavazási javaslat esetében is, az Italicum esetében kivételt képez a Buona Scuola nevű oktatási reformjavaslat, melyhez az aláírásgyűjtést a szakszervezetet segítettek, így július 7-én a Legfelsőbb Bírósághoz 530 ezer aláírás érkezett. A Bíróság 2016. október 12-én az oktatási ügyben elutasította a népszavazást.
 2016. július 13.: Az IGEN-t támogató bizottság bejelentette, hogy 560-580 ezer közöttire tehető a népszavazáshoz szükséges aláírások száma, az aláírásokat aznapon benyújtották a Legfelsőbb Bírósághoz. A NEM-et támogató bizottság a népszavazás elutasítására 300 ezer aláírást gyűjtött össze.
 2016. augusztus 8.: A Központi Népszavazási Iroda bejelentette, hogy az »IGEN«-t támogató bizottság, által elvégzett aláírásgyűjtés érvényes, így kiírható népszavazás. Ettől a naptól a kormánynak 60 napja van, hogy a népszavazás időpontjáról tárgyaljon. A népszavazást pedig a kihirdetéstől számított 50. és 70. nap közötti valamelyik napon kell megtartani.
 2016. szeptember 5.: Massimo D’Alema, egykori miniszterelnök és demokrata párti politikus a »NEM« szavazás mellett foglalt állást.
 2016. szeptember 7.: a Rete degli Studente Medi (Orvostanhallgatók Hálózata) és az Unione degli Universitari (Egyetemisták Uniója) nevű hallgatói szervezetek a »NEM« szavazás mellett foglalt állást.
 2016. szeptember 26.: A miniszterelnökség bejelentette, hogy a népszavazást 2016. december 4-én tartják meg. Következő napon a köztársasági elnök kibocsátotta a népszavazási hirdetményt.
 2016. október 18.: Barack Obama az Egyesült Államok elnöke Matteo Renzival folytatott munkavacsorát. Obama kijelentette, hogy szurkol a népszavazás sikerességéért és kívánja, hogy Renzi megtartsa hatalmát. A népszavazás elutasítását ő problémásnak nevezte.
 2016. november 24.: a The Economist legújabb számában - ellentétben a többi vezető politikai-gazdasági lappal, mint a Financial Times amely a népszavazás sikerét támogatta - a NEM szavazást támogatta. Azt írták, hogy a nem szavazatok győzelmével egy szakértői kormány alakítására van esély.

Televíziós viták 

Az olasz kereskedelmi La7 volt az első csatorna, amely televíziós vita műsort indított a népszavazás kérdésében: Sí o No (Igen vagy Nem) címen indította el műsorát, amit Enrico Mentana vezet. Emellett a közéleti kérdésekkel foglalkozó Otto e mezzo legnézettebb adása 2016. szeptember 22-én volt, amikor Marco Travalgio a rendszerkritikus és népszavazást ellenző Il Fatto Quotidiano napilap főszerkesztője és Matteo Renzi miniszterelnök voltak a vitaműsor vendégei. A műsornak, 2.285.000 fős nézettséggel, 9,35%-os aránnyal a legnagyobb nézettséget ért el a kábeltelevíziók közt.

A közszolgálati Rai több műsorban is foglalkozik a népszavazás kérdésével. A Rai 1 híradója a TG1 különkiadásokkal jelentkezik. A csatorna legnézettebb közéleti műsora a Porta a Porta szerkesztősége egy 3 részes műsort szentelt a népszavazásnak: Speciale referendum: Sì - No (Népszavazási különkiadás: Igen - Nem) címen, amely 2016. november 16-án, 23-án és 30-án kerül adásba, műsorvezetője Bruno Vespa. A november 16-i adásnak 1,9 millió nézője volt és 9,12%-os részesedést ért el. A műsorban 3-3 vendég az IGEN-NEM mellett foglalt állást. Az IGEN mellett: Matteo Renzi miniszterelnök, Pier Carlo Padoan gazdasági miniszter és Carlo Calenda gazdaságfejlesztési miniszter volt. A NEM mellett: Matteo Salvini az Északi Liga elnöke, Anna Maria Bernini a Forza Italia képviselője és Stefano Fassina az Olasz Baloldal képviselője.

A Mediasethez tartozó Rete 4 csatornán 4 részes műsort indítottak el Perché sí, perché no (Miért igen, miért nem?) néven, amit Paolo Del Debbio vezet. A műsor november 10-én, 17-én, 24-én és december 1-én kerül adásba. A november 10-i adásnak 622 ezer nézője volt, 2,4%-os arányban. Az akkori műsorban az IGEN mellett Alessandra Moretti, Demokrata Párt Veneto tartományi képviselője és Enrico Zanetti gazdasági miniszterhelyettes érvelt. a NEM mellett Massimiliano Fedriga az Északi Liga és Giovanni Toti a Forza Italia képviselője, egyben Liguria tartomány elnöke.

Közvélemény kutatási adatok

A népszavazás kihirdetésétől számítva

Grafikus adatok

A népszavazás lehetséges következményei 

A népszavazással kapcsolatos követközményeket az IGEN és a NEM szavazok győzelme esetében is sokszor megvitatták: ha az »IGEN« szavazatok győznek akkor Matteo Renzi hatalma megszilárdul, amit az Európai Unió számos vezető politikusa és a pénzügyi világ számos képviselője is támogat.

A NEM szavazatok győzelme esetén Matteo Renzi 2015. december 29-én egy sajtótájékoztatón bejelentette, hogy az politikájának a bukása lenne, emiatt lemond akkor. Ezt az állítását több esetben is módosította. Maria Elena Boschi alkotmányügyi miniszter 2016. május 22-én bejelentette, hogy „ha a népszavazás rosszul sül el, akkor nem folytatjuk az eddigi munkánkat. A B tervünk az, hogy jönnek mások és mi elmegyünk.” „Ha Renzi megy, én is megyek, hisz közösen vállaljuk ennek felelősségét. Együtt hittünk és dolgoztunk ugyanazon a munkán.”

2016. december 2-án a közszolgálati Rai 3 CartaBianca műsorában Graziano Delrio közlekedési miniszter Bianca Berlinguer műsorvezetőnek úgy nyilatkozott, hogy „ha a nem szavazatok győznek, akkor Renzi lemond”.

A NEM szavazatok győzelme esetén az alábbi három forgatókönyv lehetséges:

 A köztársasági elnök, Sergio Mattarella nem fogadja el Renzi lemondását és megmarad a kormányfői posztban, a legközelebbi 2018-as választásokig.
 A köztársasági elnök elfogadja Renzi lemondását és tárgyalások kezdődnek egy új kormány felállításáról, amely a 2018-as választásokig működne.
 A köztársasági elnöke elfogadja Renzi lemondását, de a tárgyalásokon képtelenek a parlamenti pártok megállapodni a többségben és nem alakul meg az új kormány. Ebben az esetben létrejövő szakértői kormány csak a 2017 tavaszára tervezett előrehozott választásokig működne. Ezt az esetet tartja a legkockázatosabbnak a pénzügyi világ és számos elemző, ugyanis szerintük az euroellenes 5 Csillag Mozgalom győzne, akik népszavazást tartanának Olaszország euró használatáról.

Szavazás

Szavazás menete 
A szavazásra 2016. december 4-én kerül sor, szavazni 7:00-23:00-ig lehetséges a szavazóhelyiségekben. A szavazók belépve a szavazóhelyiségben személyazonosító igazolványukat felmutatják a választási bizottság embereinek, akik a szavazónak odaadják a választási cédulát. A szavazófülkében kell szavazni és a kitöltött lapot bedobni a szavazóurnába.

A külföldön élő olaszoknak a szavazás már egy héttel az olaszországi kezdés előtt elkezdődik. A szavazáshoz a külföldön élőknek az AIRE (Külföldön élő olaszok anyakönyvi hivatala) hivatalban kell regisztrálniuk magukat, a regisztrált olaszoknak automatikusan kiküldik levélben a szavazólapokat. A kitöltött szavazólapokat a lakhelyük szerinti olasz konzulátusra kell küldeniük. A konzulátuson a szavazatokat 2016. december 1-éig helyi idő szerint 16:00-ig fogadták el. Ezt követően a szavazatokat diplomáciai poggyászként szállítják Olaszországba. A külföldön élő olaszok szavazatát az olaszországi eredményekkel egy időben ismertetik.

Olasz napilapok címlap híre a népszavazásról 
2016. december 4-én megjelenő olaszországi napilapok címlaphírei a népszavazásról

Corriere della Sera: „Olaszország szavaz, viszálykodás a kampánycsend alatt. - Népszavazás: A szavazóhelyiségek 23 óráig állnak nyitva 47 millió állampolgár előtt.”
La Repubblica: „Népszavazás: Egy reformokon túlmutató ítélet születik ma meg. Az urnák 7 és 23 óra között vannak nyitva. Vita kampánycsendsértés miatt.”
La Stampa: „Olaszország szavaz, a kormány útelágazáshoz ért. - Az alkotmányos népszavazáson az urnák 7 és 23 óra között vannak nyitva. Nagy figyelem kíséri a részvételi arányt és a külföldön élő honfitársak szavazatát.”
Il Fatto Quotidiano: „Elképzelés. Jó tudni a népszavazás napján, hogy mi fog történni, ha az IGEN szavazatok győznek - Önök egy ilyen Szenátust akarnak?”
Il Giornale: „NEM! Ma egyedi lehetőség nyílik arra, hogy visszaadjuk az állampolgárok önrendelkezését 5 évnyi felfüggesztett demokrácia után. Renzi minden eszközt bevetett a győzelemre. Nemet mondnunk neki és erre az elcsalt reformra”.
Libero: „Népszavazás - A nagy átverés. Adók, bevándorlók, euró, EU és a munka: a mai szavazás nem fogja megoldani az olaszok problémáit. Egy banális hatalmi összecsapás: aki az IGEN-ért kampányolt az fenntartja ezt a hatalmat, aki a NEM-ért kampányolt, az meg akarja hódítani a hatalmat.”
Il Tempo: „A szavazáson várhatóan minden idők legtöbb bizonytalan szavazója vesz részt. Népszavazás - Ma este megtudjuk, hogy Olaszország vagy az ellenfelei megbüntentik-e Renzit?”
Il Messaggero: "Népszavazás, Olaszország válaszút előtt. - Ma lehet szavazni az alkotmánymódosításról, kampánycsendsértés történt. Az urnák 7 és 23 óra között lesznek nyitva. A részvételi arány nem tudható. Szabad játék az IGEN és NEM között."
il manifesto: „Nem köszönöm. Eljött az igazság napja. Olaszország ma szavaz, hogy döntsön a Renzi által fémjelzett alkotmánymódosítás végzetéről. A miniszterelnök népszerűség növelést remél és hogy az országos politika »gazdája« legyen. De egy hatalmas bukást kockáztat. A külföldön élő olaszok szavazatán tartja ma mindenki szemét. A részvételi arány döntő lesz.”
L'Unitá: „Elég egy IGEN. Az olaszok ma az alkotmánymódosítás törvényesítéséről szavaznak, hogy megváltozzon az ország.”
Il Mattino: „Olaszország válaszút előtt. A kampánycsend utolsó párbaja. Alkotmánymódosító népszavazásról: az urnák 7 és 23 óra között lesznek nyitva, utána jön a szavazatok feldolgozása.”

Eredmények

Részvételi arány a népszavazáson

Exit poll eredmények 

A népszavazás exit poll eredményeit 2016. december 4-én a Rai 1, Mediaset és La7 csatorna eredményváró műsoraiban ismertetik 22:30-as kezdéssel.

Az exit poll eredmények szerint 53,40%-os nem szavazattal, megbukott a népszavazás:

Általános eredmények

Tartományonként eredmények

Eredmények értékelése

Matteo Renzi lemondása 
A népszavazás után nem sokkal Matteo Renzi bejelentette, hogy beadja lemondását a köztársasági elnöknek: „Levonva a tanulságot, a kormányfői munkámnak itt vége: holnap délután értekezletet tartok a miniszterelnökséggel, aztán elmegyek a Quirinale-palotába és beadom a lemondásom.”

Olaszországi ellenzéki pártok 

A legjelentősebb olasz ellenzéki pártok mind előrehozott választást követelnek és nem hajlandóak szakértői kormány létrehozására:

 5 Csillag Mozgalom: Beppe Grillo blogbejegyzésében azt írta, hogy "szükség van előre gondolkodni, úgy 50-100 évre". Roberto Fico a párt parlament közszolgálati médiát (Rai) felügyelő bizottságának elnöke azt mondta: "Készen állunk a kormányzásra és a mai naptól egy olyan kormányprogramon dolgozunk, amely rendkívüli, de nem az ország múltját fogja szolgálni."
 Északi Liga: Matteo Salvini pártelnök úgy nyilatkozott, hogy "nem vagyunk hajlandóak egy olyan kormányt támogatni, melyet szintén nem választanak meg. Ugyanakkor hajlandóak vagyunk szavazni bármilyen választási törvénnyel, amit a választási tanács megenged nekünk."
 Olaszország Fivérei – Nemzeti Szövetség: Giorgia Meloni pártelnök úgy nyilatkozott: "A tárgyalásokon elmondom a Köztársasági Elnök úrnak, hogy Olaszország nem engedheti meg magának, hogy zsinórban immár a negyedik, szabad választások nélküli kormánya jöjjön létre, az állandó politikai csatározások miatt"

Olasz napilapok címlap híre az eredményekről 

Corriere della Sera: „A NEM hulláma, Renzi elmegy. - A reform ellenzői 59%-kal egyértelműen győzelmet arattak, a részvétel a 70%-ot súrolta. - Miniszterelnök: »Vesztettem, a kormánynak itt vége«. Az ellenzék új törvényt javasol.”
La Repubblica: „Diadalmaskodott a Nem, Renzi elmegy. - 60% a népszavazás ellen, az Igen szavazatok Délen szenvedtek súlyos vereséget, mindenhol rekord részvétel. - Lemondási beszéd: Vesztettem, csak az én hibám miatt és lelkifurdalás nélkül elmegyek. - Grillo és Salvini: »Azonnal választást«. Berlusconi: Euró megállapodás a minimumra csökken.”
La Stampa: „Nem a politikai lavináról. Renzi: lemondok. - Rekord részvétel (69%) és egyértelmű eredmény a népszavazáson. Grillo és Salvini ujjonganak: »Azonnal választást«. Berlusconi: »Visszatértünk az élvonalba«. - »A vereség az én hibám, vesztettem. Ma a lemondásom Mattarellanal lesz. De egy jobb országot hagyok a hátam mögött«.”
 Il Fatto Quotidiano: „NEM! - Az alkotmány vereséget mért 59:41 arányban Renzire. - És lemondott.”
 Il Giornale: „A NEM 60%-kal győzött. RENZI MENJ HAZA! - Népszavazás, 70%-os részvétel: az egész ország fellázadt a kormány ellen. - A kormányfő lemondott: »Vesztettem és a székem üres lett.« - Berlusconi bosszúja: Most együtt kell készíteni választási törvényt.”
 Libero: „Népszavazás: Nem és Nem - Renzi csomagol. – Bosszú azok részéről akiket Matteo »zagyvaléknak« nevezett. Salvini, Silvio, Meloni és 5 Csillag Mozgalom: »Takarodj!«”
 Il Tempo: „Oh NEeeee! Leselejteződött a leselejtező, a választók tömegesen szavaztak, Renzi és a reform bukása, miniszterelnök: »Lemondok!«.”
 Il Messaggero: Renzi: „»Vesztettem, elmegyek«. Népszavazás, a NEM szavazatok egyértelmű győzelme: rekord magas részvétel. Miniszterelnök: »Másként gondolkodom, lelkifurdalás nélkül megyek el.« Köszönetet mondott feleségének és távozott. Ma lemond a »dombon« (itt: Quirinale-palota). Ideiglenes kormány a választási törvényért.”
 Il Mattino: „Győzött a NEM, Renzi: itt véget van. »Vesztettem, most a győzteseknek kell javaslatot tenniük«. 5 Csillag Mozgalom: Készek kormányozni. Az urnákhoz járuló olaszok nagy többsége megbuktatta a reformot. A miniszterelnök lemondott és bejelentette, hogy nem alkalmas ideiglenes kormányt alakítania.”

Jegyzetek 

Népszavazások
Olaszország politikai élete
 Olaszország történelme
olaszországi alkotmány-népszavazás
Aos olaszországi alkotmányos népszavazást decemberén tartották Olaszországban . Ez volt az Olasz Köztársaság történelmének harmadik alkotmányos népszavazása . A referendumon a választók az úgynevezett Renzi-Boschi törvényről szavaztak , amit Matteo Renzi miniszterelnök és Maria Elena Boschi intézményes reformokért felelős miniszter terjesztett be közösen áprilisén . A népszavazás elfogadásával megváltozott volna a kétkamarás parlamenti rendszer az országban : a felsőházként működő olasz szenátus a tartományok küldötteinek gyűléseként működne , csökkenne a képviselők száma . Megszüntetnék a CNEL-t ( Olasz Munkaügyi és Gazdasági Tanács ) , korlátoznák az állami intézmények működési költségeit és felülvizsgálnák az alkotmány V . fejezetének II. részét . Mivel az alkotmánymódosító-javaslatot egyik ház sem kétharmados többséggel fogadta el , úgy az olasz alkotmány cikke szerint népszavazást kellett kiírni a kérdésben . A népszavazásnak nem volt érvényességi küszöbe . Az előzetes eredmények szerint a szavazók-a nemmel szavazott , ezért az alkotmányos reform megbukott . Matteo Renzi a szavazás eredményének közzététele után bejelentette lemondását . A népszavazási kérdés a szavazólapon A szöveg hozzávetőleges fordítása : Jóváhagyja a Parlament által elfogadott és a Hivatalos Lap áprilisi számában megjelent , a szimmetrikus kétkamarás parlamenti rendszer megszüntetéséről , a képviselők számának csökkentéséről , az intézmények működési költségeinek korlátozásáról , a CNEL ( Országos Gazdasági és Munkaügyi Tanács ) megszüntetéséről és az alkotmány II. rész V. címének felülvizsgálatáról szóló alkotmánymódosító törvény szövegét ? Népszavazás oka A népszavazás célja , hogy Olaszországban stabil kormányzás jöjjön létre , azzal hogy a törvényhozási mechanizmus gyorsabbá válna . Az országbanóta kétkamarás parlamenti rendszer működik , ahol a Parlament két háza , az alsóházi Képviselőház és a felsőházi Szenátus azonos törvényhozási jogkörökkel rendelkezik és mindkét háznak jóvá kell hagynia egy törvényt , hogy életbe lépjen . A Szenátus regionális küldöttekből álló gyűléssé alakulna , a szenátorok száma pedig az eddighelyettfőre csökkenne . Komoly változás lenne , hogy a szenátorok közvetlen megválasztása ezután megszűnne . A változással lehetővé válna , hogy a választásokon-nál több szavazatot elérő párt automatikusan többséget szerezzen és öt éven keresztül képes legyen kormányozni az országot . Népszavazási kezdeményezés Az alkotmánytervezet jóváhagyása után a képviselők és szenátorok – kormánypártiak és ellenzékiek egyaránt – megragadták az alkalmat , hogy népszavazást írjanak ki a kérdésben . A Gazzetta Ufficiale nevű olasz közlönyben áprilisén jelent meg a népszavazás , áprilisán pedig benyújtották a népszavazási kérelmet a legfelsőbb semmítőszéknek . A népszavazási központi iroda a népszavazási kérvény benyújtását követőnapon belül kellett állást foglalnia , májusán elfogadták a rendelkezést . Az időpont kiválasztása 2016. szeptemberán a miniszterelnökség bejelentette , hogy decemberén tartják a szavazást . A népszavazást ellenző szakemberek sokan rossz ötletnek tartották a dátumot , mert nagyon későinek tartották ahhoz képest , hogy a kormány eleinte október később november első vasárnapjára szerette volna kitűzni a népszavazást . Azzal vádolták Renzit , hogy stratégiai okból választotta ezt a késői időpontot . Különösen , hogy a választási kampány meghosszabbításával könnyebben tudják az »igen« szavazásra befolyásolni a szavazókat . A dátumot azért is tartják rossznak , mert aznap tartják az ausztriai elnökválasztás második fordulóját , amin a szélsőjobboldali FPÖ-nek is van esélye győzni . Ennek következtében az olaszországi populista pártok és mozgalmak is hatalomra kerülhetnek , ha a népszavazáson a »nem« szavazatok győznek , ami kormányválságot okozhat . Emellett az olasz parlament decemberben fogja megszavazni a költségvetési törvényt , ami miatt a nemzetközi pénzintézetek komoly kockázatot látnak a népszavazás eredményében . Állásfoglalások Pártok és szervezetek Igen A Demokrata Párt , mint a népszavazás kezdeményezője , azonban több neves pártpolitikus , mint Pier Luigi Bersani és Massimo D’Alema a »nem« mellett foglalt állást . Az Új Jobbközép , a Polgári Választás és az Olasz Szocialista Párt , amik a kormánykoalíció tagjai , emellett az Értékek Olaszországa . Az igen mellett foglaltak állást az alábbi szervezetek : CISL dolgozói szakszervezet , a Confindustria - olasz gyáriparosok szövetsége és a mezőgazdasági érdekképviseleti szerv a Coldiretti . Az alkotmánymódosítást támogatók főbb érvei : A " tökéletes kétkamarás rendszer " átalakulása a " tökéletlen kétkamarás rendszerré " . Gyorsabbá válhat a törvényhozási mechanizmus , az új eljárásban egy törvénytervezetet nem kell jóváhagynia a parlament mindkét házának ahhoz hogy a törvény életbe lépjen , csökkenne ezzel a „ parlamenti ingázás” . A parlamenti ingázás akkor áll fenn , ha a parlament valamelyik házában változás áll fenn , amikor is a másik változatlan összetételű háznak kell újra jóváhagynia . Ha ez többször is megismétlődik , akkor lehet „ ingázásról” beszélni . Megtakarítás , amivel becslések szerintmillió euró körüli összeg spórolható meg . A megtakarítás tartalmazza a szenátorok számának csökkentését , a szenátorok juttatásainak csökkentését , a regionális tanácsosok járandóságainak csökkentését és a regionális politikai csoportosulások pénzügyi támogatásának tiltását . Lehetőség adódik az állam és a régiók törvényalkotási jogköreiből adódó viták rendezésére : a régiók törvényalkotási autonómiájának az átértelmezésével elkerülhetővé válnak a pénzügyi források rossz kezelése , amely számos helyi önkormányzatnál volt eddig jellemző . Nem A nem mellett foglalt állást : a Konzervatívok és Reformisták,Csillag Mozgalom , Északi Liga , Forza Italia , Olaszország Fivérei – Nemzeti Szövetség , Olasz Baloldal , Baloldal , Ökológia és Szabadság , Kommunista Újjászerveződés Pártja és a Közép Uniója pártok . A nem mellett foglalnak állást az alábbi szervezetek : ANPI - olasz partizánok szövetsége , ARCI - olasz szabadidős és kulturális szövetség , CGIL - munkás szakszervezet , Cobas - szakszervezet , CUB - szakszervezet , FIOM - fémkohászati dolgozók szakszervezete , Italianieuropei - olasz reformszellemiségű egyesület , Libertà e Giustizia - kulturális egyesület , Magistratura democratica , UGL - szakszervezet , USB - szakszervezet . Az alkotmánymódosítás ellenzői az alábbi állásponton vannak : Az alkotmánymódosítással az új Szenátus hasztalanná válhat , mivel az eddigi parlamenti rendszer meglehetősen bonyolulttá válik . Az új eljárásrend bevezetésével több konfliktus keveredhet a Képviselőház és a Szenátus között . A szenátorok közvetlen megválasztásának eltörlésével , csökkenhet az állampolgárok közvetlen beleszólása a közügyekbe . A változással nem lennének jelentős mértékű megtakarítások . A régiók autonómiájának csökkentésével sérülne a szubszidiaritás elve . Újságok Az igen mellett foglal állást a L'Unitá baloldali , a Confindustria tulajdonában levő Il SoleOre gazdasági napilap és a konzervatív Il Foglio . A nem mellett a rendszerellenes szellemiségű Il Fatto Quotidiano , a jobboldali Il Giornale , a liberális Libero és a kommunista Il manifesto lapok . A Corriere della Sera , La Repubblica és a La Stampa semleges nézőpontot képvisel . Választási kampány kronológiája október : Megszületik a népszavazást ellenző bizottság Alessandro Pace alkotmányjogász , docens és Gustavo Zagrebelsky az Olasz Alkotmánybíróság egykori bírója vezetésével. január : Matteo Renzi felkéri az amerikai Demokrata Párti politikust Jim Messinat a kampány koordinálására. január : Több jobbközép politikus támogatásával létrejön a népszavazást ellenző bizottság. március : Az Il Fatto Quotidiano rendszerkritikus napilap egy közleményt tesz közzé , ami ellenzi a reformot és az új választási törvényt . A közleményt számos tanár , kutató , író , színész írja alá. április : A Képviselőház jóváhagyja az alkotmánymódosító-törvénytervezetet. április : Elkezdődik az aláírásgyűjtés az alkotmányos népszavazás kiírására , a népszavazási kezdeményezés útja elkezdődött . Ezzel párhuzamosan aláírásgyűjtés kezdődik az Italicum nevű választási törvény eltörléséről szóló ügydöntő népszavazás kiírására. május : Létrejön az IGEN szavazásra buzdító Basta un sí bizottság. július : Közzéteszi a Confindustria - Olasz Gyáriparosok Szövetsége - tanulmányát a népszavazás gazdasági hatásairól . A tanulmány szerint a NEM-ek győzelme esetén politikai-gazdasági bizonytalanság jöhet , a GDPszázalékpontos csökkenése várhatóes időszakra ésezer újabb munkanélkülivel számolnak. július : A Citigroup a népszavazást az európai politikai életos évének legnagyobb kockázatának ítélte a Brexit után . Egyes pénzügyi elemzők a népszavazás bizonytalan kimenetele káros hatással lehet a pénzpiacokra. július : Márezer aláírást gyűjtöttek össze a népszavazás kiírásához szükségesezerhez . Elbukik az aláírásgyűjtés az Italicum törvény ellen és más ügydöntő népszavazási javaslat esetében is , az Italicum esetében kivételt képez a Buona Scuola nevű oktatási reformjavaslat , melyhez az aláírásgyűjtést a szakszervezetet segítettek , így júliusén a Legfelsőbb Bírósághozezer aláírás érkezett . A Bíróság októberén az oktatási ügyben elutasította a népszavazást. július : Az IGEN-t támogató bizottság bejelentette , hogyezer közöttire tehető a népszavazáshoz szükséges aláírások száma , az aláírásokat aznapon benyújtották a Legfelsőbb Bírósághoz . A NEM-et támogató bizottság a népszavazás elutasításáraezer aláírást gyűjtött össze. augusztus : A Központi Népszavazási Iroda bejelentette , hogy az »IGEN«-t támogató bizottság , által elvégzett aláírásgyűjtés érvényes , így kiírható népszavazás . Ettől a naptól a kormánynaknapja van , hogy a népszavazás időpontjáról tárgyaljon . A népszavazást pedig a kihirdetéstől számított és nap közötti valamelyik napon kell megtartani. szeptember : Massimo D’Alema , egykori miniszterelnök és demokrata párti politikus a »NEM« szavazás mellett foglalt állást. szeptember : a Rete degli Studente Medi ( Orvostanhallgatók Hálózata ) és az Unione degli Universitari ( Egyetemisták Uniója ) nevű hallgatói szervezetek a »NEM« szavazás mellett foglalt állást. szeptember : A miniszterelnökség bejelentette , hogy a népszavazást decemberén tartják meg . Következő napon a köztársasági elnök kibocsátotta a népszavazási hirdetményt. október: Barack Obama az Egyesült Államok elnöke Matteo Renzival folytatott munkavacsorát . Obama kijelentette , hogy szurkol a népszavazás sikerességéért és kívánja , hogy Renzi megtartsa hatalmát . A népszavazás elutasítását ő problémásnak nevezte. november : a The Economist legújabb számában - ellentétben a többi vezető politikai-gazdasági lappal , mint a Financial Times amely a népszavazás sikerét támogatta - a NEM szavazást támogatta . Azt írták , hogy a nem szavazatok győzelmével egy szakértői kormány alakítására van esély . Televíziós viták Az olasz kereskedelmi La7 volt az első csatorna , amely televíziós vita műsort indított a népszavazás kérdésében : Sí o No ( Igen vagy Nem ) címen indította el műsorát , amit Enrico Mentana vezet . Emellett a közéleti kérdésekkel foglalkozó Otto e mezzo legnézettebb adása szeptemberén volt , amikor Marco Travalgio a rendszerkritikus és népszavazást ellenző Il Fatto Quotidiano napilap főszerkesztője és Matteo Renzi miniszterelnök voltak a vitaműsor vendégei . A műsornak,285.000 fős nézettséggel,35%-os aránnyal a legnagyobb nézettséget ért el a kábeltelevíziók közt . A közszolgálati Rai több műsorban is foglalkozik a népszavazás kérdésével . A Raihíradója a TG1 különkiadásokkal jelentkezik . A csatorna legnézettebb közéleti műsora a Porta a Porta szerkesztősége egyrészes műsort szentelt a népszavazásnak : Speciale referendum : Sì - No ( Népszavazási különkiadás : Igen - Nem ) címen , amely novemberán, án ésán kerül adásba , műsorvezetője Bruno Vespa . A novemberi adásnak9 millió nézője volt és12%-os részesedést ért el . A műsorbanvendég az IGEN-NEM mellett foglalt állást . Az IGEN mellett : Matteo Renzi miniszterelnök , Pier Carlo Padoan gazdasági miniszter és Carlo Calenda gazdaságfejlesztési miniszter volt . A NEM mellett : Matteo Salvini az Északi Liga elnöke , Anna Maria Bernini a Forza Italia képviselője és Stefano Fassina az Olasz Baloldal képviselője . A Mediasethez tartozó Retecsatornánrészes műsort indítottak el Perché sí , perché no ( Miért igen , miért nem ? ) néven , amit Paolo Del Debbio vezet . A műsor novemberén,én,én és decemberén kerül adásba . A novemberi adásnakezer nézője volt,4%-os arányban . Az akkori műsorban az IGEN mellett Alessandra Moretti , Demokrata Párt Veneto tartományi képviselője és Enrico Zanetti gazdasági miniszterhelyettes érvelt. a NEM mellett Massimiliano Fedriga az Északi Liga és Giovanni Toti a Forza Italia képviselője , egyben Liguria tartomány elnöke . Közvélemény kutatási adatok A népszavazás kihirdetésétől számítva Grafikus adatok A népszavazás lehetséges következményei A népszavazással kapcsolatos követközményeket az IGEN és a NEM szavazok győzelme esetében is sokszor megvitatták : ha az »IGEN« szavazatok győznek akkor Matteo Renzi hatalma megszilárdul , amit az Európai Unió számos vezető politikusa és a pénzügyi világ számos képviselője is támogat . A NEM szavazatok győzelme esetén Matteo Renzi decemberén egy sajtótájékoztatón bejelentette , hogy az politikájának a bukása lenne , emiatt lemond akkor . Ezt az állítását több esetben is módosította . Maria Elena Boschi alkotmányügyi miniszter májusén bejelentette , hogy „ ha a népszavazás rosszul sül el , akkor nem folytatjuk az eddigi munkánkat . A B tervünk az , hogy jönnek mások és mi elmegyünk.” „ Ha Renzi megy , én is megyek , hisz közösen vállaljuk ennek felelősségét . Együtt hittünk és dolgoztunk ugyanazon a munkán.” 2016. decemberán a közszolgálati RaiCartaBianca műsorában Graziano Delrio közlekedési miniszter Bianca Berlinguer műsorvezetőnek úgy nyilatkozott , hogy „ ha a nem szavazatok győznek , akkor Renzi lemond” . A NEM szavazatok győzelme esetén az alábbi három forgatókönyv lehetséges : A köztársasági elnök , Sergio Mattarella nem fogadja el Renzi lemondását és megmarad a kormányfői posztban , a legközelebbias választásokig . A köztársasági elnök elfogadja Renzi lemondását és tárgyalások kezdődnek egy új kormány felállításáról , amely aas választásokig működne . A köztársasági elnöke elfogadja Renzi lemondását , de a tárgyalásokon képtelenek a parlamenti pártok megállapodni a többségben és nem alakul meg az új kormány . Ebben az esetben létrejövő szakértői kormány csak atavaszára tervezett előrehozott választásokig működne . Ezt az esetet tartja a legkockázatosabbnak a pénzügyi világ és számos elemző , ugyanis szerintük az euroellenesCsillag Mozgalom győzne , akik népszavazást tartanának Olaszország euró használatáról . Szavazás Szavazás menete A szavazásra decemberén kerül sor , szavazni00-23:00-ig lehetséges a szavazóhelyiségekben . A szavazók belépve a szavazóhelyiségben személyazonosító igazolványukat felmutatják a választási bizottság embereinek , akik a szavazónak odaadják a választási cédulát . A szavazófülkében kell szavazni és a kitöltött lapot bedobni a szavazóurnába . A külföldön élő olaszoknak a szavazás már egy héttel az olaszországi kezdés előtt elkezdődik . A szavazáshoz a külföldön élőknek az AIRE ( Külföldön élő olaszok anyakönyvi hivatala ) hivatalban kell regisztrálniuk magukat , a regisztrált olaszoknak automatikusan kiküldik levélben a szavazólapokat . A kitöltött szavazólapokat a lakhelyük szerinti olasz konzulátusra kell küldeniük . A konzulátuson a szavazatokat decemberéig helyi idő szerint00-ig fogadták el . Ezt követően a szavazatokat diplomáciai poggyászként szállítják Olaszországba . A külföldön élő olaszok szavazatát az olaszországi eredményekkel egy időben ismertetik . Olasz napilapok címlap híre a népszavazásról 2016. decemberén megjelenő olaszországi napilapok címlaphírei a népszavazásról Corriere della Sera : „ Olaszország szavaz , viszálykodás a kampánycsend alatt. - Népszavazás : A szavazóhelyiségekóráig állnak nyitvamillió állampolgár előtt.” La Repubblica : „ Népszavazás : Egy reformokon túlmutató ítélet születik ma meg . Az urnákésóra között vannak nyitva . Vita kampánycsendsértés miatt.” La Stampa : „ Olaszország szavaz , a kormány útelágazáshoz ért. - Az alkotmányos népszavazáson az urnákésóra között vannak nyitva . Nagy figyelem kíséri a részvételi arányt és a külföldön élő honfitársak szavazatát.” Il Fatto Quotidiano : „ Elképzelés . Jó tudni a népszavazás napján , hogy mi fog történni , ha az IGEN szavazatok győznek - Önök egy ilyen Szenátust akarnak?” Il Giornale : „ NEM ! Ma egyedi lehetőség nyílik arra , hogy visszaadjuk az állampolgárok önrendelkezésétévnyi felfüggesztett demokrácia után . Renzi minden eszközt bevetett a győzelemre . Nemet mondnunk neki és erre az elcsalt reformra” . Libero : „ Népszavazás - A nagy átverés . Adók , bevándorlók , euró , EU és a munka : a mai szavazás nem fogja megoldani az olaszok problémáit . Egy banális hatalmi összecsapás : aki az IGEN-ért kampányolt az fenntartja ezt a hatalmat , aki a NEM-ért kampányolt , az meg akarja hódítani a hatalmat.” Il Tempo : „ A szavazáson várhatóan minden idők legtöbb bizonytalan szavazója vesz részt . Népszavazás - Ma este megtudjuk , hogy Olaszország vagy az ellenfelei megbüntentik-e Renzit?” Il Messaggero : " Népszavazás , Olaszország válaszút előtt. - Ma lehet szavazni az alkotmánymódosításról , kampánycsendsértés történt . Az urnákésóra között lesznek nyitva . A részvételi arány nem tudható . Szabad játék az IGEN és NEM között . " il manifesto : „ Nem köszönöm . Eljött az igazság napja . Olaszország ma szavaz , hogy döntsön a Renzi által fémjelzett alkotmánymódosítás végzetéről . A miniszterelnök népszerűség növelést remél és hogy az országos politika »gazdája« legyen . De egy hatalmas bukást kockáztat . A külföldön élő olaszok szavazatán tartja ma mindenki szemét . A részvételi arány döntő lesz.” L'Unitá : „ Elég egy IGEN . Az olaszok ma az alkotmánymódosítás törvényesítéséről szavaznak , hogy megváltozzon az ország.” Il Mattino : „ Olaszország válaszút előtt . A kampánycsend utolsó párbaja . Alkotmánymódosító népszavazásról : az urnákésóra között lesznek nyitva , utána jön a szavazatok feldolgozása.” Eredmények Részvételi arány a népszavazáson Exit poll eredmények A népszavazás exit poll eredményeit decemberén a Rai Mediaset és La7 csatorna eredményváró műsoraiban ismertetik30-as kezdéssel . Az exit poll eredmények szerint40%-os nem szavazattal , megbukott a népszavazás : Általános eredmények Tartományonként eredmények Eredmények értékelése Matteo Renzi lemondása A népszavazás után nem sokkal Matteo Renzi bejelentette , hogy beadja lemondását a köztársasági elnöknek : „ Levonva a tanulságot , a kormányfői munkámnak itt vége : holnap délután értekezletet tartok a miniszterelnökséggel , aztán elmegyek a Quirinale-palotába és beadom a lemondásom.” Olaszországi ellenzéki pártok A legjelentősebb olasz ellenzéki pártok mind előrehozott választást követelnek és nem hajlandóak szakértői kormány létrehozására : Csillag Mozgalom : Beppe Grillo blogbejegyzésében azt írta , hogy " szükség van előre gondolkodni , úgyévre " . Roberto Fico a párt parlament közszolgálati médiát ( Rai ) felügyelő bizottságának elnöke azt mondta : "Készen állunk a kormányzásra és a mai naptól egy olyan kormányprogramon dolgozunk , amely rendkívüli , de nem az ország múltját fogja szolgálni . " Északi Liga : Matteo Salvini pártelnök úgy nyilatkozott , hogy " nem vagyunk hajlandóak egy olyan kormányt támogatni , melyet szintén nem választanak meg . Ugyanakkor hajlandóak vagyunk szavazni bármilyen választási törvénnyel , amit a választási tanács megenged nekünk . " Olaszország Fivérei – Nemzeti Szövetség : Giorgia Meloni pártelnök úgy nyilatkozott : " A tárgyalásokon elmondom a Köztársasági Elnök úrnak , hogy Olaszország nem engedheti meg magának , hogy zsinórban immár a negyedik , szabad választások nélküli kormánya jöjjön létre , az állandó politikai csatározások miatt " Olasz napilapok címlap híre az eredményekről Corriere della Sera : „ A NEM hulláma , Renzi elmegy. - A reform ellenzői-kal egyértelműen győzelmet arattak , a részvétel a-ot súrolta. - Miniszterelnök : »Vesztettem , a kormánynak itt vége« . Az ellenzék új törvényt javasol.” La Repubblica : „ Diadalmaskodott a Nem , Renzi elmegy. - a népszavazás ellen , az Igen szavazatok Délen szenvedtek súlyos vereséget , mindenhol rekord részvétel. - Lemondási beszéd : Vesztettem , csak az én hibám miatt és lelkifurdalás nélkül elmegyek. - Grillo és Salvini : »Azonnal választást« . Berlusconi : Euró megállapodás a minimumra csökken.” La Stampa : „ Nem a politikai lavináról . Renzi : lemondok. - Rekord részvétel ) és egyértelmű eredmény a népszavazáson . Grillo és Salvini ujjonganak : »Azonnal választást« . Berlusconi : »Visszatértünk az élvonalba«. - »A vereség az én hibám , vesztettem . Ma a lemondásom Mattarellanal lesz . De egy jobb országot hagyok a hátam mögött«.” Il Fatto Quotidiano : „ NEM ! - Az alkotmány vereséget mért41 arányban Renzire. - És lemondott.” Il Giornale : „ A NEM-kal győzött . RENZI MENJ HAZA ! - Népszavazás,-os részvétel : az egész ország fellázadt a kormány ellen. - A kormányfő lemondott : »Vesztettem és a székem üres lett.« - Berlusconi bosszúja : Most együtt kell készíteni választási törvényt.” Libero : „ Népszavazás : Nem és Nem - Renzi csomagol. – Bosszú azok részéről akiket Matteo »zagyvaléknak« nevezett . Salvini , Silvio , Meloni ésCsillag Mozgalom : »Takarodj! «” Il Tempo : „ Oh NEeeee ! Leselejteződött a leselejtező , a választók tömegesen szavaztak , Renzi és a reform bukása , miniszterelnök : »Lemondok ! «.” Il Messaggero : Renzi : „ »Vesztettem , elmegyek« . Népszavazás , a NEM szavazatok egyértelmű győzelme : rekord magas részvétel . Miniszterelnök : »Másként gondolkodom , lelkifurdalás nélkül megyek el.« Köszönetet mondott feleségének és távozott . Ma lemond a »dombon« ( itt : Quirinale-palota ) . Ideiglenes kormány a választási törvényért.” Il Mattino : „ Győzött a NEM , Renzi : itt véget van . »Vesztettem , most a győzteseknek kell javaslatot tenniük«.Csillag Mozgalom : Készek kormányozni . Az urnákhoz járuló olaszok nagy többsége megbuktatta a reformot . A miniszterelnök lemondott és bejelentette , hogy nem alkalmas ideiglenes kormányt alakítania.” Jegyzetek Népszavazások Olaszország politikai élete Olaszország történelme olaszországi alkotmány-népszavazás