Fajlagos ellenállás
A fajlagos ellenállás a különféle anyagok elektromos áramot akadályozó tulajdonságát jellemzi. A homogén, mindenütt azonos keresztmetszetű, állandó hőmérsékletű huzalnál az ellenállás és a keresztmetszet szorzatának, valamint a huzal hosszának a hányadosa a huzal anyagára jellemző állandó. Ezt a hányadost az adott anyag fajlagos ellenállásának nevezzük. Jele ρ, képlettel:
.
A fajlagos ellenállás SI-mértékegysége: ohm·méter (Ω·m).

Értelmezése és mértékegységei 
Azonos anyagú, de különböző méretű huzalokon végzett mérésekkel igazolható, hogy az állandó hőmérsékletű, homogén, mindenütt azonos keresztmetszetű, huzalnál az R ellenállás és az A keresztmetszet szorzatának, valamint a huzal l hosszának a hányadosa a huzal anyagára jellemző állandó. Az ezzel a hányadossal értelmezhető fizikai mennyiséget az adott anyag fajlagos ellenállásának nevezzük. Jele ρ, képlettel:
.
A fajlagos ellenállás SI-mértékegysége ohm·méter (Ω·m), mert:
.
A gyakorlatban használják még az Ω·mm²/m egységet is. A két mértékegység közti kapcsolat:

A fajlagos ellenállás kiszámítható atomi adatokból is:
,
ahol me az elektron tömege, e a töltése, n a vezetési elektronok koncentrációja, vterm az elektronok hőmozgásból származó termikus  sebessége, a λ az elektronok közepes szabad úthossza a vezetőben.

A fajlagos ellenállás hőmérsékletfüggése 
A mérések szerint az anyagok fajlagos ellenállása függ a hőmérséklettől. Melegítés hatására a fémek fajlagos ellenállása általában növekszik, a grafit, a félvezetők, az elektrolitok fajlagos ellenállása pedig általában csökken.

A fémes vezetők fajlagos ellenállásának relatív megváltozása közönséges hőmérsékleteken, nem túl nagy tartományban (pl. –  között) megközelítőleg egyenesen arányos a hőmérséklet-változással, azaz az

képletben szereplő α állandó. A fenti képletben szereplő, és az

összefüggéssel értelmezhető mennyiséget az adott anyag adott  hőmérséklet környékén mért ellenállás hőfoktényezőjének (vagy hőmérsékleti tényezőjének, röviden hőfoktényezőjének) nevezzük. (A T0 kiindulási hőmérséklet többnyire  vagy , az ehhez tartozó fajlagos ellenállást ρ0 jelöli. Az anyagok hőfoktényezőjének megadásakor meg kell adni, hogy az adatok milyen kiindulási hőmérsékletre vonatkoznak.) A hőfoktényező SI-mértékegysége:

A hőmérsékletváltozást a gyakorlatban többnyire Celsius-fokban mérjük, ezért a hőfoktényező másik mértékegysége:

Mivel a hőmérsékletváltozás mérőszáma a Celsius-skálán és a Kelvin-skálán mindig ugyanakkora, ezért a hőfoktényező fenti két mértékegysége is megegyezik.

Néhány anyag fajlagos ellenállását és -ra vonatkozó hőfoktényezőjét az alábbi táblázat tartalmazza:
 

*Csak nagyságrend

Az anyagok fajlagos ellenállása elég alacsony hőmérsékleten a fentieknél bonyolultabban változik. A fajlagos ellenállás bizonyos fémeknél, illetve kerámiáknál az abszolút nulla fok (azaz ) közelében gyakorlatilag nullává válik. Ezt a jelenséget szupravezetésnek, az ilyen anyagot szupravezetőnek nevezzük.

Kapcsolódó szócikkek 
 Elektromos ellenállás

 Szupravezetés

Jegyzetek

Források 
 Budó Ágoston: Kísérleti fizika II., Budapest, Tankönyvkiadó, 1971
 Ifj. Zátonyi Sándor: Fizika 10., Budapest, Nemzeti Tankönyvkiadó, 2009

További információk 
 Fizikakönyv.hu – A vezeték ellenállása

Villamosságtan
Fizikai mennyiségek
A fajlagos ellenállás a különféle anyagok elektromos áramot akadályozó tulajdonságát jellemzi . A homogén , mindenütt azonos keresztmetszetű , állandó hőmérsékletű huzalnál az ellenállás és a keresztmetszet szorzatának , valamint a huzal hosszának a hányadosa a huzal anyagára jellemző állandó . Ezt a hányadost az adott anyag fajlagos ellenállásának nevezzük . Jele ρ , képlettel : . A fajlagos ellenállás SI-mértékegysége : ohm·méter ( Ω·m ) . Értelmezése és mértékegységei Azonos anyagú , de különböző méretű huzalokon végzett mérésekkel igazolható , hogy az állandó hőmérsékletű , homogén , mindenütt azonos keresztmetszetű , huzalnál az R ellenállás és az A keresztmetszet szorzatának , valamint a huzal l hosszának a hányadosa a huzal anyagára jellemző állandó . Az ezzel a hányadossal értelmezhető fizikai mennyiséget az adott anyag fajlagos ellenállásának nevezzük . Jele ρ , képlettel : . A fajlagos ellenállás SI-mértékegysége ohm·méter ( Ω·m ) , mert : . A gyakorlatban használják még az Ω·mm²/m egységet is . A két mértékegység közti kapcsolat : A fajlagos ellenállás kiszámítható atomi adatokból is : ahol me az elektron tömege , e a töltése , n a vezetési elektronok koncentrációja , vterm az elektronok hőmozgásból származó termikus sebessége , a λ az elektronok közepes szabad úthossza a vezetőben . A fajlagos ellenállás hőmérsékletfüggése A mérések szerint az anyagok fajlagos ellenállása függ a hőmérséklettől . Melegítés hatására a fémek fajlagos ellenállása általában növekszik , a grafit , a félvezetők , az elektrolitok fajlagos ellenállása pedig általában csökken . A fémes vezetők fajlagos ellenállásának relatív megváltozása közönséges hőmérsékleteken , nem túl nagy tartományban ( pl. – között ) megközelítőleg egyenesen arányos a hőmérséklet-változással , azaz az képletben szereplő α állandó . A fenti képletben szereplő , és az összefüggéssel értelmezhető mennyiséget az adott anyag adott hőmérséklet környékén mért ellenállás hőfoktényezőjének ( vagy hőmérsékleti tényezőjének , röviden hőfoktényezőjének ) nevezzük . ( A T0 kiindulási hőmérséklet többnyire vagy , az ehhez tartozó fajlagos ellenállást ρ0 jelöli . Az anyagok hőfoktényezőjének megadásakor meg kell adni , hogy az adatok milyen kiindulási hőmérsékletre vonatkoznak . ) A hőfoktényező SI-mértékegysége : A hőmérsékletváltozást a gyakorlatban többnyire Celsius-fokban mérjük , ezért a hőfoktényező másik mértékegysége : Mivel a hőmérsékletváltozás mérőszáma a Celsius-skálán és a Kelvin-skálán mindig ugyanakkora , ezért a hőfoktényező fenti két mértékegysége is megegyezik . Néhány anyag fajlagos ellenállását és -ra vonatkozó hőfoktényezőjét az alábbi táblázat tartalmazza : * Csak nagyságrend Az anyagok fajlagos ellenállása elég alacsony hőmérsékleten a fentieknél bonyolultabban változik . A fajlagos ellenállás bizonyos fémeknél , illetve kerámiáknál az abszolút nulla fok ( azaz ) közelében gyakorlatilag nullává válik . Ezt a jelenséget szupravezetésnek , az ilyen anyagot szupravezetőnek nevezzük . Kapcsolódó szócikkek Elektromos ellenállás Szupravezetés Jegyzetek Források Budó Ágoston : Kísérleti fizika II. , Budapest , Tankönyvkiadó , Ifj. Zátonyi Sándor : Fizika, Budapest , Nemzeti Tankönyvkiadó , További információk Fizikakönyv.hu – A vezeték ellenállása Villamosságtan Fizikai mennyiségek