Maovice
Maovice falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrlikához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 42, közúton 63 km-re északra, községközpontjától légvonalban 2, közúton 4 km-re délre, a Svilaja-hegység északi lábánál, a Maovicei mező 600 – 700 méter magas fennsíkján fekszik. Alapvetően két részből, Gornje Maovicéből és Donje Maovicéből áll, de több kis telep is tartozik hozzá, melyek közül a legjelentősebbek Bijuci, Pod Umcem, Radinje és Svilaja.

Története 
Területe 1688-ban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság, köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át erre a vidékre. A Kninhez tartozó területen 1709-ben készített velencei összeírás „Maovizze Sup. E. Inf.”, azaz Felső- és Alsó Maovice néven említi. Az 1714-ben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került, de a háború végén 1718-ban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 809, 1910-ben 1406 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Ekkor lakosságának 87 százaléka horvát, 12 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz, a többségi horvát lakosság pedig elmenekült. Római katolikus templomát lerombolták. 1995. augusztus 6-án a „Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok. Lakossága 2011-ben 380 fő volt. A katolikus hívek a vrlikai plébániához tartoznak.

Lakosság 

(1869 és 1889 között Mahovice, 1890 és 1910 között Mavice néven.)

Nevezetességei 
Szent György tiszteletére szentelt római katolikus templomát 1901-ben a régi templom helyén építették. A régi templomból ma már csak a homlokzat falának maradványa látható. A délszláv háború idején a szerbek lerombolták, de a visszatérő lakosság újjáépítette. A Szent György szobrot is szétverték, helyette 1997-ben Tirolból vásároltak új szobrot. Bejárata felett egymás után két kör alakú ablak látható. A homlokzata feletti harangtoronyban három harang található, ebből kettőt szintén a háborút követően vásároltak. 
Szent Nedjelja tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomát 1981-ben építették.

Jegyzetek

Források 
Vrlika város hivatalos oldala 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 
Mirela Slukan-Altić:Povijest mletačkog katastra Dalmacije

További információk 
Vrlika turisztikai irodájának honlapja 
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Maovice falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrlikához tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre , a Svilaja-hegység északi lábánál , a Maovicei mező–méter magas fennsíkján fekszik . Alapvetően két részből , Gornje Maovicéből és Donje Maovicéből áll , de több kis telep is tartozik hozzá , melyek közül a legjelentősebbek Bijuci , Pod Umcem , Radinje és Svilaja . Története Területeban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság , köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át erre a vidékre . A Kninhez tartozó területenben készített velencei összeírás „ Maovizze Sup . E. Inf.” , azaz Felső- és Alsó Maovice néven említi . Azben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került , de a háború végénban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik . Ekkor lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt . A délszláv háború során szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz , a többségi horvát lakosság pedig elmenekült . Római katolikus templomát lerombolták . augusztusán a „ Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok . Lakosságabenfő volt . A katolikus hívek a vrlikai plébániához tartoznak . Lakosság ( 1869 ésközött Mahovice, ésközött Mavice néven . ) Nevezetességei Szent György tiszteletére szentelt római katolikus templomátben a régi templom helyén építették . A régi templomból ma már csak a homlokzat falának maradványa látható . A délszláv háború idején a szerbek lerombolták , de a visszatérő lakosság újjáépítette . A Szent György szobrot is szétverték , helyetteben Tirolból vásároltak új szobrot . Bejárata felett egymás után két kör alakú ablak látható . A homlokzata feletti harangtoronyban három harang található , ebből kettőt szintén a háborút követően vásároltak . Szent Nedjelja tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomátben építették . Jegyzetek Források Vrlika város hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Mirela Slukan-Altić : Povijest mletačkog katastra Dalmacije További információk Vrlika turisztikai irodájának honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Split-Dalmácia megye települései