Krónika – A 2. magyar hadsereg a Donnál
A Krónika – A 2. magyar hadsereg a Donnál Sára Sándor huszonöt részes, fekete-fehér dokumentumfilm-sorozata a Magyar 2. hadsereg 1943. januári pusztulásáról a Don-kanyarban, a kiérkezésük közvetlen előzményeivel egészen 1942 januárjától és a katasztrófa utóhatásaival 1943 májusáig.

Az 1983-ban elkészült ötrészes, filmszínházi vetítésre szánt változat címe: Pergőtűz.

Előzmény 
A filmsorozat megszületésének közvetlen előzménye Nemeskürty István e tárgyban 1972-ben megjelent Requiem egy hadseregért című kötete, amelyet a maga korában hatalmas érdeklődéssel fogadtak (három egymást követő évben, 1972-ben, 73-ban és 74-ben is kiadták, majd a filmsorozat évében újra), s amely nagy és elhúzódó vitákat kavart. Felkeltette az érdeklődést a további visszaemlékezések iránt. A sorozatban gyakran megszólaló Kádár Gyula egykori vezérkari ezredesnek ekkor már megjelent visszaemlékezése A Ludovikától Sopronkőhidáig címmel (Budapest, 1978).

Ezekre alapozva Sára Sándor 1979-től kezdve három éven át összesen több mint százórás anyagot vett fel 80-100 egykori katonával, hivatásos tiszttel, munkaszolgálatossal. A felvételek hatoda, nyolcada került be a filmsorozatba.

Az események hiteles bemutatását nehezítette, hogy csaknem negyven évvel azok után még megszólaltatható egykori katonák és tisztek elsősorban a kisebb veszteségeket elszenvedett alakulatok állományából kerültek ki, és így azok történetére került nagyobb hangsúly. Az első elsöprő erejű támadás a IV. hadtestet érte, a VII. hadtest pedig bár utolsóként, viszonylag sértetlenül, parancsra vonult vissza a Dontól, de ezt követően súlyos harcokba keveredett. Az alkotók ezt az eltolódást a magasabb parancsnokok és a nagyobb veszteségeket szenvedett egységek legénységének az elbeszélésével igyekeztek kiegyensúlyozni, de természetszerűleg nem teljes sikerrel.{{jegyzet*|megj=Kollár Béla szakaszvezető: „Olyan megrázó volt a számomra. Hát ott voltak olyan egységek is, akik közvetlenül ezt felfogták – az első szovjet támadásokat – hogy sorakoztak: III. zászlóalj sorakozó! És a III. zászlóalj az állt tíz emberből. Ez volt a zászlóalj, ami hát körülbelül ezer ember. A többi az elpusztult. Ott maradt.”}}

A filmsorozatban olyan híres személyiségek is megszólaltak, mint Zelk Zoltán költő, egykori munkaszolgálatos, Kollár Béla színész, Boldizsár Iván és Fazekas György író, újságíró, akikről a korabeli néző nem is tudta, hogy a Don-kanyarnál szolgáltak a 2. magyar hadseregben.

Néhány olyan, a háború után jelentős közéleti személyiség is megszólalt, mint Vas Zoltán és dr. Major Ákos. Vagy aki a rendszerváltás után folytathatta csak kettétört közéleti szereplését, mint Kéri Kálmán.

A sorozat az utólag, tíz évvel a bemutató után forgatott bevezető rész nélkül huszonöt epizódból áll.

Eredetileg kétrészesre tervezték, de a bőségesnek mutatkozó filmanyag halmozódása láttán többszöri módosítás után végül huszonöt részes lett.

Köztes öt részben egy-egy személy az epizód teljes terjedelmében saját történetét meséli el. Fazekas György és Boldizsár Iván író, újságíró, Sigmond Olivér szobrászművész, akkoriban hivatásos katonatiszt, Gallyas Ferenc tartalékos tiszt, haditudósító és Zelk Zoltán költő.

A többi húsz részben megszólalnak az egykori tisztek, köztük magas rangú vezérkari tisztek a legfelsőbb hadvezetésből, minisztériumból és a frontról is, valamint közkatonák és munkaszolgálatosok is. Ezek az epizódok a korabeli filmhíradókból vett válogatással kezdődnek.

A film zenéje a Marlene Dietrichnek köszönhetően már világsikerre szert tett Pete Seeger-dal, a Hova tűnt a sok virág? egyik magyar változata Jobba Gabi előadásában.

A filmsorozat első 17 részét a Magyar Televízióban 1982-ben mutatták be.

 Bevezetés 
A Bevezetés a 2. magyar hadsereg a Donnál c. film krónikájához a filmsorozat elkészülte után tíz évvel, 1992-ben készült. Összeállította: a dokumentumfilm-sorozat egykori dramaturgja, Hanák Gábor. Megszólalók: Sára Sándor, a dokumentumfilm-sorozat rendezője; Pálfy G. István és Juhász Gyula történész, a filmsorozattal kapcsolatos egykori tévévita szereplői; Csoóri Sándor, szintén a sorozat dramaturgja; négy, a Don-kanyarban eltűnt katona – Csobánci Jenő, Kardos Imre, Dányi József, Pásztor Mihály – özvegye és Kosztka Vilmos százados, egykori zászlóaljparancsnok.

 Epizódok 

 Előzmények – 1942. január
 Indulás – 1942. január–június
 Felvonulás – 1942. május–július
 Munkaszolgálat – Fazekas György
 Megérkezés – 1942. július–augusztus
 Hídfőcsaták – 1942. augusztus–szeptember
 Tűzkeresztség – Boldizsár Iván
 Helyzetjelentés – 1942. szeptember–október
 Frontszemle – 1942. október–november
 Felváltás – 1942. november–december
 Állóharc – 1942. december
 Harcelőőrs – Sigmond Olivér
 Téli front – 1942. november–december

 Támadás előtt – 1943. január 1–12.
 Haditudósítás – Gallyas Ferenc
 Támadás – 1943. január
 Áttörés – 1943. január
 Visszavonulás – 1943. január
 Kitörés – 1943. január
 Menekülés – 1943. január
 Hadparancs – 1943. január
 Utóvédharc – 1943. február
 Gyülekezés – 1943. február
 Hazatérés – 1943. március–május
 Zelk Zoltán – „…elátkozva a hatodik napot…”

 A 2. magyar hadsereg főbb alakulatai 
(Az áttöréskori elhelyezkedésük északról délre a Don mentén könnyűhadosztályonként körülbelül 23 kilométeres szakaszokon.)

 III. szombathelyi hadtest (Stomm Marcel vezérőrnagy) könnyűhadosztályai:
9. (nagykanizsai) és a
6. (komáromi) könnyűhadosztály
 IV. pécsi hadtest (Csatay Lajos majd Heszlényi József altábornagy) könnyűhadosztályai:
20. (egri) (1942 augusztusáig a III. hadtest kötelékében)
7. (soproni) (1942 augusztusáig a III. hadtest kötelékében) (itt zászlóaljparancsnok Kosztka Vilmos)
13. (kecskeméti) (Grassy József, majd Hollósy-Kuthy László, és itt ezredparancsnok Rumy Lajos)
10. (kaposvári) könnyűhadosztály
 VII. miskolci hadtest (Gyimessy Ernő altábornagy, helyettese Legeza János vezérőrnagy) könnyűhadosztályai:
12. (szekszárdi) (1942 szeptemberéig a IV. hadtest kötelékében),
19. (miskolci) és a
23. (kassai) könnyűhadosztály

Az egységeket más területekről származó kisebb alakulatokkal is kiegészítették, például balassagyarmati, csáktornyai, komáromi, losonci, nagyatádi, salgótarjáni, zalaegerszegi, veszprémi és egyéb alakulatokkal.

A 2. magyar hadsereg kötelékébe tartozott még az 1. magyar páncéloshadosztály (Dálnoki Veress Lajos altábornagy) és az 1. repülőcsoport, amelynek parancsnoka 1942. október 18-ig András Sándor vezérkari alezredes volt, majd ezt követően Fráter Tibor ezredes.

 A dokumentumfilm-sorozatban megszólaltatott egykori katonák 

 A megszólalók által gyakrabban említett magasabb rangú parancsnokok 
A 2. magyar hadsereg állományából:
 Jány Gusztáv vezérezredes, a 2. magyar hadsereg parancsnoka.
 Kovács Gyula vezérőrnagy, a 2. magyar hadsereg vezérkari főnöke.
 Stomm Marcel vezérőrnagy, a III. hadtest parancsnoka.
 Deseő László vezérőrnagy, a III. hadtest tüzérségének parancsnoka.
 Csatay Lajos altábornagy a IV. hadtest parancsnoka 1942. november 15-ig. Utóda Heszlényi József altábornagy.
 Grassy József vezérőrnagy, a IV. hadtest 13. hadosztály parancsnoka, Rumy Lajos közvetlen felettese 1942. augusztus 24-ig.
 Hollósy-Kuthy László vezérőrnagy, a 13. hadosztály parancsnoka, Rumy Lajos közvetlen felettese 1942. augusztus 24-től.
 Legeza János vezérőrnagy, az áttöréskor a VII. hadtest parancsnoka Gyimessy Ernő altábornagy távollétében.

Magasabb parancsnokság:
 Nagy Vilmos vezérezredes, honvédelmi miniszter
 Szombathelyi Ferenc vezérezredes, a Honvéd Vezérkar főnöke, e poszton Werth Henrik utóda.

A német hadseregből:
 Maximilian von Weichs vezérezredes, a német „B” hadseregcsoport parancsnoka, Jány közvetlen katonai felettese
 Georg von Sodenstern altábornagy, a német „B” hadseregcsoport vezérkari főnöke
(a sorozatban néha Sondersternnek, illetve Sondersteinnek mondják)
 Hermann von Witzleben vezérőrnagy, a 2. magyar hadsereghez vezényelt összekötő törzs vezetője
 Hans Cramer vezérőrnagy, a névleg a 2. magyar hadsereg tartalékának rendelt ún. Cramer-hadtest parancsnoka. Ennek alárendeltségébe került az 1. magyar páncéloshadosztály.
 Friedrich Siebert altábornagy, annak a német hadtestcsoportnak a parancsnoka, amelynek alárendeltségébe került a III. hadtest a visszavonulás során.

 A sorozat körül kialakult viták 
Már a vetítés kezdetén megjelentek olyan vádak, hogy bujtatva teret engedtek irredenta, revansista szóhasználatoknak; a filmben olyan internáltak (Kéri) és háborús bűnökért (a rehabilitált Kádár Gyula), valamint 56-os cselekményekért elítéltek kaphattak szót, mint Zelk Zoltán, Fazekas György; illetve hogy Vas Zoltán és például Major Ákos szerepeltetése csupán szépségflastrom ezeken.

Azonban ezeket a kifejezéseket a volt hivatásos katonatisztek egy része is csak a korabeli szóhasználatot illusztrálva emlegették, a többségük meg még ezt sem. Továbbá a megelőző műsorokban (pl. a Századunkban) már nyilatkoztak még akkoriban is körözött nyilas háborús bűnösök is (például egykori nyilas lapok főszerkesztője).

Mások kifogásolták a Magyar Honvédség szerepének szépítgetését (Grassy), tevékenységének szelektív bemutatását, illetve hogy Jányt csak mint a hírhedtté vált hadparancs kiadóját mutatták be, de ettől a botlásától eltekintve dicsőítették bátorságát.

A kiszélesedő vita miatt a műsort előbb áttették a 2-es csatornára, majd a vetítését a 17. rész után abbahagyták. Így a Jány-féle elhíresült hadparancs részletes és rendkívül kritikus hangú ismertetését a nézők ekkor nem is láthatták. Egyes források a sorozat bemutatásához kötik Nagy Richárd MTV-elnök leváltásának fő okát.

Egyes események tárgyalását az is akadályozta, hogy ezek egy része – például a Felvonulás című részben emlegetett túszejtések – még a film bemutatásának idején sem évült el.

Azokkal a mondvacsináltnak tűnő kifogásokkal, mint például hogy a szovjet lakosság barátkozása a katonákkal nem hiteles, feltehetően csak a kényesebb kérdéseket fedték el.

 A dokumentumfilm-sorozat anyaga könyv alakban 
A sorozat anyagát két ízben is kiadták könyv formájában:
 Pergőtűz – Krónika a 2. magyar hadsereg pusztulásáról, RTV-Minerva kiadás, Budapest, 1983, , szerkesztette: dr. Major Klára

 Sára Sándor: Pergőtűz – A 2. magyar hadsereg pusztulása a Donnál, Tinódi Könyvkiadó, Budapest, 1988, , szerkesztette: Szakály Ferenc

 Emlékiratok 
A megszólaltatott egykori katonák közül többen – részben még a sorozat elkészítése előtt – közzétették részletes önéletírásaikat is.
 Boldizsár Iván: Don–Buda–Párizs, Magvető Könyvkiadó, Budapest, Tények és tanúk sorozat, 1982, 1983, , 
 Fazekas György: Miskolc–Nyizsnyij–Tagil–Miskolc (II. vh. munkaszolgálatos önéletrajz), Magvető Könyvkiadó, Budapest, Tények és tanúk sorozat, 1979, 
 Gallyas Ferenc: Hősi halálom után, Magvető Könyvkiadó, Budapest, Tények és tanúk sorozat, 1987, 
 Kádár Gyula: A Ludovikától Sopronkőhidáig, Magvető Könyvkiadó, Budapest, Tények és tanúk sorozat, 1978, 1984, , 
 Kornis Pál: Tanúként jelentkezem, Zrínyi Kiadó, 1988, 
 Lajtos Árpád: Emlékezés a 2. magyar hadseregre, 1942–1943, Zrínyi Kiadó, Budapest, 1989, 
 Major Ákos: Népbíráskodás – forradalmi törvényesség. Egy népbíró visszaemlékezései, Minerva kiadó, Budapest, 1988, 
 Sallai Elemér: A szovjet hadsereg a Horthy-vezérkar titkos jelentéseiben 1941-1943, Szikra Kiadó, Budapest, 1955
 Sallai Elemér: Utolsó napok, Zrínyi Kiadó, Budapest, 1958
 Sallai Elemér: Csürhe, Magvető, Budapest, 1963
 Sallai Elemér: -42° (Csürhe 2.), Magvető, Budapest, 1965
 Sallai Elemér: Mozgó vesztőhely, Magvető, Budapest, 1979, 

A sorozat témájával összefüggő, de abban meg nem szólaló katonák által írt emlékiratok:
 Gróf Stomm Marcel: Emlékiratok (Szerkesztő: Bokor Pál és Gallyas Ferenc) Pallas Lap- és Könyvkiadó, Magyar Hírlap Könyvek, 1990, 
 Garda József: Kint voltam a Donnál – Egy tüzérszakaszvezető emlékirata, Püski Kiadó, 1999
 Dr. Viczián Antal: Meghaltak a Donnál – Sebészként a háborúban, Szerzői Kiadás, 1989
 Kemendy Géza: Harctéri emlékeim, 1942–1943 – A magyar királyi 17. honvéd gyalogezred II. zászlóalja a Donnál, Zala Megyei Levéltár, Zalaegerszeg, 2012 

 Szakirodalom 
 Csoóri Sándor: A magyar apokalipszis – Töprengések a második magyar hadsereg doni összeomlásáról készülő dokumentumfilm anyag gyűjtése közben, Tiszatáj 1980. októberi szám, különnyomat: New York, 1980
 Dr. Horváth Miklós: A 2. magyar hadsereg megsemmisülése a Donnál, Zrínyi Kiadó, Budapest, 1958, 1959, Lektor: Kornis Pál
 Nemeskürty István: Requiem egy hadseregért, Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1972, 1973, 1974, 1982 
 Várkonyi Vilmos: Don-kanyar – A 2. magyar hadsereg tragédiája, Lupuj-Book Kft., 
 Markó György (szerk.): Háború, hadsereg, összeomlás – Magyar politika, katonapolitika a második világháborúban, Zrínyi Kiadó, Budapest, 2005, 
 Fóris Elemér–Dr. Drabon József–Fazakas Sándor–...: A Don partjáig és vissza – Emlékek és fényképek a magyar királyi 2. hadsereg 1942–1943. évi hadműveleteiről, HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Budapest, 2008, 
 Szabó Péter: Don-kanyar – A magyar királyi 2. honvéd hadsereg története (1942–1943)'', Zrínyi Kiadó, Budapest, 1994, 
 Dunavölgyi Péter: A magyar televíziózás története az 1980-as években – 1983. I. félév  (1983) Január 5.-től (A sorozat fogadtatása dokumentumokkal és forrásokkal.)

Jegyzetek

Megjegyzések

Források 

Sára Sándor: Krónika, huszonöt részes dokumentumfilm-sorozat – 1982.  Bev. – Az 1992-es Bevezető epizód.
Egyes megosztókon az 1992-ben forgatott Bevezető rész kapta az 1-es sorszámot, így az epizódok sorszáma ott eggyel eltolódik.
 Nemeskürty István: Requiem egy hadseregért, Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1972, 1973, 1974, 1982 
 Honvédelmi Minisztérium – HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság: kereső kifejezés: Krónika – A második magyar hadsereg a Donnál: 1., 2., 4., 14., 22., 23., 24. rész – 2013. (hozzáférés: 2015. december 11.)
 Dunavölgyi Péter: A magyar televíziózás története XXVII. – 1983. I. rész  benne a politikai vezetés, a külföld és a nézők véleménye

További információk 
Bikácsy Gergely: Pergőtűz; Krónika – Sára Sándor, magyar.film.hu – 2002
Lőcsei Gabriella: Krónika és Pergőtűz Sára Sándor dokumentumfilmje először látható cenzúrázatlanul, mno.hu – 2002. október 4.
Sipos Péter: Pergőtűzben. Sára Sándor filmsorozata a 2. magyar hadseregről, História 1983-01 (tankonyvtar.hu), História folyóirat 2003/1 – 1983. január
Vígh Károly: Katasztrófa a Donnál – Pergőtűz. A történész szemszögéből
Murányi Gábor: Pergőtűz: burleszkbe illő szocialista félelemhullám Sára Sándor filmje körül. Múlt-Kor 2021. nov. 11.

1982 filmjei
Magyar dokumentumfilmek
Sára Sándor-filmek
A Krónika – A magyar hadsereg a Donnál Sára Sándor huszonöt részes , fekete-fehér dokumentumfilm-sorozata a Magyar hadsereg januári pusztulásáról a Don-kanyarban , a kiérkezésük közvetlen előzményeivel egészenjanuárjától és a katasztrófa utóhatásaivalmájusáig . Azban elkészült ötrészes , filmszínházi vetítésre szánt változat címe : Pergőtűz . Előzmény A filmsorozat megszületésének közvetlen előzménye Nemeskürty István e tárgybanben megjelent Requiem egy hadseregért című kötete , amelyet a maga korában hatalmas érdeklődéssel fogadtak ( három egymást követő évben , ben, ban ésben is kiadták , majd a filmsorozat évében újra ) , s amely nagy és elhúzódó vitákat kavart . Felkeltette az érdeklődést a további visszaemlékezések iránt . A sorozatban gyakran megszólaló Kádár Gyula egykori vezérkari ezredesnek ekkor már megjelent visszaemlékezése A Ludovikától Sopronkőhidáig címmel ( Budapest , Ezekre alapozva Sára Sándortől kezdve három éven át összesen több mint százórás anyagot vett felegykori katonával , hivatásos tiszttel , munkaszolgálatossal . A felvételek hatoda , nyolcada került be a filmsorozatba . Az események hiteles bemutatását nehezítette , hogy csaknem negyven évvel azok után még megszólaltatható egykori katonák és tisztek elsősorban a kisebb veszteségeket elszenvedett alakulatok állományából kerültek ki , és így azok történetére került nagyobb hangsúly . Az első elsöprő erejű támadás a IV. hadtestet érte , a VII. hadtest pedig bár utolsóként , viszonylag sértetlenül , parancsra vonult vissza a Dontól , de ezt követően súlyos harcokba keveredett . Az alkotók ezt az eltolódást a magasabb parancsnokok és a nagyobb veszteségeket szenvedett egységek legénységének az elbeszélésével igyekeztek kiegyensúlyozni , de természetszerűleg nem teljes sikerrel. { { jegyzet * |megj=Kollár Béla szakaszvezető : „ Olyan megrázó volt a számomra . Hát ott voltak olyan egységek is , akik közvetlenül ezt felfogták – az első szovjet támadásokat – hogy sorakoztak : III. zászlóalj sorakozó ! És a III. zászlóalj az állt tíz emberből . Ez volt a zászlóalj , ami hát körülbelül ezer ember . A többi az elpusztult . Ott maradt.” } } A filmsorozatban olyan híres személyiségek is megszólaltak , mint Zelk Zoltán költő , egykori munkaszolgálatos , Kollár Béla színész , Boldizsár Iván és Fazekas György író , újságíró , akikről a korabeli néző nem is tudta , hogy a Don-kanyarnál szolgáltak a magyar hadseregben . Néhány olyan , a háború után jelentős közéleti személyiség is megszólalt , mint Vas Zoltán és dr. Major Ákos . Vagy aki a rendszerváltás után folytathatta csak kettétört közéleti szereplését , mint Kéri Kálmán . A sorozat az utólag , tíz évvel a bemutató után forgatott bevezető rész nélkül huszonöt epizódból áll . Eredetileg kétrészesre tervezték , de a bőségesnek mutatkozó filmanyag halmozódása láttán többszöri módosítás után végül huszonöt részes lett . Köztes öt részben egy-egy személy az epizód teljes terjedelmében saját történetét meséli el . Fazekas György és Boldizsár Iván író , újságíró , Sigmond Olivér szobrászművész , akkoriban hivatásos katonatiszt , Gallyas Ferenc tartalékos tiszt , haditudósító és Zelk Zoltán költő . A többi húsz részben megszólalnak az egykori tisztek , köztük magas rangú vezérkari tisztek a legfelsőbb hadvezetésből , minisztériumból és a frontról is , valamint közkatonák és munkaszolgálatosok is . Ezek az epizódok a korabeli filmhíradókból vett válogatással kezdődnek . A film zenéje a Marlene Dietrichnek köszönhetően már világsikerre szert tett Pete Seeger-dal , a Hova tűnt a sok virág ? egyik magyar változata Jobba Gabi előadásában . A filmsorozat elsőrészét a Magyar Televízióbanben mutatták be . Bevezetés A Bevezetés a magyar hadsereg a Donnál c . film krónikájához a filmsorozat elkészülte után tíz évvel, ben készült . Összeállította : a dokumentumfilm-sorozat egykori dramaturgja , Hanák Gábor . Megszólalók : Sára Sándor , a dokumentumfilm-sorozat rendezője ; Pálfy G. István és Juhász Gyula történész , a filmsorozattal kapcsolatos egykori tévévita szereplői ; Csoóri Sándor , szintén a sorozat dramaturgja ; négy , a Don-kanyarban eltűnt katona – Csobánci Jenő , Kardos Imre , Dányi József , Pásztor Mihály – özvegye és Kosztka Vilmos százados , egykori zászlóaljparancsnok . Epizódok Előzmények – január Indulás – január–június Felvonulás – május–július Munkaszolgálat – Fazekas György Megérkezés – július–augusztus Hídfőcsaták – augusztus–szeptember Tűzkeresztség – Boldizsár Iván Helyzetjelentés – szeptember–október Frontszemle – október–november Felváltás – november–december Állóharc – december Harcelőőrs – Sigmond Olivér Téli front – november–december Támadás előtt – január12. Haditudósítás – Gallyas Ferenc Támadás – január Áttörés – január Visszavonulás – január Kitörés – január Menekülés – január Hadparancs – január Utóvédharc – február Gyülekezés – február Hazatérés – március–május Zelk Zoltán – „ …elátkozva a hatodik napot…” A magyar hadsereg főbb alakulatai ( Az áttöréskori elhelyezkedésük északról délre a Don mentén könnyűhadosztályonként körülbelülkilométeres szakaszokon . ) III. szombathelyi hadtest ( Stomm Marcel vezérőrnagy ) könnyűhadosztályai : 9. ( nagykanizsai ) és a 6. ( komáromi ) könnyűhadosztály IV . pécsi hadtest ( Csatay Lajos majd Heszlényi József altábornagy ) könnyűhadosztályai : 20. ( egri ) augusztusáig a III. hadtest kötelékében ) 7. ( soproni ) augusztusáig a III. hadtest kötelékében ) ( itt zászlóaljparancsnok Kosztka Vilmos ) 13. ( kecskeméti ) ( Grassy József , majd Hollósy-Kuthy László , és itt ezredparancsnok Rumy Lajos ) 10. ( kaposvári ) könnyűhadosztály VII. miskolci hadtest ( Gyimessy Ernő altábornagy , helyettese Legeza János vezérőrnagy ) könnyűhadosztályai : 12. ( szekszárdi) szeptemberéig a IV. hadtest kötelékében ) , 19. ( miskolci ) és a 23. ( kassai ) könnyűhadosztály Az egységeket más területekről származó kisebb alakulatokkal is kiegészítették , például balassagyarmati , csáktornyai , komáromi , losonci , nagyatádi , salgótarjáni , zalaegerszegi , veszprémi és egyéb alakulatokkal . A magyar hadsereg kötelékébe tartozott még az magyar páncéloshadosztály ( Dálnoki Veress Lajos altábornagy ) és az repülőcsoport , amelynek parancsnoka októberig András Sándor vezérkari alezredes volt , majd ezt követően Fráter Tibor ezredes . A dokumentumfilm-sorozatban megszólaltatott egykori katonák A megszólalók által gyakrabban említett magasabb rangú parancsnokok A magyar hadsereg állományából : Jány Gusztáv vezérezredes , a magyar hadsereg parancsnoka . Kovács Gyula vezérőrnagy , a magyar hadsereg vezérkari főnöke . Stomm Marcel vezérőrnagy , a III. hadtest parancsnoka . Deseő László vezérőrnagy , a III. hadtest tüzérségének parancsnoka . Csatay Lajos altábornagy a IV. hadtest parancsnoka novemberig . Utóda Heszlényi József altábornagy . Grassy József vezérőrnagy , a IV . hadtest hadosztály parancsnoka , Rumy Lajos közvetlen felettese augusztusig . Hollósy-Kuthy László vezérőrnagy , a hadosztály parancsnoka , Rumy Lajos közvetlen felettese augusztustől . Legeza János vezérőrnagy , az áttöréskor a VII. hadtest parancsnoka Gyimessy Ernő altábornagy távollétében . Magasabb parancsnokság : Nagy Vilmos vezérezredes , honvédelmi miniszter Szombathelyi Ferenc vezérezredes , a Honvéd Vezérkar főnöke , e poszton Werth Henrik utóda . A német hadseregből : Maximilian von Weichs vezérezredes , a német „ B” hadseregcsoport parancsnoka , Jány közvetlen katonai felettese Georg von Sodenstern altábornagy , a német „ B” hadseregcsoport vezérkari főnöke ( a sorozatban néha Sondersternnek , illetve Sondersteinnek mondják ) Hermann von Witzleben vezérőrnagy , a magyar hadsereghez vezényelt összekötő törzs vezetője Hans Cramer vezérőrnagy , a névleg a magyar hadsereg tartalékának rendelt ún . Cramer-hadtest parancsnoka . Ennek alárendeltségébe került az magyar páncéloshadosztály . Friedrich Siebert altábornagy , annak a német hadtestcsoportnak a parancsnoka , amelynek alárendeltségébe került a III. hadtest a visszavonulás során . A sorozat körül kialakult viták Már a vetítés kezdetén megjelentek olyan vádak , hogy bujtatva teret engedtek irredenta , revansista szóhasználatoknak ; a filmben olyan internáltak ( Kéri ) és háborús bűnökért ( a rehabilitált Kádár Gyula ) , valamintos cselekményekért elítéltek kaphattak szót , mint Zelk Zoltán , Fazekas György ; illetve hogy Vas Zoltán és például Major Ákos szerepeltetése csupán szépségflastrom ezeken . Azonban ezeket a kifejezéseket a volt hivatásos katonatisztek egy része is csak a korabeli szóhasználatot illusztrálva emlegették , a többségük meg még ezt sem . Továbbá a megelőző műsorokban ( pl. a Századunkban ) már nyilatkoztak még akkoriban is körözött nyilas háborús bűnösök is ( például egykori nyilas lapok főszerkesztője ) . Mások kifogásolták a Magyar Honvédség szerepének szépítgetését ( Grassy ) , tevékenységének szelektív bemutatását , illetve hogy Jányt csak mint a hírhedtté vált hadparancs kiadóját mutatták be , de ettől a botlásától eltekintve dicsőítették bátorságát . A kiszélesedő vita miatt a műsort előbb áttették aes csatornára , majd a vetítését a rész után abbahagyták . Így a Jány-féle elhíresült hadparancs részletes és rendkívül kritikus hangú ismertetését a nézők ekkor nem is láthatták . Egyes források a sorozat bemutatásához kötik Nagy Richárd MTV-elnök leváltásának fő okát . Egyes események tárgyalását az is akadályozta , hogy ezek egy része – például a Felvonulás című részben emlegetett túszejtések – még a film bemutatásának idején sem évült el . Azokkal a mondvacsináltnak tűnő kifogásokkal , mint például hogy a szovjet lakosság barátkozása a katonákkal nem hiteles , feltehetően csak a kényesebb kérdéseket fedték el . A dokumentumfilm-sorozat anyaga könyv alakban A sorozat anyagát két ízben is kiadták könyv formájában : Pergőtűz – Krónika a magyar hadsereg pusztulásáról , RTV-Minerva kiadás , Budapest , , szerkesztette : dr. Major Klára Sára Sándor : Pergőtűz – A magyar hadsereg pusztulása a Donnál , Tinódi Könyvkiadó , Budapest , , szerkesztette : Szakály Ferenc Emlékiratok A megszólaltatott egykori katonák közül többen – részben még a sorozat elkészítése előtt – közzétették részletes önéletírásaikat is . Boldizsár Iván : Don–Buda–Párizs , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Tények és tanúk sorozat , , Fazekas György : Miskolc–Nyizsnyij–Tagil–Miskolc ( II. vh. munkaszolgálatos önéletrajz ) , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Tények és tanúk sorozat , Gallyas Ferenc : Hősi halálom után , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Tények és tanúk sorozat , Kádár Gyula : A Ludovikától Sopronkőhidáig , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Tények és tanúk sorozat , , Kornis Pál : Tanúként jelentkezem , Zrínyi Kiadó , Lajtos Árpád : Emlékezés a magyar hadseregre, 1943 , Zrínyi Kiadó, Budapest , Major Ákos : Népbíráskodás – forradalmi törvényesség . Egy népbíró visszaemlékezései , Minerva kiadó , Budapest , Sallai Elemér : A szovjet hadsereg a Horthy-vezérkar titkos jelentéseiben Szikra Kiadó, Budapest , Sallai Elemér : Utolsó napok , Zrínyi Kiadó, Budapest , Sallai Elemér : Csürhe , Magvető, Budapest , Sallai Elemér : ( Csürhe ) , Magvető, Budapest , Sallai Elemér : Mozgó vesztőhely , Magvető, Budapest , A sorozat témájával összefüggő , de abban meg nem szólaló katonák által írt emlékiratok : Gróf Stomm Marcel : Emlékiratok ( Szerkesztő : Bokor Pál és Gallyas Ferenc ) Pallas Lap- és Könyvkiadó , Magyar Hírlap Könyvek , Garda József : Kint voltam a Donnál – Egy tüzérszakaszvezető emlékirata , Püski Kiadó , Dr . Viczián Antal : Meghaltak a Donnál – Sebészként a háborúban , Szerzői Kiadás , Kemendy Géza : Harctéri emlékeim, 1943 – A magyar királyi honvéd gyalogezred II. zászlóalja a Donnál , Zala Megyei Levéltár , Zalaegerszeg , Szakirodalom Csoóri Sándor : A magyar apokalipszis – Töprengések a második magyar hadsereg doni összeomlásáról készülő dokumentumfilm anyag gyűjtése közben , Tiszatáj októberi szám , különnyomat : New York , Dr . Horváth Miklós : A magyar hadsereg megsemmisülése a Donnál , Zrínyi Kiadó, Budapest , Lektor : Kornis Pál Nemeskürty István : Requiem egy hadseregért , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Várkonyi Vilmos : Don-kanyar – A magyar hadsereg tragédiája , Lupuj-Book Kft. , Markó György ( szerk . ) : Háború , hadsereg , összeomlás – Magyar politika , katonapolitika a második világháborúban , Zrínyi Kiadó, Budapest , Fóris Elemér–Dr . Drabon József–Fazakas Sándor–... : A Don partjáig és vissza – Emlékek és fényképek a magyar királyi hadsereg1943. évi hadműveleteiről , HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum , Budapest , Szabó Péter : Don-kanyar – A magyar királyi honvéd hadsereg története1943) '' , Zrínyi Kiadó, Budapest , Dunavölgyi Péter : A magyar televíziózás története azas években – I. félév Január-től ( A sorozat fogadtatása dokumentumokkal és forrásokkal . ) Jegyzetek Megjegyzések Források Sára Sándor : Krónika , huszonöt részes dokumentumfilm-sorozat – Bev. – Azes Bevezető epizód . Egyes megosztókon azben forgatott Bevezető rész kapta azes sorszámot , így az epizódok sorszáma ott eggyel eltolódik . Nemeskürty István : Requiem egy hadseregért , Magvető Könyvkiadó , Budapest , Honvédelmi Minisztérium – HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság : kereső kifejezés : Krónika – A második magyar hadsereg a Donnál : , , , , , , rész – ( hozzáférés : december ) Dunavölgyi Péter : A magyar televíziózás története XXVII. – I. rész benne a politikai vezetés , a külföld és a nézők véleménye További információk Bikácsy Gergely : Pergőtűz ; Krónika – Sára Sándor , magyar.film.hu – Lőcsei Gabriella : Krónika és Pergőtűz Sára Sándor dokumentumfilmje először látható cenzúrázatlanul , mno.hu – október Sipos Péter : Pergőtűzben . Sára Sándor filmsorozata a magyar hadseregről , História( tankonyvtar.hu ) , História folyóirat1 – január Vígh Károly : Katasztrófa a Donnál – Pergőtűz . A történész szemszögéből Murányi Gábor : Pergőtűz : burleszkbe illő szocialista félelemhullám Sára Sándor filmje körül . Múlt-Kor nov . 1982 filmjei Magyar dokumentumfilmek Sára Sándor-filmek