Szent Kereszt-kápolna (Prága)
A Szent Kereszt kápolna  () a prágai vár Második udvarának délkeleti sarkában áll.

Története 

Nikolaus Franz Leonhard Pacassi tervei alapján Anselmo Lurago emelte 1758–1763 között, amikor Mária Terézia átépíttette a várat. Az 1850-es években klasszicista stílusban átépítették és új festményekkel ékítették. 

1961-ben itt rendezték be a Szent Vitus-székesegyház kincstárát. Az állandó kiállítást 1990-ben bezárták, majd 2011. december 6-án tíz évre (átmenetileg) újra megnyitották.

Az épület 

Külső falán a szentély felől egy-egy fülkében szent Péter és szent Pál szobra áll; mindkettő Emanuel Max munkája 1854-ből.

Berendezése 

Nepomuki szent János a bejárat mellett álló márványszobrát Emanuel Max faragta 1854-ben.

A falak és a mennyezet freskóin az 1850-es években Josef Navrátil és Vilém Kandler bibliai jeleneteket örökített meg (az Ó- és Újszövetségből egyaránt).

Oltárát Ignaz Franz Platzer Josef Lauermann egy-egy angyalszobra és Franz Anton Palko (František Xaver Balko) 1762-ben festett, a keresztre feszített Krisztust ábrázoló képe díszíti.

A mellékoltárakat szent Vitus, szent Vencel, szent Teréz, illetve szent Ferenc tiszteletére szentelték.

A Szent Vitus-székesegyház kincstára 

A székesegyház legkorábbi kincseinek egyike szent Vitus ereklyetartója, amit 929-ben adományozott szent Vencel fejedelemnek Madarász Henrik szász herceg (ekkor már német király). Az ereklyét Vencel egy 925-ben épített apszissal ellátott rotundában helyezte el. A prágai püspökség megalapítása (973) után ebből a körtemplomból fejlődött ki a Szent Vitus-székesegyház, a püspök (1344-től érsek) székhelye. Védőszentté avatása alkalmából Vencel koporsóját is ebbe az épületbe vitték át.

A 14. század második felében I. Károly király (IV. Károly német-római császár) a kincstárat több szent, illetve mártír ereklyéjével gyarapította. Az arany-, illetve ezüst ereklyetartók a kor ötvösművészetének kiemelkedő darabjai voltak, némelyiküket sérülések miatt, liturgikus okokból vagy egyszerűen csak az ízlés változása miatt időnként újabbra cserélték. A huszita háborúk alatt a kincstár több értékét is elveszítette a közbiztonság romlása, illetve az anyagi szűkösség miatt. A Károly korából megmaradt darabok:
 egy arany ereklyetartó (vagy koronázó?) kereszt;
 egy ereklyetartó kereszt Krisztus ágyékkötőjének egy foszlányával;
 szent Katalin ereklyetartója és
 egy Peter Parler családi címerével ellátott ereklyetartó.

A látogatók 139, komolyabb történeti, művészi, illetve spirituális értékű tárgyat tekinthetnek meg, egyebek közt ereklyetartókat, monstranciákat és gazdagon díszített miseruhákat; többségük ezüstözött, illetve aranyozott. A tárgyakat megszemlélve képet alkothatunk arról hogyan fejlődtek az elmúlt ezer évben az iparművészet egyes ágai, kiváltképpen az ötvösművészet. Több hímzett textíliát igazgyöngyök díszítenek gazdagon. Egyes tárgyak — mint a körmeneteken használt kereszt vagy az utolsó vacsora abroszát rejtő kancsó — anyaga és formája viszonylag egyszerű, valójában ezek briliáns technikával metszett, valószínűleg muranói üvegek (a muranói üvegek lágyak voltak, ezért nagyon nehéz volt metszeni őket).

A kincstár következő nagy gyarapítója Jagelló Ulászló király volt; ő adományozta a székesegyháznak a három névadó szent (szent Vitus, szent Vencel és prágai szent Adalbert ereklyéit. A kiállítás nemcsak a három védőszentet mutatja be, hanem szent Ludmilla kultuszát is, ami a Szent György-bazilika mellé épített dominikánus apácazárdából terjedt el. 

A barokk kor két legjelentősebb emléke Johann Ignatius Dominic Putz gyémántokkal kirakott monstranciája és az a pásztorbot, amit Franz Ferdinand von Kuenburg prágai érsek használt. A 19. századi aranyművesek munkái közül X. Károly francia király monstranciája, a 20. századból szent Vencel jelenlegi, Josef Fanta tervei alapján készített ereklyetartója emelendő ki.

A táblaképek közül a legérdekesebbek az akheiropoiétonok, amelyeket — mivel Krisztus mindkét természetét megjelenítik — a szentek relikviáival azonos tisztelettel kezeltek. Felbecsülhetetlen értékű textíliák maradtak ránk a közvetlenül a székesegyház alapítása utáni időkből. Kiváló iparosmunka szent György zászlaja, valamint szent Vencel és szent Adalbert miseruhája. Egy szecessziós miseruhát ugyancsak Josef Fanta tervezett.

Látogatása 

Nyitva naponta 10:00 — 18:00 között.

Belépőjegyek 2016-ban:
 felnőtt: 250 Czk;
 kedvezményes: 125 Czk;
 családi: 500 Czk;
 általános iskolásoknak: 150 Czk;

Jegyzetek

Források 

 Szombathy Viktor: Prága. Panoráma Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest, 1971.
 Prague.eu: Chapel of the Holy Cross (Kaple sv. Kříže) 
 Prague Castle for visitors: The Treasury of St. Vitus Cathedral

Prága keresztény templomai, kolostorai
Prága múzeumai
A Prágai főegyházmegye templomai, kolostorai
Klasszicista vallási építmények
Kápolnák
A Szent Kereszt kápolna ( ) a prágai vár Második udvarának délkeleti sarkában áll . Története Nikolaus Franz Leonhard Pacassi tervei alapján Anselmo Lurago emelte1763 között , amikor Mária Terézia átépíttette a várat . Azes években klasszicista stílusban átépítették és új festményekkel ékítették . 1961-ben itt rendezték be a Szent Vitus-székesegyház kincstárát . Az állandó kiállítástben bezárták , majd decemberán tíz évre ( átmenetileg ) újra megnyitották . Az épület Külső falán a szentély felől egy-egy fülkében szent Péter és szent Pál szobra áll ; mindkettő Emanuel Max munkájaből . Berendezése Nepomuki szent János a bejárat mellett álló márványszobrát Emanuel Max faragtaben . A falak és a mennyezet freskóin azes években Josef Navrátil és Vilém Kandler bibliai jeleneteket örökített meg ( az Ó- és Újszövetségből egyaránt ) . Oltárát Ignaz Franz Platzer Josef Lauermann egy-egy angyalszobra és Franz Anton Palko ( František Xaver Balko) ben festett , a keresztre feszített Krisztust ábrázoló képe díszíti . A mellékoltárakat szent Vitus , szent Vencel , szent Teréz , illetve szent Ferenc tiszteletére szentelték . A Szent Vitus-székesegyház kincstára A székesegyház legkorábbi kincseinek egyike szent Vitus ereklyetartója , amitben adományozott szent Vencel fejedelemnek Madarász Henrik szász herceg ( ekkor már német király ) . Az ereklyét Vencel egyben épített apszissal ellátott rotundában helyezte el . A prágai püspökség megalapításaután ebből a körtemplomból fejlődött ki a Szent Vitus-székesegyház , a püspöktől érsek ) székhelye . Védőszentté avatása alkalmából Vencel koporsóját is ebbe az épületbe vitték át . A század második felében I. Károly király ( IV . Károly német-római császár ) a kincstárat több szent , illetve mártír ereklyéjével gyarapította . Az arany- , illetve ezüst ereklyetartók a kor ötvösművészetének kiemelkedő darabjai voltak , némelyiküket sérülések miatt , liturgikus okokból vagy egyszerűen csak az ízlés változása miatt időnként újabbra cserélték . A huszita háborúk alatt a kincstár több értékét is elveszítette a közbiztonság romlása , illetve az anyagi szűkösség miatt . A Károly korából megmaradt darabok : egy arany ereklyetartó ( vagy koronázó ? ) kereszt ; egy ereklyetartó kereszt Krisztus ágyékkötőjének egy foszlányával ; szent Katalin ereklyetartója és egy Peter Parler családi címerével ellátott ereklyetartó . A látogatók komolyabb történeti , művészi , illetve spirituális értékű tárgyat tekinthetnek meg , egyebek közt ereklyetartókat , monstranciákat és gazdagon díszített miseruhákat ; többségük ezüstözött , illetve aranyozott . A tárgyakat megszemlélve képet alkothatunk arról hogyan fejlődtek az elmúlt ezer évben az iparművészet egyes ágai , kiváltképpen az ötvösművészet . Több hímzett textíliát igazgyöngyök díszítenek gazdagon . Egyes tárgyak — mint a körmeneteken használt kereszt vagy az utolsó vacsora abroszát rejtő kancsó — anyaga és formája viszonylag egyszerű , valójában ezek briliáns technikával metszett , valószínűleg muranói üvegek ( a muranói üvegek lágyak voltak , ezért nagyon nehéz volt metszeni őket ) . A kincstár következő nagy gyarapítója Jagelló Ulászló király volt ; ő adományozta a székesegyháznak a három névadó szent ( szent Vitus , szent Vencel és prágai szent Adalbert ereklyéit . A kiállítás nemcsak a három védőszentet mutatja be , hanem szent Ludmilla kultuszát is , ami a Szent György-bazilika mellé épített dominikánus apácazárdából terjedt el . A barokk kor két legjelentősebb emléke Johann Ignatius Dominic Putz gyémántokkal kirakott monstranciája és az a pásztorbot , amit Franz Ferdinand von Kuenburg prágai érsek használt . A századi aranyművesek munkái közül X . Károly francia király monstranciája , a századból szent Vencel jelenlegi , Josef Fanta tervei alapján készített ereklyetartója emelendő ki . A táblaképek közül a legérdekesebbek az akheiropoiétonok , amelyeket — mivel Krisztus mindkét természetét megjelenítik — a szentek relikviáival azonos tisztelettel kezeltek . Felbecsülhetetlen értékű textíliák maradtak ránk a közvetlenül a székesegyház alapítása utáni időkből . Kiváló iparosmunka szent György zászlaja , valamint szent Vencel és szent Adalbert miseruhája . Egy szecessziós miseruhát ugyancsak Josef Fanta tervezett . Látogatása Nyitva naponta00 —00 között . Belépőjegyekban : felnőtt : Czk ; kedvezményes : Czk ; családi : Czk ; általános iskolásoknak : Czk ; Jegyzetek Források Szombathy Viktor : Prága . Panoráma Külföldi városkalauz , Franklin Nyomda, Budapest , Prague.eu: Chapel of the Holy Cross ( Kaple sv . Kříže ) Prague Castle for visitors : The Treasury of St . Vitus Cathedral Prága keresztény templomai , kolostorai Prága múzeumai A Prágai főegyházmegye templomai , kolostorai Klasszicista vallási építmények Kápolnák