Tahy-kúria
A Tahy-kúria (települési, illetve idegenforgalmi szóhasználatban gyakran Tahy-kastély) az 1600-as évek vége óta fennálló épület Galgagyörkön. A Tahy családnak nemcsak a községben, de megyeszerte is jelentős szerepe volt a közéletben, mivel a család feje Nógrád vármegyei alispán volt. A kúriában több alkalommal is megyegyűléseket tartottak. Ilyenkor a vármegye jelentős személyiségei, birtokosai látogattak el a községbe.

Története 
A Tahy család igen sokat tett a község fejlődése és az itt lakók érdekében. Hatosztályos iskolát építettek, mely épület ma is iskolaként szolgál. A templom az 1700-as években épült hozzá a kúriához, majd a Tahy család 1815-ben hátrafelé is bővített az épületet. A Tahy-kúria, mely a legjelentősebb a helyi kúriák közül, egy több hektáros ősfás park közepén állt, ahol lovas és teniszpálya is volt, illetve cselédházak több gazdasági épülettel egyetemben. A kúria még meglévő része mint 1200 m² alapterületű.

A benősült Sturmann család a kocsibejárót beépíttette és a helyén hatalmas szalont alakított ki. A szalont csodálatos freskók díszítették. A második világháború idején a kúriában katonai kórház működött. A világháborút követően államosították az épületet, benne művelődési házat és lakásokat alakítottak ki és az ősparkot parcellákba osztotta a helyi vezetőség. A helyi önkormányzat 1994 és 1996 között pályázatokon nyert pénzből felújított az épületet. Jelenleg a Polgármesteri Hivatal, gyermek- és felnőtt orvosi rendelő, a Rendőrség és Művelődési Ház található benne. A hatalmas szalon a fűtési rácsokkal mind a mai napig bejárható, bár a freskók már nem láthatóak.

Jelenlegi hasznosítása 
Az épületet számos felújítás után 2016-ban nyitották meg a nagyközönségnek, többek között esküvők, konferenciák, szemináriumok és más rendezvények lehetséges helyszíneként. Bár a helyi közösség már évek óta falunapokkor kihasználta az egybenyitható termeket a kúrián belül, a nagyközönségnek ezidáig ilyenre lehetősége sajnos nem adatott.

Galgagyörk 
Galgagyörk a Cserhátban, a Galga patak mellett, Budapesttől 50 kilométerre északkeletre helyezkedik el. Az M3-as autópálya felől az Aszódot Balassagyarmattal összekötő 2108-as úton vagy vasúton – az Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonalon – érhető el a Galgamácsa és Püspökhatvan között fekvő település.

A községet 1484-ben említette először oklevél, Gerge néven. A falu eredetileg a Széchy család ősi birtoka volt, majd 1540 körül királyi adományként Werbőczy István tulajdonába került. A török megszállás alatt lakói elmenekültek és csak a 17. században tértek vissza. Az 1683-as esztendőben lakott helységek között írták össze. Az összeírások során az 1715-ös év nevezetes dátum, ugyanis a nyilvántartásban 18 szlovák vezetéknév is megjelent a magyar mellett. A szlovák ajkú lakosság betelepülése a Rákóczi szabadságharc után 1711-1723 között volt a legjelentősebb. Ennek köszönhető talán az is, hogy az 1720-as összeírásban Tót-Györkként a nemes községek között szerepelt a falu. Az 1754-es adatok szerint a település birtokosai Egry István, Horváth János, Jeszenszky Gábor, Darvas Gábor és Raicsán Sámuel. A falu lakossága 1760-ban 72 családra növekedett.

Galgagyörk néven 1900-tól ismert. A 19-20. században a megyére jellemző kis- és középnemesi családok birtokolták, mint a Tahy, Gosztonyi, Doblhoff, Kálnoki-Bedő család, akiknek kúriái a mai napig meghatározzák a település arculatát.

További képek 

Pest megye kastélyai
Magyarország 17. századi építményei
A Tahy-kúria ( települési , illetve idegenforgalmi szóhasználatban gyakran Tahy-kastély ) azas évek vége óta fennálló épület Galgagyörkön . A Tahy családnak nemcsak a községben , de megyeszerte is jelentős szerepe volt a közéletben , mivel a család feje Nógrád vármegyei alispán volt . A kúriában több alkalommal is megyegyűléseket tartottak . Ilyenkor a vármegye jelentős személyiségei , birtokosai látogattak el a községbe . Története A Tahy család igen sokat tett a község fejlődése és az itt lakók érdekében . Hatosztályos iskolát építettek , mely épület ma is iskolaként szolgál . A templom azas években épült hozzá a kúriához , majd a Tahy családben hátrafelé is bővített az épületet . A Tahy-kúria , mely a legjelentősebb a helyi kúriák közül , egy több hektáros ősfás park közepén állt , ahol lovas és teniszpálya is volt , illetve cselédházak több gazdasági épülettel egyetemben . A kúria még meglévő része mintm² alapterületű . A benősült Sturmann család a kocsibejárót beépíttette és a helyén hatalmas szalont alakított ki . A szalont csodálatos freskók díszítették . A második világháború idején a kúriában katonai kórház működött . A világháborút követően államosították az épületet , benne művelődési házat és lakásokat alakítottak ki és az ősparkot parcellákba osztotta a helyi vezetőség . A helyi önkormányzatésközött pályázatokon nyert pénzből felújított az épületet . Jelenleg a Polgármesteri Hivatal , gyermek- és felnőtt orvosi rendelő , a Rendőrség és Művelődési Ház található benne . A hatalmas szalon a fűtési rácsokkal mind a mai napig bejárható , bár a freskók már nem láthatóak . Jelenlegi hasznosítása Az épületet számos felújítás utánban nyitották meg a nagyközönségnek , többek között esküvők , konferenciák , szemináriumok és más rendezvények lehetséges helyszíneként . Bár a helyi közösség már évek óta falunapokkor kihasználta az egybenyitható termeket a kúrián belül , a nagyközönségnek ezidáig ilyenre lehetősége sajnos nem adatott . Galgagyörk Galgagyörk a Cserhátban , a Galga patak mellett , Budapesttőlkilométerre északkeletre helyezkedik el . Az M3-as autópálya felől az Aszódot Balassagyarmattal összekötőas úton vagy vasúton – az Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonalon – érhető el a Galgamácsa és Püspökhatvan között fekvő település . A községetben említette először oklevél , Gerge néven . A falu eredetileg a Széchy család ősi birtoka volt , majdkörül királyi adományként Werbőczy István tulajdonába került . A török megszállás alatt lakói elmenekültek és csak a században tértek vissza . Azas esztendőben lakott helységek között írták össze . Az összeírások során azös év nevezetes dátum , ugyanis a nyilvántartásbanszlovák vezetéknév is megjelent a magyar mellett . A szlovák ajkú lakosság betelepülése a Rákóczi szabadságharc utánközött volt a legjelentősebb . Ennek köszönhető talán az is , hogy azas összeírásban Tót-Györkként a nemes községek között szerepelt a falu . Azes adatok szerint a település birtokosai Egry István , Horváth János , Jeszenszky Gábor , Darvas Gábor és Raicsán Sámuel . A falu lakosságabancsaládra növekedett . Galgagyörk néventól ismert . A században a megyére jellemző kis- és középnemesi családok birtokolták , mint a Tahy , Gosztonyi , Doblhoff , Kálnoki-Bedő család , akiknek kúriái a mai napig meghatározzák a település arculatát . További képek Pest megye kastélyai Magyarország századi építményei