Podorljak
Podorljak falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Rogoznicához tartozik.

Fekvése
Šibeniktől légvonalban 25, közúton 42 km-re délkeletre, községközpontjától 6 km-re keletre, Dalmácia középső részén, az Adria parti főút mentén fekszik.

Története
Területe évszázadokig velencei uralom alatt állt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1880-ban 208, 1910-ben 245 lakosa volt. Az I. világháború időszaka más területekhez hasonlóan súlyos terheket rótt az itteni lakosságra. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település lakossága 2011-ben 125 fő volt. Lakossága fogyóban van, a környező falvakhoz hasonlóan ma már többségben csak az idősek élnek itt.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát Sapina Docához számították.)

Nevezetességei
Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1868-ban épült. Egyszerű, négyszög alaprajzú épület, bejárata felett két kerek ablakkal, oromzatán pengefalú harangtoronnyal, benne két haranggal. A templomot 2000-ben teljesen megújították. Ennek során az oltárt a hívek felé fordították, új ablakok, új padok készültek, felújították a kórust és a kórusra vezető lépcsőt, elkészült az új világítás és a harangozás automatizálása. 2007-ben lelapozták a templom körüli területet. A településen elterjedt Szent Kájusz tisztelete is.

Jegyzetek

További információk
Rogoznica község hivatalos oldala 
Rogoznica turisztikai irodájának honlapja 
A rogoznicai Nagyboldogasszony plébánia honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Podorljak falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Rogoznicához tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre , Dalmácia középső részén , az Adria parti főút mentén fekszik . Története Területe évszázadokig velencei uralom alatt állt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbanbenlakosa volt . Az I. világháború időszaka más területekhez hasonlóan súlyos terheket rótt az itteni lakosságra . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település lakosságabenfő volt . Lakossága fogyóban van , a környező falvakhoz hasonlóan ma már többségben csak az idősek élnek itt . Lakosság ( 1857-ben ,ben,ben ésben lakosságát Sapina Docához számították . ) Nevezetességei Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus templomaban épült . Egyszerű , négyszög alaprajzú épület , bejárata felett két kerek ablakkal , oromzatán pengefalú harangtoronnyal , benne két haranggal . A templomotben teljesen megújították . Ennek során az oltárt a hívek felé fordították , új ablakok , új padok készültek , felújították a kórust és a kórusra vezető lépcsőt , elkészült az új világítás és a harangozás automatizálása.ben lelapozták a templom körüli területet . A településen elterjedt Szent Kájusz tisztelete is . Jegyzetek További információk Rogoznica község hivatalos oldala Rogoznica turisztikai irodájának honlapja A rogoznicai Nagyboldogasszony plébánia honlapja Šibenik-Knin megye települései