Paradicsom-sarlósmoly
A paradicsom-sarlósmoly, paradicsom levélaknázómoly  vagy egyszerűen paradicsommoly (Tuta absoluta) veszélyes kártevő lepkefaj a sarlós ajkú molyfélék (Gelechiidae) családjában.

Elterjedése
Őshazája Dél-Amerika, a fajt 1917-ben találták meg először Peruban. A 20. sz. folyamán Dél-Amerika nagy részén elterjedt, nagy jelentőségű kártevővé vált.

Első európai megjelenése Dél-Spanyolországban volt 2006-ban, első magyarországi példányát 2009-ben vagy 2010-ben találták meg. Eredeti elterjedési területén kívül jelenleg Európa nagy részén, Ázsiában a Közel-Keleten és Afrika nagy részén is előfordul a faj.

Megjelenése
Szárnyfesztávolsága 10–12 mm, elülső szárnyának alapszíne szürkés, sárgás, rajta fekete foltok láthatók. A hátsó szárny töve világosabb, csúcsa felé sötét, barnásszürke. Megjelenésében hasonló a rozsdaszárnyú sarlósmolyhoz (Scrobipalpa atriplicella).

A sárgásfehér színű tojások 0,2–0,4 mm hosszúságúak, melyből a frissen kelt lárvák 0,4–0,5, a kifejlett hernyók 9–10 mm-es nagyságot érnek el; alapszínük sárgászöld, fejükön fekete foltot viselnek.

Életmódja, kártétele
A kártevő alak a lárva, mely elsősorban a paradicsom leveleiben készít járatokat, itt aknázó életmódot folytat, de képes megrágni tápnövény szárát és a termést is. A paradicsomon kívül egyéb burgonyafélékhez (Solanaceae) tartozó növényeket és egyéb fajokat (pl. veteménybab, petúnia) is tápnövényének tekinthet. Táplálkozásával a lárva jelentős levélfelületet képes aknázni.

A nőstény a levelekre, esetleg a szárra rakja le összesen 250-300 tojását. Nem differenciál, a levél színére és fonákára egyaránt helyez tojásokat. A hernyók kedvező hőmérsékleti körülmények között 4-5 nap alatt kelnek ki. A hernyó sorozatos vedlések után a levélben, talajban, vagy egyéb rejtekhelyen bábozódik. Gyakran veszi igénybe a különböző növényházi eszközöket, pl. rakodóládákat, melyek következtében könnyedén terjedhetnek egyik helyről a másikra. A bábstádium hossza 9-10 nap. A nőstény imágók élettartama 10-15 nap, a hímeké mindössze 6-7. A nőstények naponta legfeljebb egyszer párzanak, életükben összesen maximum 6 alkalommal.

Határozatlan nemzedékszámú faj, megfelelő hőmérsékleti körülmények között folyamatosan jelen vannak, termesztőberendezésekben évente akár 10-12 nemzedéke is kifejlődhet, melyek át is fedik egymást. A fejlődés független a nappalhosszúságtól. A nőstények párzás nélkül is raknak termékeny tojásokat, tehát a faj szűznemzéssel is képes szaporodni.

Az imágók nappal rejtőzködnek, alkonyatkor aktivizálódnak, és a kora hajnali órákig repülnek.

Védekezés

Előrejelzés

A védekezés megfelelő időzítéséhez ismerni kell a faj rajzási idejét, ami különböző előrejelzési technikákkal valósítható meg.

A faj nősténye által termelt szexuálferomon kémiai összetétele ismert, szintetikus úton előállítható, így alkalmas a faj hímjeinek csapdázására. Mivel az imágók a lombozat alsó szintjében aktívak, a csapdák elhelyezését a növénymagasságtól függetlenül 60 cm-es magasságba érdemes kihelyezni.

Előrejelzésre és tömegcsapdázásra is alkalmasak a fénycsapdák, hátrányuk azonban, hogy a növényházakba telepített hasznos szervezeteket is elpusztíthatják.

Megelőzés
Azokban a növényházakban, ahol a faj még nem jelent meg, a megelőzésre kell fektetni a legnagyobb hangsúlyt. A termesztőberendezésekbe érkező eszközök, áruk alapos átvizsgálása, kettős ajtós beléptetési rendszer, illetve szellőzőkre elhelyezett izolációs háló alkalmazásával jelentősen csökkenthető a kártevővel való fertőződés veszélye.

Biológiai védekezés
A védekezési technológia javarészt a biológiai védekezési módszerek alkalmazásából tevődik össze. A kártevő ellen jól bevethető a Macrolophus melanotoma  ragadozó poloska és a Trichogramma achaeae tojásfürkész, állománypermetezésre a Baciullus thuringiensis var. kurstaki baktériumfaj használható.

Kémiai védekezés
A védekezés rendszerében a kémiai védekezésnek kiegészítő szerep juthat, a permetezésre spinosad, indoxakarb, imidacloprid hatóanyagú növényvédő szerek használhatók.

Jegyzetek

Források

Rovarfajok
Sarlós ajkú molyfélék
Növényi kártevők
Dél-Amerika ízeltlábúi
Inváziós fajok
A paradicsom-sarlósmoly , paradicsom levélaknázómoly vagy egyszerűen paradicsommoly ( Tuta absoluta ) veszélyes kártevő lepkefaj a sarlós ajkú molyfélék ( Gelechiidae ) családjában . Elterjedése Őshazája Dél-Amerika , a fajtben találták meg először Peruban . A sz . folyamán Dél-Amerika nagy részén elterjedt , nagy jelentőségű kártevővé vált . Első európai megjelenése Dél-Spanyolországban voltban , első magyarországi példányátben vagyben találták meg . Eredeti elterjedési területén kívül jelenleg Európa nagy részén , Ázsiában a Közel-Keleten és Afrika nagy részén is előfordul a faj. Megjelenése Szárnyfesztávolsága12 mm , elülső szárnyának alapszíne szürkés , sárgás , rajta fekete foltok láthatók . A hátsó szárny töve világosabb , csúcsa felé sötét , barnásszürke . Megjelenésében hasonló a rozsdaszárnyú sarlósmolyhoz ( Scrobipalpa atriplicella ) . A sárgásfehér színű tojások2–0,4 mm hosszúságúak , melyből a frissen kelt lárvák4–0,5 , a kifejlett hernyók10 mm-es nagyságot érnek el ; alapszínük sárgászöld , fejükön fekete foltot viselnek . Életmódja , kártétele A kártevő alak a lárva , mely elsősorban a paradicsom leveleiben készít járatokat , itt aknázó életmódot folytat , de képes megrágni tápnövény szárát és a termést is . A paradicsomon kívül egyéb burgonyafélékhez ( Solanaceae ) tartozó növényeket és egyéb fajokat ( pl. veteménybab , petúnia ) is tápnövényének tekinthet . Táplálkozásával a lárva jelentős levélfelületet képes aknázni . A nőstény a levelekre , esetleg a szárra rakja le összesentojását . Nem differenciál , a levél színére és fonákára egyaránt helyez tojásokat . A hernyók kedvező hőmérsékleti körülmények közöttnap alatt kelnek ki . A hernyó sorozatos vedlések után a levélben , talajban , vagy egyéb rejtekhelyen bábozódik . Gyakran veszi igénybe a különböző növényházi eszközöket , pl . rakodóládákat , melyek következtében könnyedén terjedhetnek egyik helyről a másikra . A bábstádium hosszanap . A nőstény imágók élettartamanap , a hímeké mindössze A nőstények naponta legfeljebb egyszer párzanak , életükben összesen maximumalkalommal . Határozatlan nemzedékszámú faj , megfelelő hőmérsékleti körülmények között folyamatosan jelen vannak , termesztőberendezésekben évente akárnemzedéke is kifejlődhet , melyek át is fedik egymást . A fejlődés független a nappalhosszúságtól . A nőstények párzás nélkül is raknak termékeny tojásokat , tehát a faj szűznemzéssel is képes szaporodni . Az imágók nappal rejtőzködnek , alkonyatkor aktivizálódnak , és a kora hajnali órákig repülnek . Védekezés Előrejelzés A védekezés megfelelő időzítéséhez ismerni kell a faj rajzási idejét , ami különböző előrejelzési technikákkal valósítható meg . A faj nősténye által termelt szexuálferomon kémiai összetétele ismert , szintetikus úton előállítható , így alkalmas a faj hímjeinek csapdázására . Mivel az imágók a lombozat alsó szintjében aktívak , a csapdák elhelyezését a növénymagasságtól függetlenülcm-es magasságba érdemes kihelyezni . Előrejelzésre és tömegcsapdázásra is alkalmasak a fénycsapdák , hátrányuk azonban , hogy a növényházakba telepített hasznos szervezeteket is elpusztíthatják . Megelőzés Azokban a növényházakban , ahol a faj még nem jelent meg , a megelőzésre kell fektetni a legnagyobb hangsúlyt . A termesztőberendezésekbe érkező eszközök , áruk alapos átvizsgálása , kettős ajtós beléptetési rendszer , illetve szellőzőkre elhelyezett izolációs háló alkalmazásával jelentősen csökkenthető a kártevővel való fertőződés veszélye . Biológiai védekezés A védekezési technológia javarészt a biológiai védekezési módszerek alkalmazásából tevődik össze . A kártevő ellen jól bevethető a Macrolophus melanotoma ragadozó poloska és a Trichogramma achaeae tojásfürkész , állománypermetezésre a Baciullus thuringiensis var. kurstaki baktériumfaj használható . Kémiai védekezés A védekezés rendszerében a kémiai védekezésnek kiegészítő szerep juthat , a permetezésre spinosad , indoxakarb , imidacloprid hatóanyagú növényvédő szerek használhatók . Jegyzetek Források Rovarfajok Sarlós ajkú molyfélék Növényi kártevők Dél-Amerika ízeltlábúi Inváziós fajok