Házi zugpók
A házi zugpók (Tegenaria domestica) a pókszabásúak (Arachnida) osztályának pókok (Araneae) rendjébe, ezen belül a főpókok (Araneomorphae) alrendjébe és a zugpókfélék (Agelenidae) családjába tartozó faj.

A Tegenaria póknem típusfaja.

Előfordulása 
A házi zugpók eredeti előfordulási területe Európában volt; Svédországtól Görögországig, valamint a Brit-szigetektől egészen Ázsiáig sokfelé előfordul. Manapság Nyugat-Ázsiában is vannak állományai. Észak-Amerikába a Napóleoni háborúk idején került be; a pókot akaratlanul a brit fakereskedők hurcolták át az Atlanti-óceánon. Manapság pedig eme kontinensen, a kelet-kanadai szigettartományoktól egészen az Amerikai Egyesült Államokbeli Louisiana államig található meg.

Megjelenése 
A teste hosszúkás, lapított fejtorral (cephalothorax) és egyenes potrohhal (abdomen). A test/lábak arány általában 50-60%, mely 7,5-11,5 milliméter a nőstény esetében és 6-9 milliméter a hím esetében. A hímet a nősténytől a következő jellemzők különböztetik meg: hosszabb és fürgébb lábak, felfújt tapogatólábak (pedipalpus) és hosszabb potroh. Továbbá a viselkedésük is más. Általában sötét narancssárgák vagy barnák, néha szürkék is lehetnek. A lábaik általában csíkozottak. a fejtoron két szürke vagy fekete csík fut végig. A potrohon az alapszínhez képest, világosabb mintázatok vannak. A nyolc szeme közül, hat előre néz.

Életmódja 
Kerüli a napsütötte részeket. A hálója tölcsérszerű, számos kinyúlással. A házban élő nőstény, ha elég meleg van és nem zavarják, akár 7 évet is elélhet, míg a szabadban élő nőstény a tél beálltával elpusztul. A hím nem készít hálót, hanem rövidke életét a nőstények felkutatásával tölti. A házi zugpók háló nélkül is képes vadászni. Az ember elől elfut, de ha nincs kiút, akkor harap. A harapása nem fájdalmas, az emberre nézve nem veszélyes.

Szaporodása 
Késő ősszel a nőstény hálóból szőtt tokba 50 darab petét rak, melyre aztán vigyáz. A kis pókok kora és középső áprilisban kelnek ki; felnőttkorukig akár hétszer is vedlenek.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
 1758: Svenska spindlar, uti sina hufvud-slågter indelte samt under några och sextio särskildte arter beskrefne och med illuminerade figurer uplyste. Stockholmiae.
; ;  2010: Spiders of New Zealand: annotated family key & species list. Manaaki Whenua Press, Lincoln, New Zealand. 

Pókszabásúfajok
Zugpókfélék
Európa pókjai
A házi zugpók ( Tegenaria domestica ) a pókszabásúak ( Arachnida ) osztályának pókok ( Araneae ) rendjébe , ezen belül a főpókok ( Araneomorphae ) alrendjébe és a zugpókfélék ( Agelenidae ) családjába tartozó faj . A Tegenaria póknem típusfaja . Előfordulása A házi zugpók eredeti előfordulási területe Európában volt ; Svédországtól Görögországig , valamint a Brit-szigetektől egészen Ázsiáig sokfelé előfordul . Manapság Nyugat-Ázsiában is vannak állományai . Észak-Amerikába a Napóleoni háborúk idején került be ; a pókot akaratlanul a brit fakereskedők hurcolták át az Atlanti-óceánon . Manapság pedig eme kontinensen , a kelet-kanadai szigettartományoktól egészen az Amerikai Egyesült Államokbeli Louisiana államig található meg . Megjelenése A teste hosszúkás , lapított fejtorral ( cephalothorax ) és egyenes potrohhal ( abdomen ) . A test/lábak arány általában , mely5-11,5 milliméter a nőstény esetében ésmilliméter a hím esetében . A hímet a nősténytől a következő jellemzők különböztetik meg : hosszabb és fürgébb lábak , felfújt tapogatólábak ( pedipalpus ) és hosszabb potroh . Továbbá a viselkedésük is más . Általában sötét narancssárgák vagy barnák , néha szürkék is lehetnek . A lábaik általában csíkozottak. a fejtoron két szürke vagy fekete csík fut végig . A potrohon az alapszínhez képest , világosabb mintázatok vannak . A nyolc szeme közül , hat előre néz . Életmódja Kerüli a napsütötte részeket . A hálója tölcsérszerű , számos kinyúlással . A házban élő nőstény , ha elég meleg van és nem zavarják , akárévet is elélhet , míg a szabadban élő nőstény a tél beálltával elpusztul . A hím nem készít hálót , hanem rövidke életét a nőstények felkutatásával tölti . A házi zugpók háló nélkül is képes vadászni . Az ember elől elfut , de ha nincs kiút , akkor harap . A harapása nem fájdalmas , az emberre nézve nem veszélyes . Szaporodása Késő ősszel a nőstény hálóból szőtt tokbadarab petét rak , melyre aztán vigyáz . A kis pókok kora és középső áprilisban kelnek ki ; felnőttkorukig akár hétszer is vedlenek . Jegyzetek Fordítás További információk Svenska spindlar , uti sina hufvud-slågter indelte samt under några och sextio särskildte arter beskrefne och med illuminerade figurer uplyste . Stockholmiae . ; ; Spiders of New Zealand : annotated family key & species list . Manaaki Whenua Press , Lincoln , New Zealand . Pókszabásúfajok Zugpókfélék Európa pókjai