Baradla-tetői-zsomboly
A Baradla-tetői-zsomboly 1993 óta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része.

Leírás 

Az Aggtelek szélén található Baradla-tetőn, a csúcstól északra, erdőben, egy töbör peremén, erősen karrosodott felszínen, egy fokozottan védett területen, az Eger-zsombolytól körülbelül 100 méterre, abban a töbörben, amelyikben az Eger-zsomboly is nyílik van a függőleges tengelyirányú, bontott, 0,6×0,9 méteres és vasajtóval lezárt bejárata. A Baradla-barlang aggteleki főbejáratától induló, kék háromszög jelzésű turistaúttól balra található. A barlang helyét a Baradla-tetői-zsomboly név feltüntetésével jelölik a turistatérképek.

Középső triász időszaki wettersteini mészkőben ÉK–DNy-i csapásirányú törésvonalak mentén oldódással alakult ki. Lépcsőzetes, párhuzamos aknákból áll, amelyekre a tektonikus, sík felületek a jellemzők. Helyenként kipreparálódott szálkőoszlopok, párkányok, kőpengék, karrok, oldási csatornák, függőcseppkövek, állócseppkövek és cseppkőlefolyások, valamint borsókövek képződtek benne. A legnagyobb ürege a 20×5 méteres Rom-terem, amely gyakorlatilag egy omladéklabirintus. A teremben és a hozzávezető folyosóban található a legtöbb cseppkő, például változatos színű, körülbelül 10–20 centiméter hosszú függőcseppkövek. Az 1. számú hasadékban van a 87 méter mélyen található végpont. A 2. számú hasadék legmélyebb pontja 83 méter mélyen helyezkedik el.

Mérések alapján kiszámolták, hogy a zsomboly légvonalban körülbelül 600 méterre van a Baradla-barlang Libanon-hegyétől, valamint el lehetne érni a Baradla-barlang patakjának a szintjét, a legmélyebb pontnak körülbelül 50 méteres süllyesztésével. A barlang az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, kötéltechnikában jártas személyeknek, technikai eszközök alkalmazásával és elektromos lámpa használatával látogatható.

Előfordul a barlang az irodalmában Baradla-tető Shaft (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989) néven is.

Kutatástörténet 

1986. április 11-én fedezte fel a barlangot az Egri Alpin Klub három barlangkutatója, Kutas Tamás, Fekete László és Bertók Béla egy nagyon huzatos beszakadás rövid ideig tartó bontásával. Még ebben az évben bekapcsolódott a kutatásba az Adamkó Péter vezette Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület és a két csoport tagjai közösen lejutottak a legmélyebb pontra, ahol nagy légmozgást lehetett érezni. 1986. szeptember 20-án Katapán Ádám szén-dioxid és hőmérséklet méréseket végzett a bejárati akna és a főhasadék távolabbi aknáinak alján. Ekkor sehol sem volt kimutatható huzat. 1986-ban lett lezárva.

1987 áprilisában a Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület és az Egri Alpin Klub tagjai felmérték a barlangot, majd Borka Pál a felmérés alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét, hossz-szelvény térképét és 2 keresztszelvény térképét. Az alaprajz térképen, amelynek használatához fel van tüntetve az É-i irány, látható 2 keresztszelvény elhelyezkedése a barlangban. A térképek 1:100 méretarányban mutatják be a barlangot. A felmérés szerint a barlang 307 m hosszú és 87 m mély. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 34. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5430 barlangkataszteri egységben lévő, 87 m függőleges kiterjedésű Baradla-tetői-zsomboly. A 35. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang (Szeleta-zsomboly) szintén 87 m függőleges kiterjedésű. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Baradla-tetői-zsomboly nincs benne. A barlang függőleges kiterjedése az 1987. évi felmérés (Rózsadombi Kinizsi SE) alapján lett megállapítva. 1989-ben a MÁFI Barlangkutató Csoport tagjai szpeleogenetikai megfigyeléseket végeztek a zsombolyban.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy az Alsó-hegyen kívül, az Aggteleki-karszt más részeire a zsomboly barlangtípus kevésbé jellemző, éppen ezért keltett nagy feltűnést a Baradla-tetői-zsomboly felfedezése. Ez a zsomboly a Baradla-barlang felett, attól csak 400 m-re helyezkedik el. A 87 m mély zsomboly 1986-ban lett felfedezve. A publikációban lévő 2. ábrán (Aggtelek és Jósvafő környéke) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Baradla-tető Shaft a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő, 89 m mély Baradla-tetői-zsomboly (Baradla-tető Shaft) 1988-ban Magyarország 34. legmélyebb barlangja.

1990-ben a MÁFI Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Baradla-tetői-zsombolyt ábrázoló is. Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve, amely azt jelenti, hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet.

1993. április 8-tól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang. Azért lett fokozottan védett barlang, mert a Baradla-tetői-zsomboly az Aggteleki-karszt déli részének egyetlen jelentős zsomboly barlangtípus képviselője. 1995 óta a világörökség része. Az 1998. évi Barlangnapon az egyik túracélpont volt. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Baradla-tetői-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható.

A 2001. évi Karsztfejlődésben napvilágot látott tanulmányban az olvasható, hogy a barlang 87 m mély és 306 m hosszú. A legnagyobb kiterjedésű olyan tipikus zsomboly, amely nem az Alsó-hegyen található. A Baradla-barlang feletti fennsíkon egy töbör oldalában, 473 m tengerszint feletti magasságban van a barlang bejárata. Jellemzően határozott hasadékrendszer mentén keletkezett a függőleges, alsó szakaszán többaknás zsomboly. A pusztuló és leginkább omladékos formakincse mellett nagyon gyakoriak cseppköves és borsóköves képződmények. Kitöltésében jellemző az agyagos kőzettörmelék, de néhány helyen kvarckavics is található benne. Az aknákban a zsombolyokra jellemző tipikus formakics fordul elő: kőpengék, párkányok, kipreparálódott szálkőoszlopok, falakon lévő oldási csatornák és karrosodott felületek. A Baradla-tetői-zsomboly töbrének keleti peremén, a Baradla-tetői-zsomboly mellett, attól 80 m-re van az Eger-zsomboly bejárata. A kiadványban publikálva lett a Baradla-tetői-zsomboly hosszmetszet térképe.

2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben lévő barlangismertetésben az olvasható, hogy 306 m hosszú, -87 m függőleges kiterjedésű és vízszintes kiterjedése 58 m. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5430-6 barlangkataszteri számú, 2002-ben 307 m hosszú Baradla-tetői-zsomboly Magyarország 76. leghosszabb barlangja 2002-ben. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5430-6 barlangkataszteri számú Baradla-tetői-zsomboly Magyarország 38. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 87 m mély barlang 1987-ben is 87 m mély volt.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Baradla-tetői-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A könyv szerint a Baradla-tetői-zsomboly az Aggteleki-hegység 1993-tól fokozottan védett természeti értéke. Az Aggtelek szélén található Baradla-tető É-i részén, 477 m tszf. magasságban van a bejárata. Törésvonalak mentén oldódott ki a triász wettersteini mészkőben keletkezett barlang. A 306 m hosszú és 87 m mély zsomboly néhány párhuzamos aknából áll. Egy beszakadás megbontásával tárták fel az Egri Alpin Klub barlangkutatói 1986-ban. Néhány helyen cseppkőlefolyások, állócseppkövek és függőcseppkövek díszítik. Engedély és kötéltechnikai eszközök használata kell a lezárt barlang bejárásához.

2006 áprilisában az 1987. áprilisi felmérés felhasználásával, megint fel lett mérve a barlang, majd Borka Pál a felmérések alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét, hossz-szelvény térképét és 5 keresztszelvény térképét. Az alaprajz térképen, amelynek használatához fel van tüntetve az É-i irány, látható 2 keresztszelvény elhelyezkedése a barlangban. A hossz-szelvény térképen látható 3 keresztszelvény elhelyezkedése a barlangban. A térképek 1:100 méretarányban mutatják be a barlangot.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Baradla-tetői-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly (Aggteleki-karsztvidék) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Ba Julianna – Polacsek Zsolt: Barlangi állapotfelvétel a Baradla-tetői-zsombolyban. Kézirat, 2014. május. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Csifári Tibor: A Baradla-tetői-zsomboly. Oktatási Intézmények Karszt- és Barlangkutató Tevékenységének II. Országos Tudományos Konferenciája, Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola Tudományos Közleményei, 1987. Szombathely. 43–46. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Fekete László: A Baradla-tetői-zsomboly. Föld és Ég, 1987. 1. sz. 2–4. oldalak és egy fénykép a címlapon, valamint egy fénykép aláírás az elülső borító belső oldalán
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 11. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gruber Péter: Baradla-tetői-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 37–38. old. 
 Gruber Péter: Feltáró kutatás és dokumentáció a Baradla-barlangban és vízgyűjtőjén. Karsztfejlődés, 2003. (8. köt.) 342. old.
 Gyurkó János: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 12/1993. (III. 31.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1993. március 31. (36. sz.) 2045. old.
 KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2336. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, Kornétás Kiadó, 2005. 34. old. 
 Nyerges Attila: Az Aggteleki-karszt zsombolyai. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 271–272., 272. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 211. old.
 Polacsek Zsolt: Baradla-tetői-zsomboly állapotfelvétel. Kézirat, 2014. május 30. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Sásdi László összeáll.: A MÁFI Barlangkutató Csoport 1989. évi jelentése. Kézirat, 1990. 3., 4., 9., 15–16., 44., 45., 46., 47., 50. oldalak és a 3.3.1., 4.2.1., 4.2.2. ábrák. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Szabó Zoltán: Téli kutatótábor Jósvafőn. MKBT Tájékoztató, 2016. november–december. 9. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 55. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 19., 20., 30. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 53., 53–54. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Fontosabb kutatási eredmények 1989-ben. Karszt és Barlang, 1990. 1. félév. 82. old.
 Triász Barlangkutató Csoport, Király Gábor: Barlangnap. 1998. június 26–28. Aggtelek. MKBT Tájékoztató, 1998. május–június. 3. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Veress Márton: Karszt- és barlangkutató konferencia Szombathelyen. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 46. old.
 –: Az Egri Alpin Club barlangkutatói Kutas Tamás vezetésével... MKBT Műsorfüzet, 1986. július–augusztus. 13. old.
 –: Jegyzőkönyv. MKBT Műsorfüzet, 1986. július–augusztus. 15. old.
 –: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat, a Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola... MKBT Műsorfüzet, 1987. május–június. 8., 9. old.
 –: Barlangkataszteri törzslap. Kézirat, 1988. július 7. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: A Baradla-tetői-zsomboly felmérése 1987–2006. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: Baradla-tetői-zsomboly leírások. Két darab, ismeretlen készítőjű és készítési idejű kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További irodalom 

 Székely Kinga: A nemzeti park fokozottan védett barlangjai. In: Baross Gábor szerk.: Az Aggteleki Nemzeti Park. Mezőgazda Kiadó, 1998. 225–238. old.

További információk 

 Baradla-tetői-zsomboly
 Országos Barlangnyilvántartás
 Baradla-tetői-zsomboly video

Barlangok az Aggteleki-karszton
A Baradla-tetői-zsombolyóta Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttóta a világörökség része . Leírás Az Aggtelek szélén található Baradla-tetőn , a csúcstól északra , erdőben , egy töbör peremén , erősen karrosodott felszínen , egy fokozottan védett területen , az Eger-zsombolytól körülbelülméterre , abban a töbörben , amelyikben az Eger-zsomboly is nyílik van a függőleges tengelyirányú , bontott,6×0,9 méteres és vasajtóval lezárt bejárata . A Baradla-barlang aggteleki főbejáratától induló , kék háromszög jelzésű turistaúttól balra található . A barlang helyét a Baradla-tetői-zsomboly név feltüntetésével jelölik a turistatérképek . Középső triász időszaki wettersteini mészkőben ÉK–DNy-i csapásirányú törésvonalak mentén oldódással alakult ki . Lépcsőzetes , párhuzamos aknákból áll , amelyekre a tektonikus , sík felületek a jellemzők . Helyenként kipreparálódott szálkőoszlopok , párkányok , kőpengék , karrok , oldási csatornák , függőcseppkövek , állócseppkövek és cseppkőlefolyások , valamint borsókövek képződtek benne . A legnagyobb ürege a5 méteres Rom-terem , amely gyakorlatilag egy omladéklabirintus . A teremben és a hozzávezető folyosóban található a legtöbb cseppkő , például változatos színű , körülbelül20 centiméter hosszú függőcseppkövek . Az számú hasadékban van améter mélyen található végpont . A számú hasadék legmélyebb pontjaméter mélyen helyezkedik el . Mérések alapján kiszámolták , hogy a zsomboly légvonalban körülbelülméterre van a Baradla-barlang Libanon-hegyétől , valamint el lehetne érni a Baradla-barlang patakjának a szintjét , a legmélyebb pontnak körülbelülméteres süllyesztésével . A barlang az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével , kötéltechnikában jártas személyeknek , technikai eszközök alkalmazásával és elektromos lámpa használatával látogatható . Előfordul a barlang az irodalmában Baradla-tető Shaft ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Krausnéven is . Kutatástörténet 1986. áprilisén fedezte fel a barlangot az Egri Alpin Klub három barlangkutatója , Kutas Tamás , Fekete László és Bertók Béla egy nagyon huzatos beszakadás rövid ideig tartó bontásával . Még ebben az évben bekapcsolódott a kutatásba az Adamkó Péter vezette Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület és a két csoport tagjai közösen lejutottak a legmélyebb pontra , ahol nagy légmozgást lehetett érezni. szeptemberán Katapán Ádám szén-dioxid és hőmérséklet méréseket végzett a bejárati akna és a főhasadék távolabbi aknáinak alján . Ekkor sehol sem volt kimutatható huzat.ban lett lezárva . 1987 áprilisában a Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület és az Egri Alpin Klub tagjai felmérték a barlangot , majd Borka Pál a felmérés alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét , hossz-szelvény térképét éskeresztszelvény térképét . Az alaprajz térképen , amelynek használatához fel van tüntetve az É-i irány , láthatókeresztszelvény elhelyezkedése a barlangban . A térképek100 méretarányban mutatják be a barlangot . A felmérés szerint a barlangm hosszú ésm mély . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja azbarlangkataszteri egységben lévő,m függőleges kiterjedésű Baradla-tetői-zsomboly . A legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang ( Szeleta-zsomboly ) szinténm függőleges kiterjedésű . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Baradla-tetői-zsomboly nincs benne . A barlang függőleges kiterjedése az évi felmérés ( Rózsadombi Kinizsi SE ) alapján lett megállapítva.ben a MÁFI Barlangkutató Csoport tagjai szpeleogenetikai megfigyeléseket végeztek a zsombolyban . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy az Alsó-hegyen kívül , az Aggteleki-karszt más részeire a zsomboly barlangtípus kevésbé jellemző , éppen ezért keltett nagy feltűnést a Baradla-tetői-zsomboly felfedezése . Ez a zsomboly a Baradla-barlang felett , attól csakm-re helyezkedik el . Am mély zsombolyban lett felfedezve . A publikációban lévő ábrán ( Aggtelek és Jósvafő környéke ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Baradla-tető Shaft a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő,m mély Baradla-tetői-zsomboly ( Baradla-tető Shaft) ban Magyarország legmélyebb barlangja . 1990-ben a MÁFI Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához . Az március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent , hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte , amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek , és ehhez diákat keresett . Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok , köztük a Baradla-tetői-zsombolyt ábrázoló is . Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve , amely azt jelenti , hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet . 1993. áprilistól a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang . Azért lett fokozottan védett barlang , mert a Baradla-tetői-zsomboly az Aggteleki-karszt déli részének egyetlen jelentős zsomboly barlangtípus képviselője.óta a világörökség része . Az évi Barlangnapon az egyik túracélpont volt. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Baradla-tetői-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható . A évi Karsztfejlődésben napvilágot látott tanulmányban az olvasható , hogy a barlangm mély ésm hosszú . A legnagyobb kiterjedésű olyan tipikus zsomboly , amely nem az Alsó-hegyen található . A Baradla-barlang feletti fennsíkon egy töbör oldalában,m tengerszint feletti magasságban van a barlang bejárata . Jellemzően határozott hasadékrendszer mentén keletkezett a függőleges , alsó szakaszán többaknás zsomboly . A pusztuló és leginkább omladékos formakincse mellett nagyon gyakoriak cseppköves és borsóköves képződmények . Kitöltésében jellemző az agyagos kőzettörmelék , de néhány helyen kvarckavics is található benne . Az aknákban a zsombolyokra jellemző tipikus formakics fordul elő : kőpengék , párkányok , kipreparálódott szálkőoszlopok , falakon lévő oldási csatornák és karrosodott felületek . A Baradla-tetői-zsomboly töbrének keleti peremén , a Baradla-tetői-zsomboly mellett , attólm-re van az Eger-zsomboly bejárata . A kiadványban publikálva lett a Baradla-tetői-zsomboly hosszmetszet térképe . 2001. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben lévő barlangismertetésben az olvasható , hogym hosszú,m függőleges kiterjedésű és vízszintes kiterjedésem . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú, benm hosszú Baradla-tetői-zsomboly Magyarország leghosszabb barlangjaben . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Baradla-tetői-zsomboly Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ism mély volt . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Baradla-tetői-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Baradla-tetői-zsomboly fokozottan védett barlang . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A könyv szerint a Baradla-tetői-zsomboly az Aggteleki-hegységtól fokozottan védett természeti értéke . Az Aggtelek szélén található Baradla-tető É-i részén,m tszf. magasságban van a bejárata . Törésvonalak mentén oldódott ki a triász wettersteini mészkőben keletkezett barlang . Am hosszú ésm mély zsomboly néhány párhuzamos aknából áll . Egy beszakadás megbontásával tárták fel az Egri Alpin Klub barlangkutatóiban . Néhány helyen cseppkőlefolyások , állócseppkövek és függőcseppkövek díszítik . Engedély és kötéltechnikai eszközök használata kell a lezárt barlang bejárásához . 2006 áprilisában az áprilisi felmérés felhasználásával , megint fel lett mérve a barlang , majd Borka Pál a felmérések alapján megszerkesztette a barlang alaprajz térképét , hossz-szelvény térképét éskeresztszelvény térképét . Az alaprajz térképen , amelynek használatához fel van tüntetve az É-i irány , láthatókeresztszelvény elhelyezkedése a barlangban . A hossz-szelvény térképen láthatókeresztszelvény elhelyezkedése a barlangban . A térképek100 méretarányban mutatják be a barlangot . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Baradla-tetői-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly ( Aggteleki-karsztvidék ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Baradla-tetői-zsomboly ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Ba Julianna – Polacsek Zsolt : Barlangi állapotfelvétel a Baradla-tetői-zsombolyban . Kézirat , május . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Csifári Tibor : A Baradla-tetői-zsomboly . Oktatási Intézmények Karszt- és Barlangkutató Tevékenységének II. Országos Tudományos Konferenciája, Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola Tudományos Közleményei , Szombathely.46. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fekete László : A Baradla-tetői-zsomboly . Föld és Ég , sz.4. oldalak és egy fénykép a címlapon , valamint egy fénykép aláírás az elülső borító belső oldalán Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gruber Péter: Baradla-tetői-zsomboly . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,38. old . Gruber Péter : Feltáró kutatás és dokumentáció a Baradla-barlangban és vízgyűjtőjén . Karsztfejlődés , köt. ) old . Gyurkó János : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1993. ( III. ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , március sz . ) old . KTM-TvH Barlangtani Intézet : Felhívás . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , Kornétás Kiadó , old . Nyerges Attila : Az Aggteleki-karszt zsombolyai . Karsztfejlődés , köt.) 272. , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Polacsek Zsolt : Baradla-tetői-zsomboly állapotfelvétel . Kézirat , május ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Sásdi László összeáll . : A MÁFI Barlangkutató Csoport évi jelentése . Kézirat , , ,, 16. , , , , , oldalak és a3.1.,2.1.,2.2. ábrák . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Szabó Zoltán : Téli kutatótábor Jósvafőn . MKBT Tájékoztató , november–december. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév.,54. old . Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Fontosabb kutatási eredményekben . Karszt és Barlang , félév. old . Triász Barlangkutató Csoport , Király Gábor: Barlangnap. június28. Aggtelek . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Veress Márton : Karszt- és barlangkutató konferencia Szombathelyen . Karszt és Barlang,2. félév. old. – : Az Egri Alpin Club barlangkutatói Kutas Tamás vezetésével. . . MKBT Műsorfüzet , július–augusztus. old. – : Jegyzőkönyv . MKBT Műsorfüzet , július–augusztus. old. – : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat , a Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola. . . MKBT Műsorfüzet , május–június . , old . –: Barlangkataszteri törzslap . Kézirat , július ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) – : A Baradla-tetői-zsomboly felmérése2006 . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) –: Baradla-tetői-zsomboly leírások . Két darab , ismeretlen készítőjű és készítési idejű kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További irodalom Székely Kinga : A nemzeti park fokozottan védett barlangjai . In: Baross Gábor szerk . : Az Aggteleki Nemzeti Park . Mezőgazda Kiadó,238. old . További információk Baradla-tetői-zsomboly Országos Barlangnyilvántartás Baradla-tetői-zsomboly video Barlangok az Aggteleki-karszton