Dobrjanka (Permi határterület)
Dobrjanka () város Oroszország Permi határterületén, a Dobrjankai önkormányzati járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Permi határterület központi részén, Permtől közúton 61 km-re északra, a Kámai-víztározó bal partján, a Dobrjanka (a Káma mellékfolyója) torkolatánál helyezkedik el. Folyami kikötő. Azonos nevű vasútállomása (6 km-re a várostól) a Perm–Kizel közötti vasútvonalból leágazó szárnyvonal végpontja; a vasútvonalat csak teherszállításra használják.

Története 
Írott forrás 1623-ban említi először. 1752-ben a Sztroganov család egyik tagja, báró Sz. Sz. Sztroganov (1707–1756)  rézolvasztó és vasgyártó üzemet épített, mellette alakult ki a település. A 19. század közepére csak a vasgyár maradt meg, az 1930-as években acélkohászatra tért át, a világháború idején részt vett a haditermelésben.

A helység 1924-ben járási székhely, 1928-ban városi jellegű település lett. Valószínűleg a háborús evakuálások következtében (1942-ben Harkovból egy gyermekotthont is ideköltöztettek) lélekszáma hirtelen megnőtt, 1943-ban kapott városi rangot.

A víztározó építésekor (1948–1956) a régi gyár az elárasztandó területen feküdt, ezért 1956. januárban megszűnt, berendezéseit elszállították. Helyette a város egy kisebb jelentőségű ipari üzemet kapott, 1956–1959-ben házgyára épült. A vasúti szárnyvonal 1961 végére készült el (Jarino és Dobrjanka állomások között). 

1979-ben kezdték meg Európa akkor egyik legnagyobb hőerőművének építését a víztározó partján. A Permi Hőerőmű első egysége 1986-ban, a harmadik 1991-ben kezdte meg a termelést.

Gazdasága 
Gazdasági élete a 2400 MW teljesítményű Permi Hőerőmű működésén alapul. Megépítése a város életére is döntő hatással volt, a lélekszám 1979-től tíz év alatt 60%-kal nőtt. A termelés megindulása óta a város hőenergiával való ellátását teljes egészében a hőerőmű biztosítja. Hozzá kapcsolódik a szervizt és a különféle szolgáltatásokat végző vállalatok sora. Az erőmű további bővítése sokáig váratott magára. A korábbiaknál környezetkímélőbb technológiájú negyedik blokk építését végül 2013 márciusban kezdték meg, befejezését 2015 végére tervezték.

Kultúra 
A városi helytörténeti múzeumnak hosszú története van. Az első múzeum 1888-ban nyílt meg és 1916-ig létezett, szervezését a kohászati üzem akkori igazgatója kezdeményezte. Az 1920-as években megpróbálták újjáéleszteni, de ez nem sikerült. 1967-ben önkéntesek létrehoztak egy múzeumot, mely 1982-ben a Perm területi Helytörténeti Múzeum fiókintézményeként folytathatta tevékenységét. 1995-ben a város múzeuma lett, akkor egy 1845-ben épített épületbe költöztették át. 2007-ben a 19. századi gyárigazgató épületét is megkapta (ahol az 1970-es évektől tevékenykedett), ezzel kiállítási területe jelentősen megnőtt. Mindkét épület műemléki védettség alatt áll.

Szabadidőközpontja  és az erőmű dolgozói részére készült kultúrháza van (Szojuz). A város nagy kultúrházának építését 1986-ban kezdték el, de 2014-ben is még befejezetlenül állt.

Jegyzetek

Források 

A város a „Moj Gorod” portálon (oroszul)
Története a város honlapján
A Permi Hőerőmű az Inter RAO honlapján (Hozzáférés: 2015-02-21, archivált).                  

A Permi határterület települései
Dobrjanka ( ) város Oroszország Permi határterületén , a Dobrjankai önkormányzati járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Permi határterület központi részén , Permtől közútonkm-re északra , a Kámai-víztározó bal partján , a Dobrjanka ( a Káma mellékfolyója ) torkolatánál helyezkedik el . Folyami kikötő . Azonos nevű vasútállomásakm-re a várostól ) a Perm–Kizel közötti vasútvonalból leágazó szárnyvonal végpontja ; a vasútvonalat csak teherszállításra használják . Története Írott forrásban említi először.ben a Sztroganov család egyik tagja , báró Sz . Sz . Sztroganov1756 ) rézolvasztó és vasgyártó üzemet épített , mellette alakult ki a település . A század közepére csak a vasgyár maradt meg , azas években acélkohászatra tért át , a világháború idején részt vett a haditermelésben . A helységben járási székhely,ban városi jellegű település lett . Valószínűleg a háborús evakuálások következtébenben Harkovból egy gyermekotthont is ideköltöztettek ) lélekszáma hirtelen megnőtt, ban kapott városi rangot . A víztározó építésekor1956 ) a régi gyár az elárasztandó területen feküdt , ezért januárban megszűnt , berendezéseit elszállították . Helyette a város egy kisebb jelentőségű ipari üzemet kapott, 1959-ben házgyára épült . A vasúti szárnyvonalvégére készült el ( Jarino és Dobrjanka állomások között ) . 1979-ben kezdték meg Európa akkor egyik legnagyobb hőerőművének építését a víztározó partján . A Permi Hőerőmű első egységeban , a harmadikben kezdte meg a termelést . Gazdasága Gazdasági élete aMW teljesítményű Permi Hőerőmű működésén alapul . Megépítése a város életére is döntő hatással volt , a lélekszámtől tíz év alatt-kal nőtt . A termelés megindulása óta a város hőenergiával való ellátását teljes egészében a hőerőmű biztosítja . Hozzá kapcsolódik a szervizt és a különféle szolgáltatásokat végző vállalatok sora . Az erőmű további bővítése sokáig váratott magára . A korábbiaknál környezetkímélőbb technológiájú negyedik blokk építését végülmárciusban kezdték meg , befejezésétvégére tervezték . Kultúra A városi helytörténeti múzeumnak hosszú története van . Az első múzeumban nyílt meg ésig létezett , szervezését a kohászati üzem akkori igazgatója kezdeményezte . Azas években megpróbálták újjáéleszteni , de ez nem sikerült.ben önkéntesek létrehoztak egy múzeumot , melyben a Perm területi Helytörténeti Múzeum fiókintézményeként folytathatta tevékenységét.ben a város múzeuma lett , akkor egyben épített épületbe költöztették át.ben a századi gyárigazgató épületét is megkapta ( ahol azes évektől tevékenykedett ) , ezzel kiállítási területe jelentősen megnőtt . Mindkét épület műemléki védettség alatt áll . Szabadidőközpontja és az erőmű dolgozói részére készült kultúrháza van ( Szojuz ) . A város nagy kultúrházának építésétban kezdték el , deben is még befejezetlenül állt . Jegyzetek Források A város a „ Moj Gorod” portálon ( oroszul ) Története a város honlapján A Permi Hőerőmű az Inter RAO honlapján ( Hozzáférés:21 , archivált ) . A Permi határterület települései