Žrnovnica (Split)
Žrnovnica település Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Splithez tartozik.

Fekvése 
Split központjától légvonalban 9, közúton 11 km-re keletre, a Mosor-hegység déli része alatti átjáróban, Perun-hegy északnyugati oldalán, a Žrnovica-patak mentén fekszik.

Története 
A régészeti leletek alapján a falu területén már a kőkorszakban éltek emberek. Ezt igazolja az a kőkés, melyet Gračić nevű településrészén találtak. A római kori itteni életről a Gračićon, Krilovačon, Brnikon és a Žrnovičko poljén talált leletek tanúskodnak. A Poljicai Köztársaság történetírói szerint Diocletianus római császár idejében Gračićon vadászház állt, mely ugyanabból az anyagból épült mint a császár spliti palotája. A falu a patakról, az pedig a rajta épített malmokról (horvátul: žrvanj) kapta a nevét. A „žvanj” a két őrlőköves malmoknak a neve volt. A két kő közül az alsó mozdulatlan volt, míg a faállványon rögzített felső kő körbe forgott. Žrvanj volt magának a malomkőnek a neve is. Žrnovnica első írásos említése 1080-ban történt. Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma 1178-ban szerepel először írásos forrásban. A középkor végén már több alkalommal is említik a települést. 1352-ben említik először a falu alatti sótelepet. Kedvező fekvése, termékeny mezeje, malmai és sótelepe vonzó volt a birtokosok számára ezért ebben az időszakban többször volt helyszíne birtokvitáknak és összetűzéseknek Split, Omiš, Klissza városai, valamint a spliti érsekség, a káptalan, majd később a velenceiek és a törökök között. A 15. században falvak csoportja állt itt. Plébániáját 1495-ben említik először. A török kilenc évvel Bosznia elfoglalása után 1472-ben támadta először a települést. A ciprusi háború idején 1571 és 1573 között Žrnovica több Split környéki faluval és Poljicával együtt török kézre került. Ezt követően védelmére toronyvárat emeltek. A torony három emeletes volt és a 17. században ura Ahmed solini bég volt. Egyaránt szolgált lakóhelyként és várként is. 1600-ban Kamen török parancsnokának Mustajbégnek a jelentése szerint a vár száz főnyi fegyverforgató harcossal rendelkezett. 1648-ban Kamen eleste után őrsége a várat feladta, így harc nélkül került velencei kézre. A kandiai háborút lezáró békében 1669-ben Žrnovica mégis török kézen maradt és csak 1684-ben szabadult fel végleg. Ezt követően új lakosság települt be és lakossága lényegesen megnövekedett. Újjáalapított plébániáját 1687-ben említik Cosmi érsek. 1711-ben Cupilli érsek egyházlátogatása során megemlíti, hogy templomának oltárán nincs szentségtartó és az épületet sem hozták még rendbe. Ebből a szakemberek arra következtetnek, hogy az új plébániatemplom ekkor még építés alatt volt. 1725-ben felépítették Mária mennybevétele tiszteletére szentelt templomát. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került. Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. A településnek 1857-ben 569, 1910-ben 1153 lakosa volt. 1901-ben megépült a Štrozanacot Žrnovnicával összekötő első makadámút. Az első postahivatal 1910-ben nyílt  meg a településen. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941. május 18-án Olaszország része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1961-ben megnyitották a településre vezető első aszfaltozott utat, az 1970-es években pedig megtörtént a falu útjainak aszfaltozása is. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. A 20. század második felétől lakosságának száma megtöbbszöröződött, mely elsősorban Split közelségének köszönhető. 2011-ben a településnek 3222 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Mária mennybevétele tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a középkori Szűz Mária templom helyén épült, melyet 1178-ban említenek először. 1363-ban, 1450-ben és 1451-ben is említik. 1495-ben már plébániatemplom volt. 1516-ban megemlítik, hogy nagy költséggel újjáépítették, mivel félő volt hogy összedől. Nem tudni, hogy a török időket hogyan vészelte át, de szükséges volt megújítása. 1687-ben már a mai titulusával, plébániatemplomként említik. Ezt a régi templomot a 18. század elején lebontották és a helyére építették a mai templomot. A régi épületből csak az apszis maradt meg. A plébánia sematizmusa szerint a mai templom 1727-ben lett készen. 1711-ben Cupilli érsek egyházlátogatásakor még építés alatt állt, belső tere még rendezetlen volt. Apszisa, mely a középkori templom maradványa gótikus boltozatú, míg a hajó mennyezete sík. A bejárat felett nagy körablak látható, felette az oromzaton kőkereszt áll. A hajó északi oldalán levő bejárat felett az 1877-es évszám látható bevésve, valószínűleg a bejárat kialakításának dátuma. A keleti falon kis négyágú rozetta látható, melyet valószínűleg a régi templomról raktak át. A templom körül domborműves régi sírköveket találtak, melyeket a templom falába építettek be. A nagy barokk oltár márványból készült, rajta Mária mennybevitelét ábrázoló festménnyel. Az oltár elé 1980-ban építették a szembemiséző oltárt  és ekkor készült a beton kórus is a régi, fából épített kórus helyett. A bal oldali mellékoltár márványból készült, rajta Máriát ábrázoló szoborral. A hajó jobb oldalán szintén Mária-oltár áll rajta Mária mennybevitelét ábrázoló 19. századi festménnyel. A templom északkeleti oldalán áll a kőből épített, piramis alakú toronysisakkal fedett harangtorony. A templomot 1975-ben kulturális műemlékké nyilvánították.
A gračići Szent Mihály templom a 13. és 14. század fordulóján szabálytalanul faragott kövekből épült román-gótikus stílusban. Egyhajós épület félköríves apszissal. A homlokzat feletti kis harangtoronyban egy harang látható.  Az épületet kőlapokkal burkolták. Homlokzatán halpikkely mintával díszített ókori kőtöredék van befalazva. A belső falakat három, falazott árkáddal tagolták, míg az árkádok sarkai pilonokra támaszkodnak. A hajó gótikus boltozattal fedett, az apszis felett pedig dongaboltozat látható. A falazott oltár az apszist teljes szélességében lezárja, az oltár lapján pedig egyetlen kőből faragták. Az oltár felett sekély mélyedés van kialakítva az oltárkép számára.  A templom körül római téglák töredékeit találták, mely arra enged következtetni, hogy ezen a helyen  már akkor is szakrális épület állt. A templomot a török időkben sem rombolták le, 1709-ben az egyházi vizitáció is megemlíti. 1960-ban kulturális műemlékké nyilvánították.
A privori Szent Antal kápolnát a 18. században helyi mesterek építették. Falai vakoltak, első tere gótikus boltozattal fedett. Homlokzatán négyágú kőrozetta látható, felette kis barokk elemekkel díszített harangtoronnyal, benne egy haranggal. 
A Szent Fábián és Sebestyén fogadalmi kápolnát a II. világháború idején az olasz megszállók súlyosan megrongálták és ötven évig romos állapotban állt. Végül 1994-ben állították helyre. A kápolna valószínűleg a 18. században épült, de az eredeti épületből csak a harangtorony, a harang és egy négyágú kőrozetta maradt fenn. Az épületet néhányan késő középkori eredetűnek tartják.
A Žrnovnica folyón található a "Benzonova" vagy "Antonicina" nevű malom. A malom kanalas típusú, melyből kettő van még ma is használatban, ami ritkaság Dalmáciában, ahol régen körülbelül tizenhét volt. A vizet árok és csatorna szolgáltatja. Mészhabarccsal kötött faragott kőből épült. A kőkeretes bejárati ajtó a déli oldalon található, egy fából készült egyszárnyú ajtóval. Az egyik ablak a déli, a másik a nyugati oldalon található.
Korešnica és Podstrana településeket a Žrnovnica folyón kőhíd köti össze. Ami a felépítést, a híd elemeit, az építés idejét és az építészeti megjelenést illeti más, a 19. században Dalmáciában épített hidakhoz kapcsolódik.

Kultúra 
A településen 1911-ben alapított fúvószenekar működik. Két énekkara a Klapa Žrnovnica és a Klapa Sv. Florijan.
1966-ban a plébániatemplom közelében kegyesrendi kolostort építettek. A szerzetesek a plébánia pasztorális munkájában segédkeznek és templomi énekkart vezetnek. A kolostornak saját házi kápolnája van.

Sport 
A település labdarúgó egyesülete az NK Mosor.

Jegyzetek

Források 
 Zrnovnica.hr - a település weboldala 
A split-makarskai érsekség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Žrnovnica település Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Splithez tartozik . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re keletre , a Mosor-hegység déli része alatti átjáróban , Perun-hegy északnyugati oldalán , a Žrnovica-patak mentén fekszik . Története A régészeti leletek alapján a falu területén már a kőkorszakban éltek emberek . Ezt igazolja az a kőkés , melyet Gračić nevű településrészén találtak . A római kori itteni életről a Gračićon , Krilovačon , Brnikon és a Žrnovičko poljén talált leletek tanúskodnak . A Poljicai Köztársaság történetírói szerint Diocletianus római császár idejében Gračićon vadászház állt , mely ugyanabból az anyagból épült mint a császár spliti palotája . A falu a patakról , az pedig a rajta épített malmokról ( horvátul : žrvanj ) kapta a nevét . A „ žvanj” a két őrlőköves malmoknak a neve volt . A két kő közül az alsó mozdulatlan volt , míg a faállványon rögzített felső kő körbe forgott . Žrvanj volt magának a malomkőnek a neve is . Žrnovnica első írásos említéseban történt . Szűz Mária tiszteletére szentelt templomaban szerepel először írásos forrásban . A középkor végén már több alkalommal is említik a települést.ben említik először a falu alatti sótelepet . Kedvező fekvése , termékeny mezeje , malmai és sótelepe vonzó volt a birtokosok számára ezért ebben az időszakban többször volt helyszíne birtokvitáknak és összetűzéseknek Split , Omiš , Klissza városai , valamint a spliti érsekség , a káptalan , majd később a velenceiek és a törökök között . A században falvak csoportja állt itt . Plébániájátben említik először . A török kilenc évvel Bosznia elfoglalása utánben támadta először a települést . A ciprusi háború idejénésközött Žrnovica több Split környéki faluval és Poljicával együtt török kézre került . Ezt követően védelmére toronyvárat emeltek . A torony három emeletes volt és a században ura Ahmed solini bég volt . Egyaránt szolgált lakóhelyként és várként is.ban Kamen török parancsnokának Mustajbégnek a jelentése szerint a vár száz főnyi fegyverforgató harcossal rendelkezett.ban Kamen eleste után őrsége a várat feladta , így harc nélkül került velencei kézre . A kandiai háborút lezáró békébenben Žrnovica mégis török kézen maradt és csakben szabadult fel végleg . Ezt követően új lakosság települt be és lakossága lényegesen megnövekedett . Újjáalapított plébániájátben említik Cosmi érsek.ben Cupilli érsek egyházlátogatása során megemlíti , hogy templomának oltárán nincs szentségtartó és az épületet sem hozták még rendbe . Ebből a szakemberek arra következtetnek , hogy az új plébániatemplom ekkor még építés alatt volt.ben felépítették Mária mennybevétele tiszteletére szentelt templomát . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be a Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került . Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ben megépült a Štrozanacot Žrnovnicával összekötő első makadámút . Az első postahivatalben nyílt meg a településen.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején májusán Olaszország része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.ben megnyitották a településre vezető első aszfaltozott utat , azes években pedig megtörtént a falu útjainak aszfaltozása is.óta a független Horvátországhoz tartozik . A század második felétől lakosságának száma megtöbbszöröződött , mely elsősorban Split közelségének köszönhető.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Mária mennybevétele tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a középkori Szűz Mária templom helyén épült , melyetban említenek először.ban,ben ésben is említik.ben már plébániatemplom volt.ban megemlítik , hogy nagy költséggel újjáépítették , mivel félő volt hogy összedől . Nem tudni , hogy a török időket hogyan vészelte át , de szükséges volt megújítása.ben már a mai titulusával , plébániatemplomként említik . Ezt a régi templomot a század elején lebontották és a helyére építették a mai templomot . A régi épületből csak az apszis maradt meg . A plébánia sematizmusa szerint a mai templomben lett készen.ben Cupilli érsek egyházlátogatásakor még építés alatt állt , belső tere még rendezetlen volt . Apszisa , mely a középkori templom maradványa gótikus boltozatú , míg a hajó mennyezete sík . A bejárat felett nagy körablak látható , felette az oromzaton kőkereszt áll . A hajó északi oldalán levő bejárat felett azes évszám látható bevésve , valószínűleg a bejárat kialakításának dátuma . A keleti falon kis négyágú rozetta látható , melyet valószínűleg a régi templomról raktak át . A templom körül domborműves régi sírköveket találtak , melyeket a templom falába építettek be . A nagy barokk oltár márványból készült , rajta Mária mennybevitelét ábrázoló festménnyel . Az oltár eléban építették a szembemiséző oltárt és ekkor készült a beton kórus is a régi , fából épített kórus helyett . A bal oldali mellékoltár márványból készült , rajta Máriát ábrázoló szoborral . A hajó jobb oldalán szintén Mária-oltár áll rajta Mária mennybevitelét ábrázoló századi festménnyel . A templom északkeleti oldalán áll a kőből épített , piramis alakú toronysisakkal fedett harangtorony . A templomotben kulturális műemlékké nyilvánították . A gračići Szent Mihály templom a és század fordulóján szabálytalanul faragott kövekből épült román-gótikus stílusban . Egyhajós épület félköríves apszissal . A homlokzat feletti kis harangtoronyban egy harang látható . Az épületet kőlapokkal burkolták . Homlokzatán halpikkely mintával díszített ókori kőtöredék van befalazva . A belső falakat három , falazott árkáddal tagolták , míg az árkádok sarkai pilonokra támaszkodnak . A hajó gótikus boltozattal fedett , az apszis felett pedig dongaboltozat látható . A falazott oltár az apszist teljes szélességében lezárja , az oltár lapján pedig egyetlen kőből faragták . Az oltár felett sekély mélyedés van kialakítva az oltárkép számára . A templom körül római téglák töredékeit találták , mely arra enged következtetni , hogy ezen a helyen már akkor is szakrális épület állt . A templomot a török időkben sem rombolták le, ben az egyházi vizitáció is megemlíti.ban kulturális műemlékké nyilvánították . A privori Szent Antal kápolnát a században helyi mesterek építették . Falai vakoltak , első tere gótikus boltozattal fedett . Homlokzatán négyágú kőrozetta látható , felette kis barokk elemekkel díszített harangtoronnyal , benne egy haranggal . A Szent Fábián és Sebestyén fogadalmi kápolnát a II. világháború idején az olasz megszállók súlyosan megrongálták és ötven évig romos állapotban állt . Végülben állították helyre . A kápolna valószínűleg a században épült , de az eredeti épületből csak a harangtorony , a harang és egy négyágú kőrozetta maradt fenn . Az épületet néhányan késő középkori eredetűnek tartják . A Žrnovnica folyón található a " Benzonova " vagy " Antonicina " nevű malom . A malom kanalas típusú , melyből kettő van még ma is használatban , ami ritkaság Dalmáciában , ahol régen körülbelül tizenhét volt . A vizet árok és csatorna szolgáltatja . Mészhabarccsal kötött faragott kőből épült . A kőkeretes bejárati ajtó a déli oldalon található , egy fából készült egyszárnyú ajtóval . Az egyik ablak a déli , a másik a nyugati oldalon található . Korešnica és Podstrana településeket a Žrnovnica folyón kőhíd köti össze . Ami a felépítést , a híd elemeit , az építés idejét és az építészeti megjelenést illeti más , a században Dalmáciában épített hidakhoz kapcsolódik . Kultúra A településenben alapított fúvószenekar működik . Két énekkara a Klapa Žrnovnica és a Klapa Sv . Florijan . 1966-ban a plébániatemplom közelében kegyesrendi kolostort építettek . A szerzetesek a plébánia pasztorális munkájában segédkeznek és templomi énekkart vezetnek . A kolostornak saját házi kápolnája van . Sport A település labdarúgó egyesülete az NK Mosor . Jegyzetek Források Zrnovnica.hr - a település weboldala A split-makarskai érsekség honlapja Split-Dalmácia megye települései