Hordalék
A hordalék a víz (folyóvíz, állóvizek áramlásai vagy a hullámverés) által mozgatott, szállított szilárd, szemcsés-darabos anyag. A szemcsék méretétől függően változik azok megnevezése: növekvő sorrendben:
 agyag (<0,002 mm),
 iszap (0,002–0,06 mm),

 homok (0,06–2 mm)

 kavics (2–200 mm)
 hömpöly (> 200 mm).

A  hordalék szállítása 
A hordalékmozgás két fő típusa a lebegtetés és a görgetés. Számos kutató a meder fenekén szállított hordalékban megkülönböztetik annak görgetve, illetve vonszolva szállított elemeit. A két mozgástípust többnyire külön tárgyalják, mivel mind jellegük, mind a szállított anyag tömegeloszlása markánsan különbözik.

A legfinomabb szemcséket (ezek mindig agyagásványok) a víz mindig lebegtetve, a legdurvábbakat (azaz legnagyobbakat) mindig görgetve-vonszolva szállítja. Mozgásukat döntően a folyó turbulenciája határozza, bár a hullámzás szerepe is jelentős lehet.
A görgetett hordalék szemcséit-darabjait víz a meder fenekén görgeti, illetve csúsztatja. A kisebbek a heves turbulenciák hatására időnként fel is ugranak (ez a folyamat a szaltáció, de soha nem távolodnak el túlzottan a fenéktől, ahová gyorsan vissza is hullanak.

A jellemző szemcseméretet a víz sebessége, a hordalék tömegét a víz teljes mozgási energiája szabja meg; utóbbit éppen ezért „hordalékszállító képességnek” is nevezzük. Ha a közeg hordalékszállító képessége nagyobb a hordalék aktuális mennyiségét, akkor a víz (a mederből, illetve a partfalból) további hordalékot vesz fel, amíg egyensúlyba nem kerül — ha viszont több benne a hordalék, mint amennyit szállítani képes, akkor annak egy részét lerakja. A folyóvízi szállítás jellemző sajátossága az egyenetlen vízjárás és az ezzel változó munkavégző (=hordalékszállító) képesség. A folyóvizek átlagos hordalékszállító képességét a meder esése (az úgynevezett reliefenergia) határozza meg. Ennek megfelelően szakaszoljuk a medreket:

 felső szakaszúak azok a völgyek, amelyekben a meder esése nagy, ezért a víz a hordalékot felveszi;

 közép(ső) szakaszúak azok a völgyek, amelyekben a meder esése közepes, ezért a hordalékszállítás és munkaképesség egyensúlyban van (a szakaszra érkező és az azt elhagyó hordalék mennyisége azonos);

 alsó szakaszúak azok a völgyek, amelyekben a meder esése csekély, ezért a víz a hordalék egy részét lerakja, majd medrét változtatva az így lerakott hordalékot kerülgeti.

Főleg a sekély vizekre jellemző, hogy azokat a nagy szelek felkavarhatják; ilyenkor bennük a hordalék mennyisége megnő.

A  hordalék lerakása 

Kisvíz idején, amikor ez a képesség kicsi, a víz a hordalék egy részét lerakja a mederben, és abból különböző akkumulatív formákat (szigeteket, övzátonyokat) épít. Az árvizek ezeket az átmeneti formákat elbontják, és a hordalékot továbbviszik (Pallas). A többi hordalékkal együtt szállított (jellemzően aprószemű, kemény és nagy fajlagos tömegű) nehézásványok eközben elsüllyednek a korábban lerakott nagyobbszemű törmelék pórusaiban; így alakulnak ki ezek úgynevezett torlatos lelőhelyei a sodorvonal környékén.

Az árvíz idején a mederből az ártérre (hullámtérre( kilépő víz sebessége hirtelen lecsökken, ezért a finomszemű anyagot lepelként szétteríti, a durvább törmeléket pedig az ideiglenes sodorvonal környékén, úgynevezett part hátakban halmozza fel.
A lerakott hordalék olyan, törmelékes jellegű laza üledék, amelyet a kőzetté válás (diagenezis) folyamatai — jellemzően a törmöödés és cementálódás — évmillók alatt üledékes kőzetté alakíthatnak.

A  hordalék osztályozottsága 
A görgetve-vonszolva szállított hordalék összetétele nagyban, a lebegtetetté kevésbé függ a víz áramlási sebességétől, illetve a hullámenergiától. A közel szabályos mederben lassan folyó víz áramlása közel lamináris; a sebesség növelése és a meder egyenetlenségei turbulenciákat alakítanak ki, és ezek az örvénymozgások egyrészt növelik a hordalékszállító képességet, másrészt felkavarják a hordalékot. Ebből adódóan a hordalékból képződött laza üledék osztályozottsága (a szemcseméretek értéktartománya) sokat elárul az egykori vízfolyás mederviszonyairól. Azokban az üledékekben, amelyekben az egykor a meder fenekén, illetve lebegtetve szállított szemcsék vegyesen fordulnak elő, a szemcseméretek eloszlása kétmaximumos.

A  hordalék koptatottsága 

A szállított szemcsék (főleg a turbulenciák hatására rendszeresen egymáshoz ütődnek, és ezek az ütközések tördelik, illetve koptatják őket. Figyelembe véve, hogy a keményebb szemcsék lassabban kopnak, mint a puhábbak, az egyes szemcsék koptatottságát összehasonlítva megbecsülhetjük a szállítási útvonal hosszát és vele a lepusztult kőzetanyag származási helyét.

Jegyzetek

Források 
 Pallas: Pallas nagy lexikona: hordalék

További információk 
 Balogh Kálmán (szerk.): Szedimentológia I. Akadémiai Kiadó.  DOI: 10.1556/9789634540496]
Természetföldrajz
A hordalék a víz ( folyóvíz , állóvizek áramlásai vagy a hullámverés ) által mozgatott , szállított szilárd , szemcsés-darabos anyag . A szemcsék méretétől függően változik azok megnevezése : növekvő sorrendben : agyag ( <0,002 mm ) , iszap002–0,06 mm ) , homok06–2 mm ) kavics200 mm ) hömpöly ( >mm ) . A hordalék szállítása A hordalékmozgás két fő típusa a lebegtetés és a görgetés . Számos kutató a meder fenekén szállított hordalékban megkülönböztetik annak görgetve , illetve vonszolva szállított elemeit . A két mozgástípust többnyire külön tárgyalják , mivel mind jellegük , mind a szállított anyag tömegeloszlása markánsan különbözik . A legfinomabb szemcséket ( ezek mindig agyagásványok ) a víz mindig lebegtetve , a legdurvábbakat ( azaz legnagyobbakat ) mindig görgetve-vonszolva szállítja . Mozgásukat döntően a folyó turbulenciája határozza , bár a hullámzás szerepe is jelentős lehet . A görgetett hordalék szemcséit-darabjait víz a meder fenekén görgeti , illetve csúsztatja . A kisebbek a heves turbulenciák hatására időnként fel is ugranak ( ez a folyamat a szaltáció , de soha nem távolodnak el túlzottan a fenéktől , ahová gyorsan vissza is hullanak . A jellemző szemcseméretet a víz sebessége , a hordalék tömegét a víz teljes mozgási energiája szabja meg ; utóbbit éppen ezért „ hordalékszállító képességnek” is nevezzük . Ha a közeg hordalékszállító képessége nagyobb a hordalék aktuális mennyiségét , akkor a víz ( a mederből , illetve a partfalból ) további hordalékot vesz fel , amíg egyensúlyba nem kerül — ha viszont több benne a hordalék , mint amennyit szállítani képes , akkor annak egy részét lerakja . A folyóvízi szállítás jellemző sajátossága az egyenetlen vízjárás és az ezzel változó munkavégző ( =hordalékszállító ) képesség . A folyóvizek átlagos hordalékszállító képességét a meder esése ( az úgynevezett reliefenergia ) határozza meg . Ennek megfelelően szakaszoljuk a medreket : felső szakaszúak azok a völgyek , amelyekben a meder esése nagy , ezért a víz a hordalékot felveszi ; közép( ső ) szakaszúak azok a völgyek , amelyekben a meder esése közepes , ezért a hordalékszállítás és munkaképesség egyensúlyban van ( a szakaszra érkező és az azt elhagyó hordalék mennyisége azonos ) ; alsó szakaszúak azok a völgyek , amelyekben a meder esése csekély , ezért a víz a hordalék egy részét lerakja , majd medrét változtatva az így lerakott hordalékot kerülgeti . Főleg a sekély vizekre jellemző , hogy azokat a nagy szelek felkavarhatják ; ilyenkor bennük a hordalék mennyisége megnő . A hordalék lerakása Kisvíz idején , amikor ez a képesség kicsi , a víz a hordalék egy részét lerakja a mederben , és abból különböző akkumulatív formákat ( szigeteket , övzátonyokat ) épít . Az árvizek ezeket az átmeneti formákat elbontják , és a hordalékot továbbviszik ( Pallas ) . A többi hordalékkal együtt szállított ( jellemzően aprószemű , kemény és nagy fajlagos tömegű ) nehézásványok eközben elsüllyednek a korábban lerakott nagyobbszemű törmelék pórusaiban ; így alakulnak ki ezek úgynevezett torlatos lelőhelyei a sodorvonal környékén . Az árvíz idején a mederből az ártérre ( hullámtérre ( kilépő víz sebessége hirtelen lecsökken , ezért a finomszemű anyagot lepelként szétteríti , a durvább törmeléket pedig az ideiglenes sodorvonal környékén , úgynevezett part hátakban halmozza fel . A lerakott hordalék olyan , törmelékes jellegű laza üledék , amelyet a kőzetté válás ( diagenezis ) folyamatai — jellemzően a törmöödés és cementálódás — évmillók alatt üledékes kőzetté alakíthatnak . A hordalék osztályozottsága A görgetve-vonszolva szállított hordalék összetétele nagyban , a lebegtetetté kevésbé függ a víz áramlási sebességétől , illetve a hullámenergiától . A közel szabályos mederben lassan folyó víz áramlása közel lamináris ; a sebesség növelése és a meder egyenetlenségei turbulenciákat alakítanak ki , és ezek az örvénymozgások egyrészt növelik a hordalékszállító képességet , másrészt felkavarják a hordalékot . Ebből adódóan a hordalékból képződött laza üledék osztályozottsága ( a szemcseméretek értéktartománya ) sokat elárul az egykori vízfolyás mederviszonyairól . Azokban az üledékekben , amelyekben az egykor a meder fenekén , illetve lebegtetve szállított szemcsék vegyesen fordulnak elő , a szemcseméretek eloszlása kétmaximumos . A hordalék koptatottsága A szállított szemcsék ( főleg a turbulenciák hatására rendszeresen egymáshoz ütődnek , és ezek az ütközések tördelik , illetve koptatják őket . Figyelembe véve , hogy a keményebb szemcsék lassabban kopnak , mint a puhábbak , az egyes szemcsék koptatottságát összehasonlítva megbecsülhetjük a szállítási útvonal hosszát és vele a lepusztult kőzetanyag származási helyét . Jegyzetek Források Pallas : Pallas nagy lexikona : hordalék További információk Balogh Kálmán ( szerk . ) : Szedimentológia I. Akadémiai Kiadó . DOI: 1556/9789634540496 ] Természetföldrajz