Csuty Gáspár (udvarmester)
Csuty Gáspár Bethlen Gábor fejedelem udvarmestere. Személyét Móricz Zsigmond is felhasználta egy regényében.

Élete
Egyesek szerint Hont vármegyei birtokos nemesi családból származhatott, ez azonban nem bizonyított. Ifjú korától nemesi udvari szolgálatban állt. Lehet, hogy ifjú korában 1587-ben fogságba került. Előbb Pálffy Miklósnál, aki 1599-ben a török fővezérhez küldte 2 hitlevél (szabad követjárás és fegyverszünet) megszerzése végett, majd Thurzó György nádornál szolgált. 1604-ben esztergomi fogságból szabadulhatott. Thurzó familiárisaként fontos diplomáciai feladatokat látott el, követségben járt például 1605-ben Dóci Istvánnal a budai pasánál, 1610-ben pedig Báthory Gábor erdélyi fejedelemnél. 1605 januárjában részt vett volna a pozsonyi országgyűlésen. A Bocskai-felkelésben is tevékenyen részt vett, 1605-ben Rhédey Ferenc Északnyugat-Magyarország hódoltatásakor májusban helyettesként Nagyszombatban hagyta. Érsekújvár átvételénél előbb sikertelenül szerepelt, majd 1606-ban Érsekújvár átvételével és irányításával bízták meg, de miközben Bocskai István elhunyt, a várvédők 1607-ben csak Illésházy István nádornak adták át a kulcsokat. 1606 augusztusában az országgyűlés a szerdárhoz küldött küldöttségbe (Nyáry Pál, Czobor Mihály, Wesselényi Ferenc) választotta, melynek többek között a bécsi békéhez a porta beleegyezésének kieszközlése volt a feladata. Elképzelhető, hogy 1606 október-novemberében részt vett a Zsitvatoroki béke tárgyalásain is. 1608 januárjában, februárjában és később is Nádasdy Tamással a budai pasánál járt a fegyverszünet érdekében. 1608 júliusában Illésházy utasítására nyitrai provizornak akarták kinevezni. 1609 március-szeptemberi eredménytelen szőgyéni tárgyalásokon is részt vett. 1609 május végén Rimayval követségben járt a budai pasánál, aki csak 25-én fogadta őket. A budai pasa válaszlevelét Dóczyval együtt hozta el. 1609 augusztusában Wesselényi István házassági szerződésének egyik aláírója és pecsétlője. 1610. március 28-30-án Thurzó Györgyöt képviselte a zsolnai zsinaton. 1610 májusában és júniusában Thurzó György nádor Báthory Gábor erdélyi fejedelemhez küldte követségbe, utóbb Zrínyivel és Homonnai Györggyel együtt. 1611-ben is Thurzó György szolgálatában állt és tudósította fia egészségéről. 1615-ben Thurzó György és Forgách Zsigmond közti levelezést is bonyolította. 1615-ben mint nádori kapitány tanúbizonyságot tesz Vác és Szőgyén építéséről, mely utóbbinál (1606 ?) jelen volt Bosnyák Tamás mellett.

A nádor halála után 1617. január 2-án érkezett Terstianskyval Bittcsére és februárban másokkal együtt a biccsei temetés egyik szervezője és irányítója volt, majd Thurzó Imre udvari főkapitánya lett. 1617-ben Thurzó Imre már azt írta róla, hogy „őkegyelmét atyánk gyanánt tartjuk”. Valószínűleg 1617-ben Forgách Zsigmond és Dessewffy János mellett részt vállalt a prágai udvari kincsek Bécsbe szállításában. 1618-ban Thurzó Mária esküvőjén is ilyen minőségben irányította az étekfogókat Ugyanezen évben Thurzó Imre lakodalmán 8 lovassal képviselte magát. Az 1619. évi pozsonyi országgyűlésen udvari kapitánytársával, Rimay Jánossal együtt képviselte Thurzó Imrét, majd az 1619-i kassai részleges országgyűlésen is megjelent, mint a Bethlent támogató párt tagja. Czobor Erzsébet Rimay helyett őt és Beniczky Imrét jegyezte be a megbízólevelekbe. Bethlen Gábor első támadása idején ő intézte Thurzó és Bethlen közötti kapcsolattartást. 1621. március 12-én Nyitra vármegye hűségesküt tett II. Ferdinándnak, amit csak Thurzó Szaniszló, Litassy István és ő ellenzett. 1621 márciusában egy nehéz pillanatban a fejedelem azt kívánta, hogy bárcsak találkozhatna Thurzó Imrével, és „csak két óráig beszélhetnénk, lenne jelen Csúti uram is”. Közben Bethlen is kért tőle szolgálatokat. 1621 tavaszán miután Buquoy és Forgách Zsigmond nádor körülzárták Pozsony várát és annak felmentése sem sikerült, Bethlen lefoglaltatta az egyházi javakat és azokhoz tiszttartókat rendelt. Így nevezte ki Csuty Gáspárt is Deákiba. 1621 áprilisában például ostromlott Érsekújvárba rendelte Thurzó Szaniszló mellé. 1621 májusában és júniusában végig az ostromlott várban tartózkodott, sőt május 16-án Bethlen tárgyalóbiztosnak is kinevezte Thurzó Szaniszlóval és Hoffmann Györggyel együtt. Érsekújvárott a belső elhárítást is vezette, amely megakadályozta a vár feladását és időhúzó tárgyalásba bocsátkoztak Forgách Zsigmond nádorral. Rokona Tajnay György (valószínűleg a Deseő család révén) ezen hadjárat során szegődött szolgálatába, majd a békekötést követően Kassára és Erdélybe is követte.

1621. október 19-én meghalt Thurzó Imre. A nikolsburgi békét követően Bethlen viceudvarmesterévé tette, de mások is a szolgálatába álltak. 1622-ben a soproni országgyűlés alkalmával tárgyalt Esterházy Miklóssal, II. Ferdinánd biztosával. 1623 augusztusában Esterházy Miklós nádor egyik szolgája Károlyi Mihálynak, Bethlen sógorának hozott levelet Kolozsvárra, de mivel a címzettet nem találta, a levelet „Czyuti Gáspár tanácsából” Bethlennek adta. Minden bizonnyal azért adott tanácsot a levélhozónak, mert akkor már ő volt az udvarmester. Udvarmesteri kinevezése és utasítása 1622. máj. 6. és 1623 augusztusa közé tehető. 1623-1626 között legalább 3 alkalommal járt Kolozsvárott az udvarban. 1623-ban újból a Bethlen és II. Ferdinánd közötti béketárgyalásokon volt rá szükség. Október közepén emiatt Semptén járhatott. 1623. november 1-én Bornemisza Jánossal Nagyszombatból figyelmeztették Gyürky Benedeket, Bethlen főkamaragrófját, hogy Esterházy Pál Zólyomba kívánna menni, s ha igen, fogassák őt el. Novemberben talán Károlyi Mihállyal Bethlennél járhatott. 1624 áprilisában Borsos Tamással Szofi Muhammed budai pasánál járhatott követségben. Az 1624-es bécsi békét követően említik Bethlen Gábor kíséretében. 1625 márciusában Illésházy Gáspárral együtt Bethlen magához hivatta. Április elején Abaszéplakról írt Illésházy Gáspárnak bizalmasan.

1625. július végén már bizonyosan főudvarmesterként fogadta Paul Strassburgot, a protestáns szövetség küldöttét Gyulafehérvárott. Ugyanezen évben a kolozsvári tanács hat ezüstkanalat ajándékozott „Cziuti Gaspar, Hoffmester uram zamara”. 1625 decemberében Esterházy Miklósnál járt követségben Kismartonban, 1626 augusztusában, Bethlen harmadik támadásának előestéjén pedig II. Ferdinándnál tárgyalt. Mivel megbetegedett Kassán maradt, s ekkor rokona Tajnay György elhagyta szolgálatát. 1626-ban levelet váltott Johann Joachim von Rusdorffal is. Még 1627-ben és 1629-ben is a fejedelmet szolgálta. 1629. április végén érkezett Kolozsvárra Magyarországról, s onnét Gyulafehérvárra mehetett többekkel a fejedelemhez.

Birtokai és családja
1589-ben Zamaria Ferdinánd érsekújvári és veszprémi kapitánynak zálogosítja el ásványtői nemesi kúriáját. Még 1606 előtt Vágsellyén inscribált egy házat 500 forint értékben Bocskai Istvántól, majd pedig a ház kiváltságolt helyzete miatt pereskedett 1617-ben Pázmány Péter érsekkel, a turóci prépostság adminisztrátorával. 1612-ben Homonnay István magvaszakadta után Ung vármegyei birtokait Homokot és Konczházát, melyeket Homonnai Drugeth György kért adományba a nádor neki és Paxy Miklósnak adta. 1624-ben Bethlen Gábor Nagy Márton kismezői és pirosdi részét, annak magvaszakadtával Sámsoni Csúthi Gáspárnak inszkribálta, 1632-ben pedig már Rákóczi György megerősítette Füzesi Katona Istvánt kismezői és pirosdi birtokában, melynek felét Bethlen Gábor adományából, másik felét pedig Csuthi Gáspártól vétel útján bírta.

Gyerekei nem ismertek, felesége 1611 júliusában már „oly nehezen volt, hogy életét senki nem reménlette”. Buzgó evangélikus volt, mivel 1614-ben, Thurzó György familiárisaként Hetmény református lelkészét, Mazianit el akarta űzni, és gátolta a sellyei híveket a hozzá prédikációra való járásban. 1625-ben levelében említi feleségét, név nélkül. 1638-ban özvegye Deseő Zsófia szerepel.

Jegyzetek

Források
Károlyi Bálint 2019: Egy rendhagyó karrier - Veglai Horváth Gáspár, a Magyar Kamara elnökének életútja. Levéltári Közlemények 90, 119-157.
Báthory Orsolya 2019: Pázmány Vindiciae-je és Balásfi Refutatiója – Két röpirat a besztercebányai országgyűlés végzései ellen. In: Kármán Gábor – Zászkaliczky Márton (szerk.): Politikai nyelvek a 17. század első felének Magyarországán. Budapest.
Bódai Dalma 2019: "…Igaz relígiója szerint szolgálhasson" – Thurzó Imre politikai és diplomáciai szerepvállalása a harmincéves háborúban. In: Kónya Péter – Kónyová Annamária: 30 ročná vojna a náboženská otázka v Strednej Európe. Prešov, 233-245.
Pázmány Péter 2019: Vindiciae Ecclesiasticae quibus edita a principe Bethlen in cle­rum Hungariae Decreta Divinis humanisque legibus contraria, ipso jure nulla  esse demonstrantur – Az egyház jogainak védelme, amellyel bebizo­nyítjuk, hogy a Bethlen fejedelem által Magyarország klérusa ellen kiadott, az emberi és isteni joggal ellentétes határozatok jogilag semmisek. In: Báthory Orsolya – Kármán Gábor – Zászkaliczky Márton (szerk.): Források a 17. századi magyar politikai gondolkodás történetéhez I. Budapest.
Gyulai Éva 2017: Pax aurea – Marussi András három latin verse Bethlen Gábor fejedelemhez (Kassa, 1620–1622). Publicationes Universitatis Miskolcinensis, Sectio Philosophica XXI/ 2, 155–187.
J. Újváry Zsuzsanna 2016: Békétlen békeviszony: az oszmán uralom előrenyomulása a XVII. század első felében a Magyar Királyságban. In: Acta Historica Hungarica Turiciensia 31/5, 811-846.
Jana Kurucárová 2016: Bytčiansky zámok. Žilina.
Benda Borbála 2014: Étkezesi szokások a magyar főúri udvarokban a kora újkorban. Archívum Comitatus Castriferrei 6. Szombathely.
Miloslav Skovajsa 2014: Habsbursko-osmanské mierové zmluvy 1498-1615. Doktori disszertáció, Comenius Egyetem. Bratislava.
Jeney-Tóth Annamária 2012: „...Urunk udvarnépe...” – Udvar és társadalma Báthory Gábor és Bethlen Gábor fejedelemsége idején a kolozsvári számadáskönyvek tükrében. Debrecen.
Szabó Előd 2012: A „lutheránus” és „kálvinista” egyház viszonya a XVII. században Dunántúlon. In: Horváth Erzsébet – Literáty Zoltán (szerk.): Történelmet írunk – Tisztelgő kötet Ladányi Sándor 75. születésnapja alkalmából.
Kőszeghy Péter 2011 (szerk.): Magyar Művelődéstörténeti Lexikon. Középkor és kora újkor XII. Teutsch-vízjel. Budapest.
Jeney-Tóth Annamária 2011: The Transylvanian Princely Court in the First Half of the 17th Century. In: Kovács Kiss Gyöngy (ed.): Studies in the History of Early Modern Transylvania. New York.
Szabó Előd 2010: Katolikus restauráció a bécsi békétől a gyászévtizedig a Dunántúli és Felső-Dunamelléki református egyházkerületek területén. Doktori értekezés.
Fazekas Sándor 2008: Johann Joachim Rusdorf pfalzi diplomata erdélyi kapcsolatai. Századok 2008/IV, 999-1020.
Kiss Erika 2008: Ötvösművek a 16-17. századi Magyarországon. In: Mikó Árpád – Verő Mária – Jávor Anna (szerk.): Mátyás király öröksége, Késő reneszánsz művészet Magyarországon (16–17. század) II.
Fazekas Sándor 2006: „A soknyelvű tolmács” – A Sebes agynak késő sisak forrásai, műfaj- és eszmetörténeti jellemzői. Doktori disszertáció, Szeged.
Nagy László 2005: Iratok Bocskai István és kora történetéhez. Debrecen. 
Ács Pál 2001: Az idő ósága. Budapest.
Koltai András 2001 (szerk.): Magyar udvari rendtartás – Utasítások és rendeletek 1617-1708. Budapest. 238-241.
Révay István 1999: Mások megértéséről – Kisnemesek Tajnán. Budapest.
Jakus Lajos 1995: A töröktől megszabadított Vác 1596-1622. Studia Comitatensia 25, 1-75.
P. Vásárhelyi Judit 1991: Johann Joachim von Rusdorf válogatott levelei. Szeged.
Bayerle Gusztáv 1991: The Hungarian letters of Ali Pasha of Buda 1604–1606. Budapest.
Dományházy Edit – Font Zsuzsa – Keserű Gizella – Latzkovits Miklós 1989: A Thurzó család és a Wittenbergi Egyetem. Szeged.
Karl Nehring 1986: Magyarország és a zsitvatoroki szerződés, 1605-1609. Századok 120/1, 3-50.
Mollay Károly 1982: Német-magyar nyelvi érintkezések a XVI. század végéig. Nyelvészeti tanulmányok 23. Budapest.
Bónis György 1981: Révay Péter – Irodalomtörténeti füzetek 104. Budapest.
Győrfi Dénes 1980: Bethlen Gábor udvara. A Hét 11/51, 9 (1980. december 19.)
Trócsányi Zsolt 1980: Erdély központi kormányzata 1540-1690. Budapest.
Makkai László 1980: Bethlen Gábor emlékezete. Békéscsaba.
Nagy László 1979: Bethlen Gábor a független Magyarországért. Budapest.
Nagy László 1978: A végvári dicsőség nyomában. Budapest.
Nagy László 1975: A fejedelem kémelhárítói. Lobogó XVII/46, 30. (1975. november 13.)
Nagy László 1975: A hajdúk Bethlen Gábor Habsburg-ellenes harcaiban. Magyar Történeti Tanulmányok 8.
Jozef Kočiš 1974: Bytčiansky zámok. Martin.
Nagy László 1973: Bethlen Gábor hírszerző és elhárító szolgálata. Hadtörténelmi Közlemények 20/3, 445–480.
Nagy László 1972: Magyar hadsereg és hadművészet a harmincéves háborúban. Budapest.
Rácz István 1964: A hajdúkérdés Bocskai István szabadságharca után (Nagy András hajdúgénerális). Acta – Történeti Tanulmányok 3, 31-55.
Jozef Kočiš 1962: Oravský komposesorát-thurzovská korešpondencia 1541-1626. Inventár. Bratislava.
Nagy László 1961: A Bocskai szabadságharc katonai története. Budapest.
Komlovszki Tibor 1960: Rimay adatok a bicsei levéltárból. Irodalomtörténeti Közlemények 64/4.
Takáts, S. – Karatay, S. 1958: Macaristan Türk âleminden çizgiler (Rajzok a török világból). Ankara.
Eckhardt Sándor 1955: Rimay János összes művei. Budapest.
Fügedi Erik 1955: K otázke užívania slovenského jazyka na panstvách v 17. storočí. Studia Slavica I, 179-226.
Ila Bálint 1955: Magánkancelláriai ügyintézés és magánlevéltári rendszer a XVII. század első felében. Levéltári Közlemények 26, 123–147.
Kerekes György 1943: Bethlen Gábor fejedelem Kassán 1619-1629. Kassa.
Nyáry Pál 1941: Régi világ. Budapest.
Milena Linhartová 1937 (ed.): Epistulae et acta nuntiorum apostolicorum apud imperatorem 1592-1628 IV/2.
Szekfű Gyula 1935: Ötödik könyv – A tizenhetedik század. Második rész. A vallásügy. In: Hóman-Szekfű: Magyar történet.
Ila Bálint 1934: A Thurzó-levéltár protestáns egyháztörténeti iratai. Magyar protestáns egyháztörténeti adattár XV.
Ila Bálint 1933: Református egyháztörténeti adatok az Országos Levéltárban őrzött Thurzó-levéltárban. Theologiai Szemle IX/1-2.
Ila Bálint 1932: A Thurzó-család levéltára. Levéltári Közlemények 10, 12-66.
Haiczl Kálmán 1932: Érsekujvár multjából. Érsekujvár.
Szádeczky Lajos 1915: Bethlen Gábor levelei Illésházy Gáspárhoz 1619-1629. Magyar Történelmi Tár 27/ V-XII, 1-139.
Takáts Sándor 1915: Rajzok a török világból I. Budapest.
Ferenczi Zoltán 1911: Rimay János 1573-1631. Magyar Történeti Életrajzok. Budapest.
Rudnay Béla 1908: A Zsámbokréthyak. Budapest.
Kádár József 1900-1901: Szolnok-Dobokavármegye monographiája.
Dedek Crescens Lajos 1899: Nyitravármegye története. In: Borovszky Samu (szerk.): Magyarország vármegyéi és városai – Nyitra vármegye. Budapest.
Károlyi Árpád 1899: Magyar országgyűlési emlékek XI. 1605-1606. Budapest.
Angyal Dávid 1898: Magyarország története II. Mátyástól III. Ferdinándig. In: A Magyar Nemzet Története VI.)
Lombardini Sándor 1898: Palatín gróf Ďuro Thurzo z Betlenoviec – Životopisný a vekový obrázok. In: Karel Kálal: Od Šumavy k Tatrám – Sborník československý. Ružomberok, 210-260.
Jedlicska Pál 1897: Adatok erdődi báró Pálffy Miklós a győri hősnek életrajza és korához 1552-1600. Eger.
Komáromy András 1896: Báthory Gábor történetéhez. Hadtörténelmi Közlemények 9, 273-298.
Komáromy András 1894: Rhédey Ferencz váradi kapitány. Hadtörténelmi Közlemények 7, 1-19, 170-190, 322-346, 424-468.
Zsilinszky Mihály 1891: A magyar országgyűlések vallásügyi tárgyalásai a reformatiotól kezdve II. 1608-1647. Budapest.
Gindely Antal – Acsády Ignácz 1890: Bethlen Gábor 1580-1629. Magyar Történeti Életrajzok. Budapest.
Kubinyi Miklós 1888a: Thurzó Imre 1598-1621. Magyar Történeti Életrajzok. Budapest. 
Kubinyi Miklós 1888b: Thurzó Imre lakodalma. Fővárosi Lapok 25/25, 1-3.
Szilágyi Sándor 1888: Gróf Batthyány József köpcsényi levéltárából. Történelmi Tár 1888.
Ipolyi Arnold 1887: Alsó-Sztregovai Rimai Rimay János államiratai s levelezése. Budapest.
Péch Antal 1887: Alsó Magyarország bányamivelésének története II. Budapest. 
Szilágyi Sándor 1887: Bethlen Gábor fejedelem levelezése. Budapest.
Szilágyi Sándor 1886: Levelek és acták Bethlen Gábor uralkodásának történetéhez IV. Magyar Történelmi Tár 3/9.
Szádeczky Lajos 1885: Pálffy Miklós levelezése a törökkel és a tatárral, a béke felől, 1599. őszén. Történelmi Tár 1885, 566-573.
Lombardini Sándor 1884: Bytča. Slovenské Pohľady 1884/4, 289-317.
Gergely Samu 1882: Adalék „Bethlen Gábor és a posta” czímű közleményhez I. Magyar Történelmi Tár 3/5.
Szilágyi Sándor 1882 (szerk.): Erdélyi Országgyűlési Emlékek 8. 1621-1629. Budapest.
Szilágyi Sándor 1881 (szerk.): Erdélyi Országgyűlési Emlékek 7. 1614-1621. Budapest.
Radvánszky Béla 1880: Magyar családélet és háztartás a XVI. és XVII. században III. Budapest.
Nagy Gyula 1880: Adalékok az 1619. évi pozsonyi országgyűlés történetéhez. Rimay János, Csuty Gáspár, Armpruszter Ferenc és Dávid János levelei Thurzó Imréhez. Történelmi Tár 1880.
Szilágyi Sándor 1879a: Bethlen Gábor fejedelem kiadatlan politikai levelei. Budapest.
Szilágyi Sándor 1879b: Illésházy István török levelezése 1607–1609. Magyar Történelmi Tár 3/2
Szilágyi Sándor 1878a: Illésházy István és más főurak levelezése 1605–1608-ban. Magyar Történelmi Tár III/1.
Szilágyi Sándor 1878b: Bocskay István és Illésházy István levelezése 1605 és 1606-ban III. Történelmi Tár 1878.
Deák Farkas 1878: A Wesselényi család őseiről. Budapest.
Zichy Edmund 1876: Bethlenfalvi gróf Thurzó György levelei nejéhez Czobor-Szent-Mihályi Czobor Erzsébethez II. 1601-1616. Budapest.
Odescalchi Artúr 1876: Thurzó György temetése. Századok 1876.
Palotás Miklós 1872: Adalék a Wesselényiek lengyelországi birtoklásához 1609. Századok 1872.
Szilády Áron-Szilágyi Sándor 1868: Török-magyarkori Állam-Okmánytár I. Pest.
Torma Károly 1867: Okmányok az 1607. és 1608. évek történetéhez. Magyar Történelmi Tár 2/1.
Botka Tivadar 1867: Kisfaludy Lipthay Imre Bars és Hont megyék alispánjának és országos törökügyi követnek emlékezete. Pest.
Szalay László 1863: Galántai gróf Esterházy Miklós nádor Magyarország nádora II.
Horváth Mihály 1862: Bethlen Gábor utasítása Csuthi Gáspár udvarmestere számára. Magyar Történelmi Tár 11, 175–183.
Pálkövi Antal 1857: Magyarország története az olvasó közönség számára III. Sárospatak
Toldy Ferenc 1852: Bethlen Gábor erdélyi fejedelem utasitása új udvarmestere Csúthi Gáspár részére. Új Magyar Muzeum 2/1, 683-686.
Naményi István 1839: Homonnai Drugeth Bálint naplója. Tudománytár 1839 – Értekezések 5. kötet/ 4. füzet, 252-261.
Luczenbacher János 1834: A' zsitvatoroki békekötés – Magyar nyelv' országos divata. Tudománytár 1834/3. kötet, 230-242.
Kovacsóczy Mihály 1833 (szerk.): Árpádia – Honi történetek zsebkönyve. Kassa.
Pray György 1801: Historia regum Hungariae III. Budae.
Kovachich Márton György 1798: Scriptores rerum hungaricarum minores. Budae.
Katona István 1794: Historia critica regvm stirpis avstriacae. Tom. XI. Ord. XXX. 1619–1622.

Gáspár
Csuty Gáspár Bethlen Gábor fejedelem udvarmestere . Személyét Móricz Zsigmond is felhasználta egy regényében . Élete Egyesek szerint Hont vármegyei birtokos nemesi családból származhatott , ez azonban nem bizonyított . Ifjú korától nemesi udvari szolgálatban állt . Lehet , hogy ifjú korábanben fogságba került . Előbb Pálffy Miklósnál , akiben a török fővezérhez küldtehitlevél ( szabad követjárás és fegyverszünet ) megszerzése végett , majd Thurzó György nádornál szolgált.ben esztergomi fogságból szabadulhatott . Thurzó familiárisaként fontos diplomáciai feladatokat látott el , követségben járt példáulben Dóci Istvánnal a budai pasánál, ben pedig Báthory Gábor erdélyi fejedelemnél.januárjában részt vett volna a pozsonyi országgyűlésen . A Bocskai-felkelésben is tevékenyen részt vett, ben Rhédey Ferenc Északnyugat-Magyarország hódoltatásakor májusban helyettesként Nagyszombatban hagyta . Érsekújvár átvételénél előbb sikertelenül szerepelt , majdban Érsekújvár átvételével és irányításával bízták meg , de miközben Bocskai István elhunyt , a várvédőkben csak Illésházy István nádornak adták át a kulcsokat.augusztus ában az országgyűlés a szerdárhoz küldött küldöttségbe ( Nyáry Pál , Czobor Mihály , Wesselényi Ferenc ) választotta , melynek többek között a bécsi békéhez a porta beleegyezésének kieszközlése volt a feladata . Elképzelhető , hogyoktóber-novemberében részt vett a Zsitvatoroki béke tárgyalásain is.janu árjában , februárjában és később is Nádasdy Tamással a budai pasánál járt a fegyverszünet érdekében.júliusában Illésházy utasítására nyitrai provizornak akarták kinevezni.március-szeptemberi eredménytelen szőgyéni tárgyalásokon is részt vett.május végén Rimayval követségben járt a budai pasánál , aki csakén fogadta őket . A budai pasa válaszlevelét Dóczyval együtt hozta el.augusztus ában Wesselényi István házassági szerződésének egyik aláírója és pecsétlője. márciusán Thurzó Györgyöt képviselte a zsolnai zsinaton.májusában és júniusában Thurzó György nádor Báthory Gábor erdélyi fejedelemhez küldte követségbe , utóbb Zrínyivel és Homonnai Györggyel együtt.ben is Thurzó György szolgálatában állt és tudósította fia egészségéről.ben Thurzó György és Forgách Zsigmond közti levelezést is bonyolította.ben mint nádori kapitány tanúbizonyságot tesz Vác és Szőgyén építéséről , mely utóbbinál ? ) jelen volt Bosnyák Tamás mellett . A nádor halála után januárán érkezett Terstianskyval Bittcsére és februárban másokkal együtt a biccsei temetés egyik szervezője és irányítója volt , majd Thurzó Imre udvari főkapitánya lett.ben Thurzó Imre már azt írta róla , hogy „ őkegyelmét atyánk gyanánt tartjuk” . Valószínűlegben Forgách Zsigmond és Dessewffy János mellett részt vállalt a prágai udvari kincsek Bécsbe szállításában.ban Thurzó Mária esküvőjén is ilyen minőségben irányította az étekfogókat Ugyanezen évben Thurzó Imre lakodalmánlovassal képviselte magát . Az évi pozsonyi országgyűlésen udvari kapitánytársával , Rimay Jánossal együtt képviselte Thurzó Imrét , majd azi kassai részleges országgyűlésen is megjelent , mint a Bethlent támogató párt tagja . Czobor Erzsébet Rimay helyett őt és Beniczky Imrét jegyezte be a megbízólevelekbe . Bethlen Gábor első támadása idején ő intézte Thurzó és Bethlen közötti kapcsolattartást. márciusén Nyitra vármegye hűségesküt tett II. Ferdinándnak , amit csak Thurzó Szaniszló , Litassy István és ő ellenzett.márciusában egy nehéz pillanatban a fejedelem azt kívánta , hogy bárcsak találkozhatna Thurzó Imrével , és „ csak két óráig beszélhetnénk , lenne jelen Csúti uram is” . Közben Bethlen is kért tőle szolgálatokat.tavaszán miután Buquoy és Forgách Zsigmond nádor körülzárták Pozsony várát és annak felmentése sem sikerült , Bethlen lefoglaltatta az egyházi javakat és azokhoz tiszttartókat rendelt . Így nevezte ki Csuty Gáspárt is Deákiba.áprilisában például ostromlott Érsekújvárba rendelte Thurzó Szaniszló mellé.májusában és júniusában végig az ostromlott várban tartózkodott , sőt májusán Bethlen tárgyalóbiztosnak is kinevezte Thurzó Szaniszlóval és Hoffmann Györggyel együtt . Érsekújvárott a belső elhárítást is vezette , amely megakadályozta a vár feladását és időhúzó tárgyalásba bocsátkoztak Forgách Zsigmond nádorral . Rokona Tajnay György ( valószínűleg a Deseő család révén ) ezen hadjárat során szegődött szolgálatába , majd a békekötést követően Kassára és Erdélybe is követte . 1621. októberén meghalt Thurzó Imre . A nikolsburgi békét követően Bethlen viceudvarmesterévé tette , de mások is a szolgálatába álltak.ben a soproni országgyűlés alkalmával tárgyalt Esterházy Miklóssal , II. Ferdinánd biztosával.augusztusában Esterházy Miklós nádor egyik szolgája Károlyi Mihálynak , Bethlen sógorának hozott levelet Kolozsvárra , de mivel a címzettet nem találta , a levelet „ Czyuti Gáspár tanácsából” Bethlennek adta . Minden bizonnyal azért adott tanácsot a levélhozónak , mert akkor már ő volt az udvarmester . Udvarmesteri kinevezése és utasítása máj. ésaugusztusa közé tehető.között legalábbalkalommal járt Kolozsvárott az udvarban.ban újból a Bethlen és II. Ferdinánd közötti béketárgyalásokon volt rá szükség . Október közepén emiatt Semptén járhatott. novemberén Bornemisza Jánossal Nagyszombatból figyelmeztették Gyürky Benedeket , Bethlen főkamaragrófját , hogy Esterházy Pál Zólyomba kívánna menni , s ha igen , fogassák őt el . Novemberben talán Károlyi Mihállyal Bethlennél járhatott.áprilisában Borsos Tamással Szofi Muhammed budai pasánál járhatott követségben . Azes bécsi békét követően említik Bethlen Gábor kíséretében.márciusában Illésházy Gáspárral együtt Bethlen magához hivatta . Április elején Abaszéplakról írt Illésházy Gáspárnak bizalmasan . 1625. július végén már bizonyosan főudvarmesterként fogadta Paul Strassburgot , a protestáns szövetség küldöttét Gyulafehérvárott . Ugyanezen évben a kolozsvári tanács hat ezüstkanalat ajándékozott „ Cziuti Gaspar , Hoffmester uram zamara”.decemberében Esterházy Miklósnál járt követségben Kismartonban , augusztusában , Bethlen harmadik támadásának előestéjén pedig II. Ferdinándnál tárgyalt . Mivel megbetegedett Kassán maradt , s ekkor rokona Tajnay György elhagyta szolgálatát.ban levelet váltott Johann Joachim von Rusdorffal is . Mégben ésben is a fejedelmet szolgálta. április végén érkezett Kolozsvárra Magyarországról , s onnét Gyulafehérvárra mehetett többekkel a fejedelemhez . Birtokai és családja 1589-ben Zamaria Ferdinánd érsekújvári és veszprémi kapitánynak zálogosítja el ásványtői nemesi kúriáját . Mégelőtt Vágsellyén inscribált egy házatforint értékben Bocskai Istvántól , majd pedig a ház kiváltságolt helyzete miatt pereskedettben Pázmány Péter érsekkel , a turóci prépostság adminisztrátorával.ben Homonnay István magvaszakadta után Ung vármegyei birtokait Homokot és Konczházát , melyeket Homonnai Drugeth György kért adományba a nádor neki és Paxy Miklósnak adta.ben Bethlen Gábor Nagy Márton kismezői és pirosdi részét , annak magvaszakadtával Sámsoni Csúthi Gáspárnak inszkribálta, ben pedig már Rákóczi György megerősítette Füzesi Katona Istvánt kismezői és pirosdi birtokában , melynek felét Bethlen Gábor adományából , másik felét pedig Csuthi Gáspártól vétel útján bírta . Gyerekei nem ismertek , feleségejúliusában már „ oly nehezen volt , hogy életét senki nem reménlette” . Buzgó evangélikus volt , mivelben , Thurzó György familiárisaként Hetmény református lelkészét , Mazianit el akarta űzni , és gátolta a sellyei híveket a hozzá prédikációra való járásban.ben levelében említi feleségét , név nélkül.ban özvegye Deseő Zsófia szerepel . Jegyzetek Források Károlyi Bálint Egy rendhagyó karrier - Veglai Horváth Gáspár , a Magyar Kamara elnökének életútja . Levéltári Közlemények Báthory Orsolya Pázmány Vindiciae-je és Balásfi Refutatiója – Két röpirat a besztercebányai országgyűlés végzései ellen . In : Kármán Gábor – Zászkaliczky Márton ( szerk . ) : Politikai nyelvek a század első felének Magyarországán . Budapest . Bódai Dalma " …Igaz relígiója szerint szolgálhasson " – Thurzó Imre politikai és diplomáciai szerepvállalása a harmincéves háborúban . In : Kónya Péter – Kónyová Annamária : ročná vojna a náboženská otázka v Strednej Európe . Prešov , Pázmány Péter Vindiciae Ecclesiasticae quibus edita a principe Bethlen in cle­rum Hungariae Decreta Divinis humanisque legibus contraria , ipso jure nulla esse demonstrantur – Az egyház jogainak védelme , amellyel bebizo­nyítjuk , hogy a Bethlen fejedelem által Magyarország klérusa ellen kiadott , az emberi és isteni joggal ellentétes határozatok jogilag semmisek . In: Báthory Orsolya – Kármán Gábor – Zászkaliczky Márton ( szerk . ) : Források a századi magyar politikai gondolkodás történetéhez I. Budapest . Gyulai Éva Pax aurea – Marussi András három latin verse Bethlen Gábor fejedelemhez ( Kassa,1622 ) . Publicationes Universitatis Miskolcinensis , Sectio Philosophica XXI/187. J. Újváry Zsuzsanna Békétlen békeviszony : az oszmán uralom előrenyomulása a XVII. század első felében a Magyar Királyságban . In : Acta Historica Hungarica Turiciensia5 , Jana Kurucárová Bytčiansky zámok . Žilina . Benda Borbála Étkezesi szokások a magyar főúri udvarokban a kora újkorban . Archívum Comitatus Castriferrei Szombathely . Miloslav Skovajsa Habsbursko-osmanské mierové zmluvy Doktori disszertáció , Comenius Egyetem . Bratislava . Jeney-Tóth Annamária „ ...Urunk udvarnépe...” – Udvar és társadalma Báthory Gábor és Bethlen Gábor fejedelemsége idején a kolozsvári számadáskönyvek tükrében . Debrecen . Szabó Előd A „ lutheránus” és „ kálvinista” egyház viszonya a XVII. században Dunántúlon . In : Horváth Erzsébet – Literáty Zoltán ( szerk . ) : Történelmet írunk – Tisztelgő kötet Ladányi Sándor születésnapja alkalmából . Kőszeghy Péter( szerk . ) : Magyar Művelődéstörténeti Lexikon . Középkor és kora újkor XII. Teutsch-vízjel . Budapest . Jeney-Tóth Annamária The Transylvanian Princely Court in the First Half of theh Century . In : Kovács Kiss Gyöngy ( ed . ) : Studies in the History of Early Modern Transylvania . New York . Szabó Előd Katolikus restauráció a bécsi békétől a gyászévtizedig a Dunántúli és Felső-Dunamelléki református egyházkerületek területén . Doktori értekezés . Fazekas Sándor Johann Joachim Rusdorf pfalzi diplomata erdélyi kapcsolatai . SzázadokIV , Kiss Erika Ötvösművek a századi Magyarországon . In : Mikó Árpád – Verő Mária – Jávor Anna ( szerk . ) : Mátyás király öröksége , Késő reneszánsz művészet Magyarországon17. század ) II. Fazekas Sándor „ A soknyelvű tolmács” – A Sebes agynak késő sisak forrásai , műfaj- és eszmetörténeti jellemzői . Doktori disszertáció , Szeged . Nagy László Iratok Bocskai István és kora történetéhez . Debrecen . Ács Pál Az idő ósága . Budapest . Koltai András( szerk . ) : Magyar udvari rendtartás – Utasítások és rendeletek Budapest . Révay István Mások megértéséről – Kisnemesek Tajnán . Budapest . Jakus Lajos A töröktől megszabadított Vác Studia Comitatensia P. Vásárhelyi Judit Johann Joachim von Rusdorf válogatott levelei . Szeged . Bayerle Gusztáv The Hungarian letters of Ali Pasha of Buda1606 . Budapest . Dományházy Edit – Font Zsuzsa – Keserű Gizella – Latzkovits Miklós A Thurzó család és a Wittenbergi Egyetem . Szeged . Karl Nehring Magyarország és a zsitvatoroki szerződés , Századok1 , Mollay Károly Német-magyar nyelvi érintkezések a XVI. század végéig . Nyelvészeti tanulmányok Budapest . Bónis György Révay Péter – Irodalomtörténeti füzetek Budapest . Győrfi Dénes Bethlen Gábor udvara . A Hét51,( 1980. december ) Trócsányi Zsolt Erdély központi kormányzata Budapest . Makkai László Bethlen Gábor emlékezete . Békéscsaba . Nagy László Bethlen Gábor a független Magyarországért . Budapest . Nagy László A végvári dicsőség nyomában . Budapest . Nagy László A fejedelem kémelhárítói . Lobogó XVII/46 , november ) Nagy László A hajdúk Bethlen Gábor Habsburg-ellenes harcaiban . Magyar Történeti Tanulmányok Jozef Kočiš Bytčiansky zámok . Martin . Nagy László Bethlen Gábor hírszerző és elhárító szolgálata . Hadtörténelmi Közlemények3,480. Nagy László Magyar hadsereg és hadművészet a harmincéves háborúban . Budapest . Rácz István A hajdúkérdés Bocskai István szabadságharca után ( Nagy András hajdúgénerális ) . Acta – Történeti Tanulmányok Jozef Kočiš Oravský komposesorát-thurzovská korešpondencia Inventár . Bratislava . Nagy László A Bocskai szabadságharc katonai története . Budapest . Komlovszki Tibor Rimay adatok a bicsei levéltárból . Irodalomtörténeti Közlemények4. Takáts , S. – Karatay , S. Macaristan Türk âleminden çizgiler ( Rajzok a török világból ) . Ankara . Eckhardt Sándor Rimay János összes művei . Budapest . Fügedi Erik K otázke užívania slovenského jazyka na panstvách v storočí . Studia Slavica I , Ila Bálint Magánkancelláriai ügyintézés és magánlevéltári rendszer a XVII. század első felében . Levéltári Közlemények147. Kerekes György Bethlen Gábor fejedelem Kassán Kassa . Nyáry Pál Régi világ . Budapest . Milena Linhartová( ed . ) : Epistulae et acta nuntiorum apostolicorum apud imperatoremIV/2 . Szekfű Gyula Ötödik könyv – A tizenhetedik század . Második rész . A vallásügy . In : Hóman-Szekfű : Magyar történet . Ila Bálint A Thurzó-levéltár protestáns egyháztörténeti iratai . Magyar protestáns egyháztörténeti adattár XV . Ila Bálint Református egyháztörténeti adatok az Országos Levéltárban őrzött Thurzó-levéltárban . Theologiai Szemle IX/1-2. Ila Bálint A Thurzó-család levéltára . Levéltári Közlemények Haiczl Kálmán Érsekujvár multjából . Érsekujvár . Szádeczky Lajos Bethlen Gábor levelei Illésházy Gáspárhoz Magyar Történelmi Tár V-XII , Takáts Sándor Rajzok a török világból I. Budapest . Ferenczi Zoltán Rimay János Magyar Történeti Életrajzok . Budapest . Rudnay Béla A Zsámbokréthyak . Budapest . Kádár József Szolnok-Dobokavármegye monographiája . Dedek Crescens Lajos Nyitravármegye története . In : Borovszky Samu ( szerk . ) : Magyarország vármegyéi és városai – Nyitra vármegye . Budapest . Károlyi Árpád Magyar országgyűlési emlékek XI. Budapest . Angyal Dávid Magyarország története II. Mátyástól III. Ferdinándig . In : A Magyar Nemzet Története VI. ) Lombardini Sándor Palatín gróf Ďuro Thurzo z Betlenoviec – Životopisný a vekový obrázok . In : Karel Kálal : Od Šumavy k Tatrám – Sborník československý . Ružomberok , Jedlicska Pál Adatok erdődi báró Pálffy Miklós a győri hősnek életrajza és korához Eger . Komáromy András Báthory Gábor történetéhez . Hadtörténelmi Közlemények Komáromy András Rhédey Ferencz váradi kapitány . Hadtörténelmi Közlemények Zsilinszky Mihály A magyar országgyűlések vallásügyi tárgyalásai a reformatiotól kezdve II. Budapest . Gindely Antal – Acsády Ignácz Bethlen Gábor Magyar Történeti Életrajzok . Budapest . Kubinyi Miklós : Thurzó Imre Magyar Történeti Életrajzok . Budapest . Kubinyi Miklós : Thurzó Imre lakodalma . Fővárosi Lapok25 , Szilágyi Sándor Gróf Batthyány József köpcsényi levéltárából . Történelmi Tár Ipolyi Arnold Alsó-Sztregovai Rimai Rimay János államiratai s levelezése . Budapest . Péch Antal Alsó Magyarország bányamivelésének története II. Budapest . Szilágyi Sándor Bethlen Gábor fejedelem levelezése . Budapest . Szilágyi Sándor Levelek és acták Bethlen Gábor uralkodásának történetéhez IV . Magyar Történelmi Tár9. Szádeczky Lajos Pálffy Miklós levelezése a törökkel és a tatárral , a béke felől , őszén . Történelmi Tár Lombardini Sándor Bytča . Slovenské Pohľady4 , Gergely Samu Adalék „ Bethlen Gábor és a posta” czímű közleményhez I. Magyar Történelmi Tár5. Szilágyi Sándor( szerk . ) : Erdélyi Országgyűlési Emlékek Budapest . Szilágyi Sándor( szerk . ) : Erdélyi Országgyűlési Emlékek Budapest . Radvánszky Béla Magyar családélet és háztartás a XVI. és XVII. században III. Budapest . Nagy Gyula Adalékok az évi pozsonyi országgyűlés történetéhez . Rimay János , Csuty Gáspár , Armpruszter Ferenc és Dávid János levelei Thurzó Imréhez . Történelmi Tár Szilágyi Sándor : Bethlen Gábor fejedelem kiadatlan politikai levelei . Budapest . Szilágyi Sándor : Illésházy István török levelezése1609. Magyar Történelmi Tár2 Szilágyi Sándor : Illésházy István és más főurak levelezése1608-ban . Magyar Történelmi Tár III/1. Szilágyi Sándor: Bocskay István és Illésházy István levelezéseésban III. Történelmi Tár Deák Farkas A Wesselényi család őseiről . Budapest . Zichy Edmund Bethlenfalvi gróf Thurzó György levelei nejéhez Czobor-Szent-Mihályi Czobor Erzsébethez II. Budapest . Odescalchi Artúr Thurzó György temetése . Századok Palotás Miklós Adalék a Wesselényiek lengyelországi birtoklásához Századok Szilády Áron-Szilágyi Sándor Török-magyarkori Állam-Okmánytár I. Pest . Torma Károly Okmányok az és évek történetéhez . Magyar Történelmi Tár1. Botka Tivadar Kisfaludy Lipthay Imre Bars és Hont megyék alispánjának és országos törökügyi követnek emlékezete . Pest . Szalay László Galántai gróf Esterházy Miklós nádor Magyarország nádora II. Horváth Mihály Bethlen Gábor utasítása Csuthi Gáspár udvarmestere számára . Magyar Történelmi Tár183. Pálkövi Antal Magyarország története az olvasó közönség számára III. Sárospatak Toldy Ferenc Bethlen Gábor erdélyi fejedelem utasitása új udvarmestere Csúthi Gáspár részére . Új Magyar Muzeum1 , Naményi István Homonnai Drugeth Bálint naplója . Tudománytár– Értekezések kötet / füzet , Luczenbacher János A' zsitvatoroki békekötés – Magyar nyelv' országos divata . Tudománytár3. kötet , Kovacsóczy Mihály( szerk . ) : Árpádia – Honi történetek zsebkönyve . Kassa . Pray György Historia regum Hungariae III. Budae . Kovachich Márton György Scriptores rerum hungaricarum minores . Budae . Katona István Historia critica regvm stirpis avstriacae . Tom. XI. Ord. XXX.1622. Gáspár