Bristivica
Bristivica falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Segethez tartozik.

Fekvése
Split központjától légvonalban 24, közúton 43 km-re, Trogir központjától légvonalban 10, közúton 15 km-re, községközpontjától 14 km-re északnyugatra, Dalmácia középső részén a Vilaja déli lejtőjén fekszik.

Története
A települést a 13. században említik először Bristica néven. Birtoklásáért harcot vívott egymással Šibenik és Trogir városa, végül utóbbi fennhatósága alá került. 1420-tól velencei uralom alatt állt. A török háborúk idején elpusztult, lakossága elmenekült. 1578-ban a törökök erőd építésébe akartak kezdeni itt, de végül elálltak szándékuktól, és területét Trogirnak engedték át. Mai lakosainak ősei a 17. század végén és a 18. század elején Boszniából és Hercegovinából települtek be. Ott ugyanis 1696-ban felkelés tört ki a török ellen, és a bosszút álló török csapatok közeledtére a Livno, Glamoč, Ráma és Duvna, a mai Tomislavgrad környékén élt lakosság, mintegy ötezer ember a ferences szerzetesek vezetésével az akkor jórészt lakatlan, velencei uralom alatt álló dalmát Zagora vidékére települt át. A török veszély elmúltával azonban nem tértek már vissza szülőföldjükre, hanem itt maradtak. A hívek egyházi szolgálatát a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A település első iskolája 1856-ban nyílt meg. 1857-ben 435, 1910-ben 605 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település lakossága 2011-ben 348 fő volt, akik mezőgazdaságból (olajbogyó, szőlő) éltek.

Lakosság

Nevezetességei
Keresztelő János tiszteletére szentelt plébániatemplomát 1911-ben építették a régi, 1901-ben leégett templom alapjain, amely 1372-ben épült és egészen a 18. századig használatban volt. Ennek alapjaira 1802-ben új templomot építettek, mely 1901-ben egy tűzvészben leégett. A mai templom egyhajós épület, homlokzatán félköríves ablakokkal, oromzatán pengefalú harangtoronnyal, benne három haranggal. Főoltára fából készült Keresztelő Szent János képével. A hajót két kápolnával szélesítették ki, amelyek Szent György vértanú és a Szeplőtelen Szűz Mária tiszteletére vannak szentelve. A bennük elhelyezett Keresztelő Szent János és Szűz Mária-szobrok tiroli munkák. A templomot többször megújították, utoljára 1994-ben, a főoltárt és a szobrokat pedig 2000-ben. A templom körül temető található. A korábbi plébánia épületét ravatalozóvá alakították át.
Szent Antal kápolnája a főutca mellett, a Jézus Szíve kápolna pedig a megdani út mellett áll. 
A délszláv háború után a Gradina nevű hegyen az elesettek emlékére nagy keresztet állítottak.  
A Blizináról Bristivicára vezető út és a plébániaházhoz vezető út kereszteződésében 1995-ben szintén az elesettek emlékére keresztet és Szűz Mária-szobrot állítottak. 
A mai plébániaház 1888-ban épült, mellette áll a Szent Rókus-kápolna.

Jegyzetek

További információk
Seget község hivatalos oldala 
Seget turisztikai irodájának honlapja 
A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Bristivica falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Segethez tartozik . Fekvése Split központjától légvonalban közútonkm-re , Trogir központjától légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia középső részén a Vilaja déli lejtőjén fekszik . Története A települést a században említik először Bristica néven . Birtoklásáért harcot vívott egymással Šibenik és Trogir városa , végül utóbbi fennhatósága alá került.tól velencei uralom alatt állt . A török háborúk idején elpusztult , lakossága elmenekült.ban a törökök erőd építésébe akartak kezdeni itt , de végül elálltak szándékuktól , és területét Trogirnak engedték át . Mai lakosainak ősei a század végén és a század elején Boszniából és Hercegovinából települtek be . Ott ugyanisban felkelés tört ki a török ellen , és a bosszút álló török csapatok közeledtére a Livno , Glamoč , Ráma és Duvna , a mai Tomislavgrad környékén élt lakosság , mintegy ötezer ember a ferences szerzetesek vezetésével az akkor jórészt lakatlan , velencei uralom alatt álló dalmát Zagora vidékére települt át . A török veszély elmúltával azonban nem tértek már vissza szülőföldjükre , hanem itt maradtak . A hívek egyházi szolgálatát a sinji ferences kolostor szerzetesei látták el.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A település első iskolájaban nyílt meg.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település lakosságabenfő volt , akik mezőgazdaságból ( olajbogyó , szőlő ) éltek . Lakosság Nevezetességei Keresztelő János tiszteletére szentelt plébániatemplomátben építették a régi, ben leégett templom alapjain , amelyben épült és egészen a századig használatban volt . Ennek alapjairaben új templomot építettek , melyben egy tűzvészben leégett . A mai templom egyhajós épület , homlokzatán félköríves ablakokkal , oromzatán pengefalú harangtoronnyal , benne három haranggal . Főoltára fából készült Keresztelő Szent János képével . A hajót két kápolnával szélesítették ki , amelyek Szent György vértanú és a Szeplőtelen Szűz Mária tiszteletére vannak szentelve . A bennük elhelyezett Keresztelő Szent János és Szűz Mária-szobrok tiroli munkák . A templomot többször megújították , utoljáraben , a főoltárt és a szobrokat pedigben . A templom körül temető található . A korábbi plébánia épületét ravatalozóvá alakították át . Szent Antal kápolnája a főutca mellett , a Jézus Szíve kápolna pedig a megdani út mellett áll . A délszláv háború után a Gradina nevű hegyen az elesettek emlékére nagy keresztet állítottak . A Blizináról Bristivicára vezető út és a plébániaházhoz vezető út kereszteződésébenben szintén az elesettek emlékére keresztet és Szűz Mária-szobrot állítottak . A mai plébániaházban épült , mellette áll a Szent Rókus-kápolna . Jegyzetek További információk Seget község hivatalos oldala Seget turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Split-Dalmácia megye települései