Fezzan
Fezzan (berberül: ,  Fizzān, , ) vagy Phazania terület a modern Líbia délnyugati régiójában. Nagyrészt sivatag, de találhatóak hegyvidékek, felvidékek és északon száraz folyóvölgyek (vádik), ahol oázisok tették lehetővé ősi városok és falvak túlélését mélyen az egyébként barátságtalan Szaharában. A kifejezést eredetileg az afrikai proconsulátus tengerparti sávja mögött fekvő területekre használták, beleértve Nafusát és a mai Líbia nyugati részének kiterjesztését Ouarglán és Illizin túlra. Mivel ezek a berber területek összekapcsolódtak a Tripoli, Cirta vagy Algír regióval, ezért a nevet fokozatosan elkezdték használni a Tripolitaniától délre fekvő területekre.

Nevének jelentése 
Neve berber nyelven durva sziklákat jelent. A Fezzan név származhat a régió latin  vagy  nevéből, ami „a fácánok országa”-t jelenti, vagy kapcsolódhat a bibliai Phuti névhez is.

Földrajza 
Fezzant vádik, víz nélküli folyók szelik át: északon az Ash-Shati Valley (Wadi Al Shatii), nyugaton a Wadi Irawan. Ez a két terület a Tibeszti-hegység néhány csádi határt átlépő részével, távoli oázisokkal és határállomásokkal, az egyetlen része Fezzannak, amely képes állandó népességet eltartani. A nagy dűnetengerek, Idehan Ubari és Idehan Murzuq homokbuckás területei nagy részben lefedik Fezzan maradék területét.
Az éghajlat nyáron rendkívül meleg, télen azonban hideg; bár a hó ismeretlen, a vizeket nem ritkán borítja vékony jégréteg. Az eső igen ritka, de a szélviharok, amelyek a homokot felkavarják, gyakoriak. A földet sok helyen vöröses homok takarja, amely általában száraz, de a vádikban s egyéb helyeken egy-két méternyi mélységben elég vizet lehet találni arra, hogy a környéket öntözni lehessen. Ilyen helyeken a surghum, a köles, a rozs, de főképpen a datolya a legfontosabb termékek. Nagyobb állatokat főképpen az es-Siati vádiban tenyésztenek, legelterjedtebb háziállat a teve, a kecske és a kövér farkú juh; a ló és szamár ritka és drága. Vadon elő állatfajok a strucc, a gazella, muflon, hiéna, sakál és a róka.

Történelem 
A római történetírók Afrika e részéről alig tesznek említést, annyit mégis tudunk, hogy a római seregek győzelmesen haladtak Fezzanban is, különösen Cornelius Balbus a Kr. e. XIX. században (?). Tanúságot tesznek erről azok a romok is, amelyek Fezzanban máig is láthatók és amelyek közt a legjelentékenyebbek az egykori fővárosnak, Garamának romjai; ezek helyét ma Dserma-el-Kedima-nak hivják. Az i. e. 5. századtól az 5. századig, Fezzan adott otthont a Garám birodalomnak, amely a transz-szaharai kereskedelem útvonalakat üzemeltette Karthágó és a Római Birodalom, valamint Észak-Afrika és Sahelian államai között Nyugat- és Közép-Afrikában. A Római Birodalom idejének végén Fezzan kezdte elveszíteni jelentőségét. A korai középkorban a lakosság száma jelentősen csökkent a Szahara elsivatagosodási folyamatának gyorsulása miatt. Az arabok 667-ben foglalták el Fezzant, Tripolisz török kormányzóság lett. A 13. és a 14. században Fezzan a Kanem Birodalom része lett. 1841-ben Bakir bej Fezzant Tripolisznak vetette alá.

1911 elején Fezzan Olaszország megszállása alá került. 1943. január 16-án a szabad francia csapatok foglalták el Fezzan fővárosát Murzukot, a francia katonai ellenőrzés 1951-ben szűnt meg, ekkor egész Fezzan a Líbiai Királyság része lett.

Fezzan volt az erődje a líbiai vezetőnek, Moammer Kadhafinak a líbiai polgárháború idején.

Fezzan tartomány volt az oszmán törökök és Olaszország idején, valamint tartomány (Wilayah) vagy kormányzóság (muhafazah) volt a független Líbia idején 1963-ig. Líbia új közigazgatási felosztásakor 1963-ban, Fezzant eltörölték mint önálló közigazgatási egységet, és felosztották Awbari és Szabhá között. 1983-ban, ez a közigazgatási felosztás megszűnt a baladiyahok, kisebb kerületek felállítása miatt. 1987-ben a Baladiyat-rendszert átszervezték, 1995-ben ezt felváltotta a Sha'biyat-rendszer.

Az egykori Fezzan tartomány magában foglalja Wadi al Shatii, Wadi al Hayaa, Jufra, Ghadames, Murzuq, Szabhá kerületeket (Sha'biyatokat). Történelmi fővárosa, legnagyobb városa, politikai és közigazgatási központja Szabhá.

Népesség 
A régió lakosai a Dawada, és a nomád tuaregek a délnyugati, valamint a tubuk a délkeleti országrészben. Ezek állattenyésztő populációk gyakran szabadon átlépik Algéria, Csád és Niger határait. Az északi részen pedig az arab, berber és a betelepedett tuareg és tubu lakosság keveredett össze. Az északi és nyugati nagyvárosokban, mint Szabhá a túlélést a felszínközeli víz, a vádik jelenti. Az északkeleti területet a Haruj uralja, mely egy nagy és lakatlan vulkáni mező.

Forrás: Az 1964-es, 1973-as, 1995-ös, 2006-os népszámlálás hivatalos közleményei.

Források 
 Pallas Nagy Lexikona

Fordítás 
 
 

Líbia földrajza
Fezzan ( berberül : , Fizzān , , ) vagy Phazania terület a modern Líbia délnyugati régiójában . Nagyrészt sivatag , de találhatóak hegyvidékek , felvidékek és északon száraz folyóvölgyek ( vádik ) , ahol oázisok tették lehetővé ősi városok és falvak túlélését mélyen az egyébként barátságtalan Szaharában . A kifejezést eredetileg az afrikai proconsulátus tengerparti sávja mögött fekvő területekre használták , beleértve Nafusát és a mai Líbia nyugati részének kiterjesztését Ouarglán és Illizin túlra . Mivel ezek a berber területek összekapcsolódtak a Tripoli , Cirta vagy Algír regióval , ezért a nevet fokozatosan elkezdték használni a Tripolitaniától délre fekvő területekre . Nevének jelentése Neve berber nyelven durva sziklákat jelent . A Fezzan név származhat a régió latin vagy nevéből , ami „ a fácánok országa”-t jelenti , vagy kapcsolódhat a bibliai Phuti névhez is . Földrajza Fezzant vádik , víz nélküli folyók szelik át : északon az Ash-Shati Valley ( Wadi Al Shatii ) , nyugaton a Wadi Irawan . Ez a két terület a Tibeszti-hegység néhány csádi határt átlépő részével , távoli oázisokkal és határállomásokkal , az egyetlen része Fezzannak , amely képes állandó népességet eltartani . A nagy dűnetengerek , Idehan Ubari és Idehan Murzuq homokbuckás területei nagy részben lefedik Fezzan maradék területét . Az éghajlat nyáron rendkívül meleg , télen azonban hideg ; bár a hó ismeretlen , a vizeket nem ritkán borítja vékony jégréteg . Az eső igen ritka , de a szélviharok , amelyek a homokot felkavarják , gyakoriak . A földet sok helyen vöröses homok takarja , amely általában száraz , de a vádikban s egyéb helyeken egy-két méternyi mélységben elég vizet lehet találni arra , hogy a környéket öntözni lehessen . Ilyen helyeken a surghum , a köles , a rozs , de főképpen a datolya a legfontosabb termékek . Nagyobb állatokat főképpen az es-Siati vádiban tenyésztenek , legelterjedtebb háziállat a teve , a kecske és a kövér farkú juh ; a ló és szamár ritka és drága . Vadon elő állatfajok a strucc , a gazella , muflon , hiéna , sakál és a róka . Történelem A római történetírók Afrika e részéről alig tesznek említést , annyit mégis tudunk , hogy a római seregek győzelmesen haladtak Fezzanban is , különösen Cornelius Balbus a Kr. e. XIX. században ( ?) . Tanúságot tesznek erről azok a romok is , amelyek Fezzanban máig is láthatók és amelyek közt a legjelentékenyebbek az egykori fővárosnak , Garamának romjai ; ezek helyét ma Dserma-el-Kedima-nak hivják . Az i . e. századtól az századig , Fezzan adott otthont a Garám birodalomnak , amely a transz-szaharai kereskedelem útvonalakat üzemeltette Karthágó és a Római Birodalom , valamint Észak-Afrika és Sahelian államai között Nyugat- és Közép-Afrikában . A Római Birodalom idejének végén Fezzan kezdte elveszíteni jelentőségét . A korai középkorban a lakosság száma jelentősen csökkent a Szahara elsivatagosodási folyamatának gyorsulása miatt . Az arabokben foglalták el Fezzant , Tripolisz török kormányzóság lett . A és a században Fezzan a Kanem Birodalom része lett.ben Bakir bej Fezzant Tripolisznak vetette alá . 1911 elején Fezzan Olaszország megszállása alá került. januárán a szabad francia csapatok foglalták el Fezzan fővárosát Murzukot , a francia katonai ellenőrzésben szűnt meg , ekkor egész Fezzan a Líbiai Királyság része lett . Fezzan volt az erődje a líbiai vezetőnek , Moammer Kadhafinak a líbiai polgárháború idején . Fezzan tartomány volt az oszmán törökök és Olaszország idején , valamint tartomány ( Wilayah ) vagy kormányzóság ( muhafazah ) volt a független Líbia idejénig . Líbia új közigazgatási felosztásakorban , Fezzant eltörölték mint önálló közigazgatási egységet , és felosztották Awbari és Szabhá között.ban , ez a közigazgatási felosztás megszűnt a baladiyahok , kisebb kerületek felállítása miatt.ben a Baladiyat-rendszert átszervezték, ben ezt felváltotta a Sha'biyat-rendszer . Az egykori Fezzan tartomány magában foglalja Wadi al Shatii , Wadi al Hayaa , Jufra , Ghadames , Murzuq , Szabhá kerületeket ( Sha'biyatokat ) . Történelmi fővárosa , legnagyobb városa , politikai és közigazgatási központja Szabhá . Népesség A régió lakosai a Dawada , és a nomád tuaregek a délnyugati , valamint a tubuk a délkeleti országrészben . Ezek állattenyésztő populációk gyakran szabadon átlépik Algéria , Csád és Niger határait . Az északi részen pedig az arab , berber és a betelepedett tuareg és tubu lakosság keveredett össze . Az északi és nyugati nagyvárosokban , mint Szabhá a túlélést a felszínközeli víz , a vádik jelenti . Az északkeleti területet a Haruj uralja , mely egy nagy és lakatlan vulkáni mező . Forrás : Azes , as, ös, os népszámlálás hivatalos közleményei . Források Pallas Nagy Lexikona Fordítás Líbia földrajza