Kanóc, az életművész
A Kanóc, az életművész Padisák Mihály 1987-ben a Móra Ferenc Könyvkiadó Delfin könyvek sorozatában megjelent ifjúsági regénye. A kötet a Kanóc, az emberszelídítő eseményeinek a folytatása, a trilógia befejező része.

Kanóc a téli szünet után - január végén - az édesapjával egy társasutazáson Törökországban járt, ahonnan egy váratlan ötlettel tért haza. Az osztálytársai nagy részének tetszett a diákmunkára épülő szokatlan terv, sőt még tovább is gondolták az elképzelést.

Történet 

Január végén egy ötnapos társasutazáson az isztambuli bazár útvesztőjében Kanóc sorsdöntő elhatározásra jutott. Korábban egy fogadást kötött az édesapjával, hogy képes megadott idő alatt megtanulni háromszáz török szót. Sikeresen teljesítette a követelményeket, és itt döbbent rá arra, hogy a török gyerekek mennyi mindennel foglalkoznak a megélhetésükért.

Hazatérve elmondta az osztálytársainak, hogy az iskola csak tudást, ismereteket ad a számukra, de nekik másra is szükségük lehet, hogy majd megállják a helyüket az életben. A külkereskedő apa ösztönzésére Kanóc megalakította az osztálybeli barátaiból a „FOGDAHOLÉRED” kisvállalkozást. A szerveződés célja elsősorban az volt, hogy pénzt keressenek az osztály nyári külföldi utazásához Csehszlovákiába.

Ahogy elindult egyik vállalkozás a másik után: egyre többen váltak a híveivé, ám ellenzői is akadtak. A gáncsoskodók ellentámadásba kezdtek, hamisan megvádolták a szövetkezetet, Kanóc is nehéz napoknak nézett elébe, egyre izgalmasabban alakultak az események.

Az önkéntes diákszerveződés munkáját a tanárok közül is többen jó szemmel nézték, a tanév végi vásárra még az igazgató bácsit is beszervezték. Érdekfeszítő munkájukat siker koronázta, a gyermeknapi nagy vásárukon ott tolongott az egész lakótelep. Meglepetésként a Magyar Televízió is kivonult, hogy az egész ország tanúja lehessen a remek kezdeményezésnek.

Szereplők

Főszereplő 
 Kanóc, hetedikes diák

Osztálytársak 
 Szűcs Móni
 Tohonya, az erőember
 Tarhonya, a műszaki zseni
 Boglyas, az iskolarádió szerkesztője
 Kapeller Dini, az Oxfordi
 Pircsi, a Szexbomba
 Menyus Márti, a hírharang
 Varga Mari, osztálytanácstitkár, vöröskeresztes, fő úttörő
 Bárány Jóska
 Barát Barbara
 Mangold Márton, a Madárfej
 Homolya
 Kefe
 Dobrócsi
 Dugó, a jövendő válogatott tornász

Pedagógusok 
 „Pamacs”, rajztanár, a 7. a osztályfőnöke
 „Morcos” tanár úr, matematika- és fizikatanár
 Bokros Csaba, „Ázalag”, az élővilág tanára
 Dobos tanár úr, az iskolarádió felnőtt főnöke
 az igazgató bácsi

Egyéb szereplők 
 Kanóc szülei
 Szücs Béla, Móni apja, üzletvezető
 Helga, Móni mostohája
 Kefe apja, a 7. a osztály szülői munkaközösségének az elnöke
 Madárfej apja, ügyvéd
 Feri bácsi, népművelő, a szabadidőközpont vezetője
 Hantás, a kikiáltó
 Csanyik és barátai - telepi fiúk

Jegyzetek

Források 
 Padisák Mihály: Kanóc, az életművész (Móra Ferenc Könyvkiadó, 1987) 
 A kötet adatlapja a Moly oldalán
 A regény szövege MEK

További információk 
 A Kanóc, az életművész az antikvarium.hu oldalán

20. századi magyar regények
1987 regényei
A Kanóc , az életművész Padisák Mihályben a Móra Ferenc Könyvkiadó Delfin könyvek sorozatában megjelent ifjúsági regénye . A kötet a Kanóc , az emberszelídítő eseményeinek a folytatása , a trilógia befejező része . Kanóc a téli szünet után - január végén - az édesapjával egy társasutazáson Törökországban járt , ahonnan egy váratlan ötlettel tért haza . Az osztálytársai nagy részének tetszett a diákmunkára épülő szokatlan terv , sőt még tovább is gondolták az elképzelést . Történet Január végén egy ötnapos társasutazáson az isztambuli bazár útvesztőjében Kanóc sorsdöntő elhatározásra jutott . Korábban egy fogadást kötött az édesapjával , hogy képes megadott idő alatt megtanulni háromszáz török szót . Sikeresen teljesítette a követelményeket , és itt döbbent rá arra , hogy a török gyerekek mennyi mindennel foglalkoznak a megélhetésükért . Hazatérve elmondta az osztálytársainak , hogy az iskola csak tudást , ismereteket ad a számukra , de nekik másra is szükségük lehet , hogy majd megállják a helyüket az életben . A külkereskedő apa ösztönzésére Kanóc megalakította az osztálybeli barátaiból a „ FOGDAHOLÉRED” kisvállalkozást . A szerveződés célja elsősorban az volt , hogy pénzt keressenek az osztály nyári külföldi utazásához Csehszlovákiába . Ahogy elindult egyik vállalkozás a másik után : egyre többen váltak a híveivé , ám ellenzői is akadtak . A gáncsoskodók ellentámadásba kezdtek , hamisan megvádolták a szövetkezetet , Kanóc is nehéz napoknak nézett elébe , egyre izgalmasabban alakultak az események . Az önkéntes diákszerveződés munkáját a tanárok közül is többen jó szemmel nézték , a tanév végi vásárra még az igazgató bácsit is beszervezték . Érdekfeszítő munkájukat siker koronázta , a gyermeknapi nagy vásárukon ott tolongott az egész lakótelep. Meglepetésként a Magyar Televízió is kivonult , hogy az egész ország tanúja lehessen a remek kezdeményezésnek . Szereplők Főszereplő Kanóc , hetedikes diák Osztálytársak Szűcs Móni Tohonya , az erőember Tarhonya , a műszaki zseni Boglyas , az iskolarádió szerkesztője Kapeller Dini , az Oxfordi Pircsi , a Szexbomba Menyus Márti , a hírharang Varga Mari , osztálytanácstitkár , vöröskeresztes , fő úttörő Bárány Jóska Barát Barbara Mangold Márton , a Madárfej Homolya Kefe Dobrócsi Dugó , a jövendő válogatott tornász Pedagógusok „ Pamacs” , rajztanár , a a osztályfőnöke „ Morcos” tanár úr , matematika- és fizikatanár Bokros Csaba , „ Ázalag” , az élővilág tanára Dobos tanár úr , az iskolarádió felnőtt főnöke az igazgató bácsi Egyéb szereplők Kanóc szülei Szücs Béla , Móni apja , üzletvezető Helga , Móni mostohája Kefe apja , a a osztály szülői munkaközösségének az elnöke Madárfej apja , ügyvéd Feri bácsi , népművelő , a szabadidőközpont vezetője Hantás , a kikiáltó Csanyik és barátai - telepi fiúk Jegyzetek Források Padisák Mihály : Kanóc , az életművész ( Móra Ferenc Könyvkiadó , A kötet adatlapja a Moly oldalán A regény szövege MEK További információk A Kanóc , az életművész az antikvarium.hu oldalán 20. századi magyar regények 1987 regényei