Hajdúböszörmény bombázása a második világháborúban
Hajdúböszörmény városában a szövetségesek többszöri bombázása súlyos károkat okozott a második világháborúban. Az első légitámadás a város katonai repülőtere ellen 1944. augusztus 12-én éjszaka történt, ezt egy második követte augusztus 21-én.

Az első légitámadás 
Az első bombázás 1944. augusztus 12-én éjszaka Böszörmény határában, a Csordalegelőn megépített tábori reptér ellen irányult. A támadást a Brit Királyi Légierő (RAF) 54 bombázója hajtotta végre. Az éjszaka közepén hirtelen nappali világosság volt a légitámadás alatti kivilágítástól. A ledobott bombák túlnyomó többsége célt tévesztett, minimális károkat okozott. A támadás alatt a gépekből fenyegető röpcédulákat is szórtak a városra. A röpcédula szövege: „Visszajövünk, de már nappal”.

A második légitámadás 
Hajdúböszörmény tábori repülőterét az 1944. augusztus 21-i légitámadás alkalmával négy hullámban 102 amerikai B–24 Liberator típusú gép támadta P–51 Mustangok biztosítása mellett. A gépek az olaszországi Foggiából indultak, és az amerikai 304. bombázóhadosztály négy ezredéhez tartoztak. A támadások 10 óra 17 perckor kezdődtek, és sorrendben a 455., 456., 459. és 454. bombázóezred gépei vettek benne részt, melyek összesen  darab 20 fontos (9 kilogrammos) bombát dobtak a környékre, köztük olyan pillanatgyújtós repeszbombákat is, amelyek a robbanás során 1000-1500 darabra hullottak szét nagy pusztítást végezve.

Következmények 
A hajdúböszörményi Csordalegelőn lévő repülőtéren közel 100 Messerschmitt, Focke Wulf és Junkers típusú gép állomásozott 1944 nyarán. Visszaemlékezések szerint megsemmisült a 102/1. gyorsbombázó század 9 Me 210-ese és 2 futárgépe, valamint a 102/2. század 6 Me 210-ese és 3 futárgépe. Hivatalos korabeli veszteségi jelentések szerint megsemmisült 14 gép (a 102. Gyorsbombázó-osztály 12 db Me 210-ese és 2 másik gép).

A kísérő amerikai vadászok egyik századát irányító H. Henry Green őrnagy – látva a minimális károkat – a bombázókötelékeket biztosító P–51 Mustangokat 5 alkalommal „alacsonytámadásra” vezényelte. Ez ellentétes volt a kapott paranccsal és a harci szabályzatukkal is.

Háry Kálmán százados így számolt be a támadásról: „A bombatámadás napján a repülőtéren kedves bajtársunk, Külhey György főhadnagy volt az ügyeletes tiszt, akit a combján találtak el gépágyúval a gépek alacsonytámadás következtében.” Külhey Györgyöt a Debreceni Klinikára szállították, de életét nem sikerült megmenteni: jelentős vérveszteség miatt elhunyt.

Áldozatok 
A témával foglalkozó szakirodalom a mai napig számon tartja azt a szokatlan harcmodort, melyet a viszonylag sikertelen bombázás után alkalmaztak az amerikai vadászok, vagyis hogy újabb és újabb rárepülésekkel „pulykavadászatot” rendeztek a pilóták. Ennek során a repülőtér közelében megbújni próbáló, a hétfői vásárba készülő lakosokra is tüzet nyitottak, sőt, a bázis mellett legelő városi tehéncsordát is lemészárolták. 

A rajtaütések során 41-en vesztették életüket, 72 fő sebesült meg. A csorda elleni támadás következtében 550 szarvasmarhából 423 állat pusztult el, ezzel a város tejellátása összeomlott. Elhullott még 100 sertés, 120 juh valamint 11 ló.  A város déli, délnyugati részén több épület megsemmisült, 754 családot ért kár.

Irodalom 
 Szabadhajdú városi hetilap, XXV. évfolyam 26. szám

Források 
 Légi veszély, Hajdúság! – A MNL Hajdú-Bihar Megyei Levéltára 
 Pumaszállás – Az amerikai szezon - 1944 május - 1944 október
 Hadak Útján - www.hadakutjan.hu

További információk 
 Interaktív térkép a Magyarország elleni bombatámadásokról

Kapcsolódó szócikkek
Magyarország bombázása a második világháborúban
Miskolc bombázása a második világháborúban

Magyarország a második világháborúban
Hajdúböszörmény
Légicsapások a második világháborúban
1944
Hajdú-Bihar megye történelme
Hajdúböszörmény városában a szövetségesek többszöri bombázása súlyos károkat okozott a második világháborúban . Az első légitámadás a város katonai repülőtere ellen augusztusén éjszaka történt , ezt egy második követte augusztusén . Az első légitámadás Az első bombázás augusztusén éjszaka Böszörmény határában , a Csordalegelőn megépített tábori reptér ellen irányult . A támadást a Brit Királyi Légierő ( RAF) bombázója hajtotta végre . Az éjszaka közepén hirtelen nappali világosság volt a légitámadás alatti kivilágítástól . A ledobott bombák túlnyomó többsége célt tévesztett , minimális károkat okozott . A támadás alatt a gépekből fenyegető röpcédulákat is szórtak a városra . A röpcédula szövege : „ Visszajövünk , de már nappal” . A második légitámadás Hajdúböszörmény tábori repülőterét az augusztusi légitámadás alkalmával négy hullámbanamerikai B–24 Liberator típusú gép támadta P–51 Mustangok biztosítása mellett . A gépek az olaszországi Foggiából indultak , és az amerikai bombázóhadosztály négy ezredéhez tartoztak . A támadásokóraperckor kezdődtek , és sorrendben a , , és bombázóezred gépei vettek benne részt , melyek összesen darabfontoskilogrammos ) bombát dobtak a környékre , köztük olyan pillanatgyújtós repeszbombákat is , amelyek a robbanás sorándarabra hullottak szét nagy pusztítást végezve . Következmények A hajdúböszörményi Csordalegelőn lévő repülőtéren közelMesserschmitt , Focke Wulf és Junkers típusú gép állomásozottnyarán . Visszaemlékezések szerint megsemmisült a1. gyorsbombázó századMeese ésfutárgépe , valamint a2. századMeese ésfutárgépe . Hivatalos korabeli veszteségi jelentések szerint megsemmisültgép ( a Gyorsbombázó-osztálydb Meese ésmásik gép ) . A kísérő amerikai vadászok egyik századát irányító H. Henry Green őrnagy – látva a minimális károkat – a bombázókötelékeket biztosító P–51 Mustangokatalkalommal „ alacsonytámadásra” vezényelte . Ez ellentétes volt a kapott paranccsal és a harci szabályzatukkal is . Háry Kálmán százados így számolt be a támadásról : „ A bombatámadás napján a repülőtéren kedves bajtársunk , Külhey György főhadnagy volt az ügyeletes tiszt , akit a combján találtak el gépágyúval a gépek alacsonytámadás következtében.” Külhey Györgyöt a Debreceni Klinikára szállították , de életét nem sikerült megmenteni : jelentős vérveszteség miatt elhunyt . Áldozatok A témával foglalkozó szakirodalom a mai napig számon tartja azt a szokatlan harcmodort , melyet a viszonylag sikertelen bombázás után alkalmaztak az amerikai vadászok , vagyis hogy újabb és újabb rárepülésekkel „ pulykavadászatot” rendeztek a pilóták . Ennek során a repülőtér közelében megbújni próbáló , a hétfői vásárba készülő lakosokra is tüzet nyitottak , sőt , a bázis mellett legelő városi tehéncsordát is lemészárolták . A rajtaütések soránen vesztették életüket, fő sebesült meg . A csorda elleni támadás következtébenszarvasmarhábólállat pusztult el , ezzel a város tejellátása összeomlott . Elhullott mégsertés, juh valamintló . A város déli , délnyugati részén több épület megsemmisült , családot ért kár . Irodalom Szabadhajdú városi hetilap , XXV. évfolyam szám Források Légi veszély , Hajdúság ! – A MNL Hajdú-Bihar Megyei Levéltára Pumaszállás – Az amerikai szezon -május -október Hadak Útján - www.hadakutjan.hu További információk Interaktív térkép a Magyarország elleni bombatámadásokról Kapcsolódó szócikkek Magyarország bombázása a második világháborúban Miskolc bombázása a második világháborúban Magyarország a második világháborúban Hajdúböszörmény Légicsapások a második világháborúban 1944 Hajdú-Bihar megye történelme