Győri-medence
A Győri-medence Magyarország nyugati területén, a Kisalföld nevű nagytájunk központi részét alkotja. Győr-Moson-Sopron vármegye területén helyezkedik el.

Fekvése 
Északról természetes határként a Duna választja el Szlovákiától, míg nyugatról Ausztria határolja. Déli, délnyugati határát a Kemeneshát és a Vas–Soproni-síkság alkotja, míg keleti határán a Komárom–Esztergomi-síkság és a Marcal-medence terül el.

Kialakulása, földrajzi jellemzői 
A Kisalföld két fő területre osztható, melynek legtovább süllyedt része a Győri-medence.  Ezt a Duna, Dráva, Répce, Lajta, Rábca, Marcal folyók hordalékukkal teljesen feltöltötték, így  tökéletes síksággá formált Győri-medencét átlagosan 115–125 m tengerszint feletti magasságú tájrészletek alkotják. A Szigetköz a fiatalabb Duna-öntéseken alakult ki, míg a Mosoni-síkság a valamivel magasabban fekvő löszös anyagot is tartalmazó hordalékon.

A Szigetköz talajai megőrizték a Duna öntésanyagának jellegét, és már a felszíntől kezdve karbonátosak. Egy részük fiatal öntés, míg a talajok túlnyomó része öntés réti típusba sorolható. A talajvíz ezeken a helyeken 2 m körül található. Ott, ahol mélyebben van, megindult a mezőségi talajképződés és réti csernozjomok keletkeztek. Az öntéstalajok ásványai között sok a csillám, ami a talajok káliumtőkéjét gazdagítja. A kevés agyag illit és szmektit elegye. A Fertő–Hanság-medence egy része nyílt víz, míg mintegy fele nádas, vagy mocsár. A láptalajok az uralkodók, de a tó körül réti és nyers öntéstalajok, sőt szulfátos szikesek is találhatók. Csatornázással megkísérelték a nedves rétek és mocsarak lecsapolását. A kistáj Nyugati részén, a Balfi-dombságon lajta mészkő van a felszínen, azon barnaföldek, valamint rendzinák keletkeztek. Ezen a dombságon alakult ki a soproni borvidék magva.  A Rábaköz a Rába és a Répce hordalékain épült fel. Mivel a talajvíz mélysége 2 és 4 méter között van a terület nagy részén mérsékelt a hidromorf hatás. Kevés a láptalaj és sok a réti talaj. A talajok nem tartalmaznak szénsavas meszet, ezért gyengén savanyúak. Az ásványok között több-kevesebb szmektit van, ami a talajok repedezését és nehéz művelését okozza, ott, ahol nagy az agyagtartalom.

Mezőgazdasága 
A talajvízből felkúszó kapilláris víz fontos termékenységi elem, ezért a legnagyobb termések a réti talajokon érhetők el. A szántókon az őszi búza, a kukorica, a cukorrépa és a zöldségfélék termesztése terjedt el, amennyiben a felszínhez közeli kavicsréteg nem szólt ez ellen. A lápos réti talajokon és az öntéseken szántóföldi művelés is folyik, míg más része rét és legelő. A termesztett növények széles választéka eredményesen illeszthető a vetésváltásba, amit az állattenyésztést megalapozó szálas takarmánynövények is gazdagítanak.

Éghajlata 
Éghajlata mérsékelten száraz, a napsütéses órák száma átlagosan 1700-1900 óra, csapadék évi mennyisége: 650–550 mm. Évi középhőmérséklet nyugatról kelet felé haladva nő: 9,5 °C - 10 °C. Erőteljes nyugati-északnyugati légmozgás jellemzi, erősen szeles vidék. Kevesebb az aszály és az árvíz, mint az Alföldön.

Jegyzetek

Források 
Tankönyvtár Győri-medence
Sulinet Győri-medence, Kisalföld

Kisalföld
Magyarország földrajzi középtájai
Magyarország síkságai
A Győri-medence Magyarország nyugati területén , a Kisalföld nevű nagytájunk központi részét alkotja . Győr-Moson-Sopron vármegye területén helyezkedik el . Fekvése Északról természetes határként a Duna választja el Szlovákiától , míg nyugatról Ausztria határolja . Déli , délnyugati határát a Kemeneshát és a Vas–Soproni-síkság alkotja , míg keleti határán a Komárom–Esztergomi-síkság és a Marcal-medence terül el . Kialakulása , földrajzi jellemzői A Kisalföld két fő területre osztható , melynek legtovább süllyedt része a Győri-medence . Ezt a Duna , Dráva , Répce , Lajta , Rábca , Marcal folyók hordalékukkal teljesen feltöltötték , így tökéletes síksággá formált Győri-medencét átlagosan125 m tengerszint feletti magasságú tájrészletek alkotják . A Szigetköz a fiatalabb Duna-öntéseken alakult ki , míg a Mosoni-síkság a valamivel magasabban fekvő löszös anyagot is tartalmazó hordalékon . A Szigetköz talajai megőrizték a Duna öntésanyagának jellegét , és már a felszíntől kezdve karbonátosak . Egy részük fiatal öntés , míg a talajok túlnyomó része öntés réti típusba sorolható . A talajvíz ezeken a helyekenm körül található . Ott , ahol mélyebben van , megindult a mezőségi talajképződés és réti csernozjomok keletkeztek . Az öntéstalajok ásványai között sok a csillám , ami a talajok káliumtőkéjét gazdagítja . A kevés agyag illit és szmektit elegye . A Fertő–Hanság-medence egy része nyílt víz , míg mintegy fele nádas , vagy mocsár . A láptalajok az uralkodók , de a tó körül réti és nyers öntéstalajok , sőt szulfátos szikesek is találhatók . Csatornázással megkísérelték a nedves rétek és mocsarak lecsapolását . A kistáj Nyugati részén , a Balfi-dombságon lajta mészkő van a felszínen , azon barnaföldek , valamint rendzinák keletkeztek . Ezen a dombságon alakult ki a soproni borvidék magva . A Rábaköz a Rába és a Répce hordalékain épült fel . Mivel a talajvíz mélységeésméter között van a terület nagy részén mérsékelt a hidromorf hatás . Kevés a láptalaj és sok a réti talaj . A talajok nem tartalmaznak szénsavas meszet , ezért gyengén savanyúak . Az ásványok között több-kevesebb szmektit van , ami a talajok repedezését és nehéz művelését okozza , ott , ahol nagy az agyagtartalom . Mezőgazdasága A talajvízből felkúszó kapilláris víz fontos termékenységi elem , ezért a legnagyobb termések a réti talajokon érhetők el . A szántókon az őszi búza , a kukorica , a cukorrépa és a zöldségfélék termesztése terjedt el , amennyiben a felszínhez közeli kavicsréteg nem szólt ez ellen . A lápos réti talajokon és az öntéseken szántóföldi művelés is folyik , míg más része rét és legelő . A termesztett növények széles választéka eredményesen illeszthető a vetésváltásba , amit az állattenyésztést megalapozó szálas takarmánynövények is gazdagítanak . Éghajlata Éghajlata mérsékelten száraz , a napsütéses órák száma átlagosanóra , csapadék évi mennyisége:550 mm . Évi középhőmérséklet nyugatról kelet felé haladva nő:5 °C -°C. Erőteljes nyugati-északnyugati légmozgás jellemzi , erősen szeles vidék . Kevesebb az aszály és az árvíz , mint az Alföldön . Jegyzetek Források Tankönyvtár Győri-medence Sulinet Győri-medence , Kisalföld Kisalföld Magyarország földrajzi középtájai Magyarország síkságai