2014-es megyei közgyűlési választási eredmények
A 2014-es megyei közgyűlés választásokat október 12-én vasárnap rendezték meg az általános önkormányzati választások részeként.

A megyei közgyűlések választása mind a 19 megyében ugyanolyan szabályok mellett bonyolódott le. A választásokat mindegyik megyében a Fidesz-KDNP nyerte meg.

Választási rendszer 
A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választás rendszerének alapját a 2010-ben elfogadott módosítások jelentették.

A közgyűlési választásokon a megye azon polgárai vehettek részt akik nem megyei jogú városban laktak. A választók egy választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok 5%-át – közös lista esetén 10/15%-át – elérő szervezetek között.

2014-ben a 2010-es választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe: egyrészt a képviselőket öt évre választották (a korábbi négy helyett), másrészt az ajánlások számát 0,5%-ra mérsékelték (a korábbi 1%-ról).

Választókerületek 
A megyei közgyűlések képviselőinek számát a megye egészének a lakosságához igazította a törvény (függetlenül attól, hogy a megyei jogú városokban élők nem szavazhattak a megyei önkormányzat összetételéről). Ennek értelmében legkevesebb 15 fős lehetett egy közgyűlés, egyebekben pedig a választás évének első napján nyilvántartott lakónépesség szerint határozta meg a Területi Választási Iroda vezetője. A képlet szerint 400 ezer lakóig minden 20 ezer fő után egy képviselő, efölött 700 ezer lakóig minden 30 ezer fő után egy képviselő, efölött pedig minden 40 ezer fő után egy képviselő.

Részvétel 
Nyolc szavazóra kilenc távolmaradó jutott

A megyei közgyűlési választásokon az 5,1 millió választásra jogosult polgárból 2,4 millió ment el szavazni (47%).

A megjelenés mértéke meghaladta a mind a fővárosi (43%), mind – az igen alacsony – megyei jogú városi (37%) részvételi arányt. Az ország keleti és a nyugati felében hasonló mértékű volt a választói aktivitás, előbbiben egy kicsit többen (49%), utóbbiban egy kicsit kevesebben (47%) járultak az urnák elé. A legaktívabbak Szabolcs-Szatmár-Bereg megye választópolgárai voltak (57%), míg a legkevésbé lelkesek – a középső országrészt képviselő – Pest megye lakói voltak (41%). A 2010-es választásokhoz képest a részvétel mértéke valamelyest csökkent (–3,4%p). Ugyanakkor a megyék közötti sorrend eleje és vége hasonlóan alakult, akkor is Szabolcs-Szatmár-Bereg végzett az élen, és akkor is Pest megye volt a sereghajtó.

A szavazók közül 90 ezren adtak le érvénytelen szavazatot (3,7%). Ez az arány Hajdú-Bihar megyében volt kiemelkedően magas (4,9%), ezt leszámítva, a többi megyében viszonylag egyenletesnek mondható (3,2% és 4,4% között).

Eredmények

Tételesen

Összesítés 
A megyei közgyűlési választásokon az országos pártok játszottak vezető szerepet. A csak egy megyében induló szervezetek a szavazatok töredékét kapták meg (2,1%).

Elemzések

Küszöb körüli eredmények 

Tizenöt esetben fordult elő, hogy egy lista egy százalékpontos közelségben volt a bejutási küszöbhöz. Kilenc megyében egy-egy, három megyében pedig két-két ilyen eredmény született.

A megyei szervezetek közül csupán egy, a Szabolcs-Szatmár-Beregben működő Összefogás került be ebbe a körbe. A további tizennégy szoros eredmény három kisebb támogatottságú országos párt, az Együtt, az LMP és a DK számlájára írható.

A legtöbbször, összesen nyolcszor a Demokratikus Koalíció szerepel a listán, és mind a nyolc esetben küszöb fölötti eredményt ért él. Ez azért is érdekes, mert a DK összesen tizenhat megyében jutott be a közgyűlésbe, tehát az esetek felében csak egy hajszálon múlt a siker.

Míg a DK számárá szerencsésen alakultak a szoros eredmények, addig az Együtt esetében ez pont fordítva volt. Három listája is a szoros zónába esett, de e három közül egyik sem tudta átlépni a bejutási küszöböt. Különösen fájó lehetett mindez annak fényében, hogy összesen tizenegy megyében indultak a választásokon, de egyikben sem sikerült közgyűlési képviselethez jutniuk.

Az LMP összesen öt megyében állított listát. Ezek közül három végzett küszöb körüli eredménnyel, egy alatta maradt, kettő pedig átlépte azt. A leginkább pengeélen táncoló eredmény is az LMP nevéhez fűződik: Baranya megye százezer szavazójából alig 66 döntésén múlt, hogy a párt végül képviselhette magát a megyeházán.

Legjobb/leggyengébb eredmények

Jegyzetek

További információk 
A 2014. évi önkormányzati választás hivatalos végeredménye megtalálható a Nemzeti Választási Iroda honlapján (valasztas.hu) (elérés: 2019. nov. 21.)
Általában a magyarországi választások adatai megtalálhatók a Nemzeti Választási Iroda választástörténeti oldalán (2019. nov. 21.)

Kapcsolódó szócikkek 
2014-es magyarországi önkormányzati választás

2014-es választások
Aes megyei közgyűlés választásokat októberén vasárnap rendezték meg az általános önkormányzati választások részeként . A megyei közgyűlések választása mind amegyében ugyanolyan szabályok mellett bonyolódott le . A választásokat mindegyik megyében a Fidesz-KDNP nyerte meg . Választási rendszer A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választás rendszerének alapját aben elfogadott módosítások jelentették . A közgyűlési választásokon a megye azon polgárai vehettek részt akik nem megyei jogú városban laktak . A választók egy választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok-át – közös lista esetén15%-át – elérő szervezetek között . 2014-ben aes választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe : egyrészt a képviselőket öt évre választották ( a korábbi négy helyett ) , másrészt az ajánlások számát5%-ra mérsékelték ( a korábbi-ról ) . Választókerületek A megyei közgyűlések képviselőinek számát a megye egészének a lakosságához igazította a törvény ( függetlenül attól , hogy a megyei jogú városokban élők nem szavazhattak a megyei önkormányzat összetételéről ) . Ennek értelmében legkevesebbfős lehetett egy közgyűlés , egyebekben pedig a választás évének első napján nyilvántartott lakónépesség szerint határozta meg a Területi Választási Iroda vezetője . A képlet szerintezer lakóig mindenezer fő után egy képviselő , efölöttezer lakóig mindenezer fő után egy képviselő , efölött pedig mindenezer fő után egy képviselő . Részvétel Nyolc szavazóra kilenc távolmaradó jutott A megyei közgyűlési választásokon az1 millió választásra jogosult polgárból4 millió ment el szavazni ) . A megjelenés mértéke meghaladta a mind a fővárosi ) , mind – az igen alacsony – megyei jogú városi ) részvételi arányt . Az ország keleti és a nyugati felében hasonló mértékű volt a választói aktivitás , előbbiben egy kicsit többen ) , utóbbiban egy kicsit kevesebben ) járultak az urnák elé . A legaktívabbak Szabolcs-Szatmár-Bereg megye választópolgárai voltak ) , míg a legkevésbé lelkesek – a középső országrészt képviselő – Pest megye lakói voltak ) . Aes választásokhoz képest a részvétel mértéke valamelyest csökkent ( –3,4%p ) . Ugyanakkor a megyék közötti sorrend eleje és vége hasonlóan alakult , akkor is Szabolcs-Szatmár-Bereg végzett az élen , és akkor is Pest megye volt a sereghajtó . A szavazók közülezren adtak le érvénytelen szavazatot7 % ) . Ez az arány Hajdú-Bihar megyében volt kiemelkedően magas9 % ) , ezt leszámítva , a többi megyében viszonylag egyenletesnek mondható2 % és4 % között ) . Eredmények Tételesen Összesítés A megyei közgyűlési választásokon az országos pártok játszottak vezető szerepet . A csak egy megyében induló szervezetek a szavazatok töredékét kapták meg1 % ) . Elemzések Küszöb körüli eredmények Tizenöt esetben fordult elő , hogy egy lista egy százalékpontos közelségben volt a bejutási küszöbhöz . Kilenc megyében egy-egy , három megyében pedig két-két ilyen eredmény született . A megyei szervezetek közül csupán egy , a Szabolcs-Szatmár-Beregben működő Összefogás került be ebbe a körbe . A további tizennégy szoros eredmény három kisebb támogatottságú országos párt , az Együtt , az LMP és a DK számlájára írható . A legtöbbször , összesen nyolcszor a Demokratikus Koalíció szerepel a listán , és mind a nyolc esetben küszöb fölötti eredményt ért él . Ez azért is érdekes , mert a DK összesen tizenhat megyében jutott be a közgyűlésbe , tehát az esetek felében csak egy hajszálon múlt a siker . Míg a DK számárá szerencsésen alakultak a szoros eredmények , addig az Együtt esetében ez pont fordítva volt . Három listája is a szoros zónába esett , de e három közül egyik sem tudta átlépni a bejutási küszöböt . Különösen fájó lehetett mindez annak fényében , hogy összesen tizenegy megyében indultak a választásokon , de egyikben sem sikerült közgyűlési képviselethez jutniuk . Az LMP összesen öt megyében állított listát . Ezek közül három végzett küszöb körüli eredménnyel , egy alatta maradt , kettő pedig átlépte azt . A leginkább pengeélen táncoló eredmény is az LMP nevéhez fűződik: Baranya megye százezer szavazójából aligdöntésén múlt , hogy a párt végül képviselhette magát a megyeházán . Legjobb/leggyengébb eredmények Jegyzetek További információk A évi önkormányzati választás hivatalos végeredménye megtalálható a Nemzeti Választási Iroda honlapján ( valasztas.hu ) ( elérés : nov . ) Általában a magyarországi választások adatai megtalálhatók a Nemzeti Választási Iroda választástörténeti oldalán nov . ) Kapcsolódó szócikkek 2014-es magyarországi önkormányzati választás 2014-es választások