Albert mainzi érsek
Brandenburgi Albert  (Cölln, ma Berlin része, 1491. június 28. Mainz, 1545. szeptember 24.) 1514-től választófejedelem, Mainz érseke és a birodalom főkancellárja (Archicancellarius per Germaniam), 1518-tól bíboros. III. Vilmos türingiai tartománygróf és Habsburg Anna magyar hercegnő unokájaként Albert magyar király és Luxemburgi Erzsébet magyar királyné dédunokája, valamint Zsigmond magyar király és Cillei Borbála ükunokája.

Élete 
1516–17-ben Albert búcsúcédulák segítségével próbálta összegyűjteni a szükséges források ráeső részét a római Szent Péter-bazilika felépítéséhez, illetve saját adósságai kifizetéséhez. 1517. október 31-én 
Albertnak levelet írt Luther Márton, amelyben tiltakozott a búcsúcédulák árusítása ellen. A levélhez csatolta a búcsúcédulák erejét és hatékonyságát kétségbe vonó vitairatát, amely később a 95 tétel néven vált ismertté.

1518 folyamán – csakúgy, mint a domonkos szerzetesrend – feljelentette Luther Mártont X. Leó pápánál, aki azonban – az Ágoston-rendiek és a domonkosok civódásának tartva – nem akart komolyan foglalkozni az üggyel.

1514 és 1541 között Halleban élt.

Irodalom

Jegyzetek

1490-ben született személyek
1545-ben elhunyt személyek
Magdeburgi érsekek
Mainzi érsekek
Bíborosok
Brandenburgi Albert ( Cölln , ma Berlin része , június Mainz , szeptember) től választófejedelem , Mainz érseke és a birodalom főkancellárja ( Archicancellarius per Germaniam) ,tól bíboros . III. Vilmos türingiai tartománygróf és Habsburg Anna magyar hercegnő unokájaként Albert magyar király és Luxemburgi Erzsébet magyar királyné dédunokája , valamint Zsigmond magyar király és Cillei Borbála ükunokája . Élete 1516–17-ben Albert búcsúcédulák segítségével próbálta összegyűjteni a szükséges források ráeső részét a római Szent Péter-bazilika felépítéséhez , illetve saját adósságai kifizetéséhez. októberén Albertnak levelet írt Luther Márton , amelyben tiltakozott a búcsúcédulák árusítása ellen . A levélhez csatolta a búcsúcédulák erejét és hatékonyságát kétségbe vonó vitairatát , amely később atétel néven vált ismertté . 1518 folyamán – csakúgy , mint a domonkos szerzetesrend – feljelentette Luther Mártont X . Leó pápánál , aki azonban – az Ágoston-rendiek és a domonkosok civódásának tartva – nem akart komolyan foglalkozni az üggyel . 1514 ésközött Halleban élt . Irodalom Jegyzetek 1490-ben született személyek 1545-ben elhunyt személyek Magdeburgi érsekek Mainzi érsekek Bíborosok