Primorszkij-hegység
A Primorszkij-hegység (am. Tengermelléki-hegység, oroszul Приморский хребет [Primorszkij hrebet]) hegység Oroszországban, a Szibéria déli hegyvidékeihez tartozó Bajkálmelléken. A Bajkál-tó nyugati partvidékén fekszik. Közigazgatásilag az Irkutszki terület része.

Földrajz 

 

A délnyugat-északkeleti irányban, 636 km hosszú ívben elnyúló Bajkál-tó medencéjét minden oldalról hegyek keretezik. A nyugati, északnyugati partot szegélyező hegylánc két részből áll: nyugati, alacsonyabb része a Primorszkij-hegység (vagy Primorszkij-hegyvonulat), északkelet felé folytatódó, jóval magasabb része a Bajkál-hegység.

A Primorszkij-hegység a tó nyugati, északnyugati partja mentén, nagyjából az Angara völgyétől kb. 280 km hosszú, keskeny sávban húzódik északkelet felé. Néhol alig 300–500 m-re emelkedik a tó vízszintje fölé. Északkelet felé egyre magasabb, de ott is csak néhány helyen nyúlik az erdőhatár fölé. Legmagasabb pontja a Trjohgolovij Golec (1746 m). Nyugati oldala fokozatosan lejt, keleten meredek hegyoldalak néznek a Bajkál vizére. A hegytetők és a vízválasztók többnyire laposak. 

Főként proterozoikumi mészkő, homokkő, gránit, gneisz építi fel. Az alacsonyabb lejtőkön sztyepp növényzet tenyészik, magasabb hegyoldalait luc-, cirbolya- és vörösfenyőből álló tajga borítja. A legmagasabb tetőket hegyi tundra fedi.

Természetvédelem 
A tó északnyugati partjának keskeny sávján kb. 470 km hosszan elnyúló Pribajkalszkij (bajkálmelléki) Nemzeti Parkot 1986-ban hozták létre. 1996-ban a Bajkál-tó természeti helyszín részeként fölvették az UNESCO világörökségi listájára. 

 hektárnyi területe a Primorszkij-hegység keleti lejtőire és az Olhon-szigetre is kiterjed. A Bajkál vidékére utazó turisták zömét ez a nemzeti park fogadja.

Jegyzetek

Források 

Oroszország hegyei, hegységei
Irkutszki terület
A Primorszkij-hegység ( am . Tengermelléki-hegység , oroszul Приморский хребет [ Primorszkij hrebet ] ) hegység Oroszországban , a Szibéria déli hegyvidékeihez tartozó Bajkálmelléken . A Bajkál-tó nyugati partvidékén fekszik . Közigazgatásilag az Irkutszki terület része . Földrajz A délnyugat-északkeleti irányban,km hosszú ívben elnyúló Bajkál-tó medencéjét minden oldalról hegyek keretezik . A nyugati , északnyugati partot szegélyező hegylánc két részből áll : nyugati , alacsonyabb része a Primorszkij-hegység ( vagy Primorszkij-hegyvonulat ) , északkelet felé folytatódó , jóval magasabb része a Bajkál-hegység . A Primorszkij-hegység a tó nyugati , északnyugati partja mentén , nagyjából az Angara völgyétől kb.km hosszú , keskeny sávban húzódik északkelet felé . Néhol alig500 m-re emelkedik a tó vízszintje fölé . Északkelet felé egyre magasabb , de ott is csak néhány helyen nyúlik az erdőhatár fölé . Legmagasabb pontja a Trjohgolovij Golecm ) . Nyugati oldala fokozatosan lejt , keleten meredek hegyoldalak néznek a Bajkál vizére . A hegytetők és a vízválasztók többnyire laposak . Főként proterozoikumi mészkő , homokkő , gránit , gneisz építi fel . Az alacsonyabb lejtőkön sztyepp növényzet tenyészik , magasabb hegyoldalait luc- , cirbolya- és vörösfenyőből álló tajga borítja . A legmagasabb tetőket hegyi tundra fedi . Természetvédelem A tó északnyugati partjának keskeny sávján kb.km hosszan elnyúló Pribajkalszkij ( bajkálmelléki ) Nemzeti Parkotban hozták létre.ban a Bajkál-tó természeti helyszín részeként fölvették az UNESCO világörökségi listájára . hektárnyi területe a Primorszkij-hegység keleti lejtőire és az Olhon-szigetre is kiterjed . A Bajkál vidékére utazó turisták zömét ez a nemzeti park fogadja . Jegyzetek Források Oroszország hegyei , hegységei Irkutszki terület