Persay család
A persai Persay család egy Pest vármegyei nemesi származású család, amely a Nógrád vármegyei Perse nevű településről származik. A család legkorábbi ismert említése 1570-ből való, holott ekkor a tagjai már földbirtokos nemesek voltak. A 18. századtól fogva több uradalmi gazdatiszt, gyógyszerész, földbirtokos, valamint alispán is ismert, aki e családból származott.

A család története
A római katolikus nemesi család a 18. század során és a 19. század első felében hol a "Persei", hol a "Persey" vezetéknevet használta, majd a 19. század második felétől állandóan "Persay"-ként kezdtek szerepelni az összeírásokban. Az 1854-es Vas Gereben-féle Nagy naptarban a Cegléden lakó gyógyszerész még "Persey Sándor"ként szerepelt. A családnak a Nógrád vármegyei Perse (Prša) nevű településről Pest vármegyébe való átköltözés időpontja ismeretlen. Maróthi Persey Miklós 1570. február 5-én szerepel egy birtokadomány ügyében a kancellária könyveiben; másrészt egy 1601. január 15-én kelt pereskedésben szerepel egy nemes Mihályi Istvánné nemzetes (generosa) Persey Anna úrnő, kisbelnai és persei birtokosként, Nógrád vármegyében. Az eddigi feltárt forrásokkal azonban se Persey Miklóst se Mihályi Istvánné Persey Annát nem lehet a létező családfára elhelyezni.

Az anyakönyvezés és eddigi ismert összeírások alapján az első Persey akiről tudni, hogy Vácon, Pest megyében született, persei Persey Gáspár György (1716-1787), persei Persay György (1663-1717) és Lőrincz Katalin (1689-1739) fia volt. Persay Gáspárt a váczszentmihályi plébániában keresztelték meg 1716-ban, és felnőtt korában a váci káptalani városban élt, szabómester volt. Persey Gáspár 1735. február 6-án Vácon feleségül vette a középkorig visszavezethető Szolnok vármegyei nemesi származású magyarbaksai Dull családból való magyarbaksai Dull Judit (1718-1785) kisasszonyt, magyarbaksai Dull András (1660-1730), Belső-Szolnok vármegye bírói székének esküdt jegyzője és Erzsébet asszony lányát. Dull Andrásnak I. Lipót magyar király 1700 január 26-án földbirtokot adományozott Biharon. Persay Gáspár 1744. május 5-én eladta a házát, hogy a püspöki városba átköltözzön. Akörül az történt, hogy ő többféle hűtlenségről vádolta sógorát, ifjabb Dúll András kamarást, azonban a megígért bebizonyítását nem tudta megszereznie, és ezért jellemtelen emberként az áttelepüléstől eltiltották. A Dull család első ismert említése 1388-ból való, amikor Baxai Dul László és Mihály, szolnokvármegyei nemesek tanúskodnak a mellett, hogy Mutos, Szélszeg, Goroszló és Turbucza nem Kővárhoz, hanem Aranyos várához tartoznak.

Persay István (1743-1820) 1775. február 12-én Csikóson, Sári mellett feleségül vette a nemesi származású lipcsei Sartory Borbála (1754-1835) kisasszonyt, akinek a szülei lipcsei Sartori Lipót (1733-1789), Újhartyánban uradalmi ispán (spanus dominalis) a gróf Keglevich családnál, és Schmir Katalin voltak. Sartory Borbála öccse, lipcsi Sartory Lipót (1760-1809), soroksári postamester volt, aki fivérével, lipcsei Szartóry János Nepomukkal (1752-1813), szomori plébánossal, elhunyt szüleikért a "Szartory alapítványt" hozta létre 1808-ban. Persay István (1743-1820), váci lakos 1776-ban még szülővárosában élt, amikor feleségétől, lipcsei Sartory Borbála (1754-1835) úrnőtől született az Anna nevű lánya. 1777-ben, azonban, Persay István, már Abonyban lakott, ahol uradalmi tiszttartóként (provisor dominalis) dolgozott. Ott született fia, Persay Sándor János Nepomuk (1788-1850), aki majd abonyi uradalmi ispán volt gróf Szapáry Ferenc (1804-1875) úrnál; 1822-től legalább 1828-ig az uralami kasznárként tevékenykedett ugyanott. Persay Sándor feleségül vette a Trencsén vármegyei nemesi származású brezányi Brezányi család sarját, brezányi Brezányi Zsuzsanna (1788-1830) kisasszonyt, brezányi Brezányi János (1751-1824), törteli birtokos, és léczfalvi Kanyó Klára (1755-1836) lányát. Brezányi Zsuzsanna apai nagyszülei, brezányi Brezányi Gáspár (fl. 1739-1777), törteli birtokos, aki elköltözött a Heves megyei Csányból, és Langó Erzsébet (1723- †?) voltak. Apai dédapja, brezányi Brezányi János (1683-1748), csányi birtokos volt, akinek a nagyapja, Brezányi Miklós 1630. január 23-án nyert nemesi adományt II. Ferdinánd magyar királytól. Másrészt, Brezányi Zsuzsanna anyai nagyszülei, léczfalvi Kanyó István (1715-1782), tápiószelei birtokos, és nemes Borbély Zsuzsanna (1722-1782) voltak. A Tallián család által szeretett és megbízott Persay Sándor, abonyi uradalmi ispán gyermekeinek a keresztanyja több ízben vizeki Tallián Jozefa kisasszony volt, aki majd báró Szepessy Lajos felesége lett. Az 1848-as szabadságharcot Persay Sándor támogatta; amikor az önálló házi állami pénztárat létrehozni akartak és a Kossuth-bankót bevezetni óhajtották, arany és ezüst fedezetet kezdtek összegyűjteni országszerte. A sok-sok hazafi mellett kölcsönképpen, Persay Sándor, ezüstben 100 forintot tett le a pesti Arany és Ezüst beváltó hivatalnál.

Persay Sándor és Brezányi Zsuzsanna házasságából származik a család két ága; négy fiúgyermek született: Persay János (1813-1870), áporkai birtokos, a Lovaregylet tagja, aki az 1848-as szabadságharcot is támogatta, Persay Sándor (1818-1885), ceglédi gyógyszerész, Persay József (1816-†?), 1848-as főhadnagy a 65.dik H. zászlóaljnál és Persay István (1822–1892) ceglédi kisiparos. Persay Sándor végrendelete szerint, az adósságok levonása után, összesen 23 500 forintot hagyott gyermekeire az 1850-ben bekövetkezett halála előtt. Az új selyem díszruháját, új selyem kalapját, és az ezüst sarkantyúját, a legkisebbik fiára, Persay Istvánra ráhagyta.

Persay István (1822–1892) ceglédi kisiparos nem alapított külön ágat, mivel leányaiban kihalt a családja apai ágon. Persay Istvánnak Szabolovics Annától született: Mihálik Ferencné Persay Julianna (1856–†?), Kaszab Ernő Andrásné Persay Rozália (1858–†?), valamint Persay Anna Amália (1850–1928), akit 1876. szeptember 9-én Cegléden feleségül vett Hunyadi Ferenc (szül: Sztratimirovits Ferenc) (1836–1890), ceglédi városi adótiszt, gőzmalom tulajdonos, földbirtokos; Hunyadi Ferenc alapította 1885-ben a ceglédi Erzsébet malmot. Hunyadi Ferenc és Persay Anna sok gyerekes házasságból született: Hunyadi Ilona (1882–1947), akinek a férje d. Hübner Emil (1879–1956), ügyvéd, ceglédi lapszerkesztő, a ceglédi városi könyvtár alapítója, Cegléd városi takarékpénztár ügyésze, valamint Hunyadi Mária (1880–1929), akinek a férje dr. Gombos Lajos (1881–1949), Cegléd város polgármestere 1907. és 1918 között, a Ceglédi Gazdasági Egyletet alapítóelnöke.

János ága

Persay Sándor János Nepomuk (1788–1850), abonyi uradalmi ispán, és brezányi Brezányi Zsuzsanna (1788–1830) házasságából született szintén Abonyban a legidősebb gyermekük, Persay János István (1813–1870), áporkai földbirtokos, a Lovaregylet tagja. Ahogy fivére, Persay Sándor is, Persay János a "Magyar képzőművészeti társulat rendes tagja" volt. Persay János 1836. március 14-én Tápióbicskén feleségül vette tornóczi Szalay Terézt (1818–1857), tornóczi Szalay József (1782–1852), örkényi uradalmi ispán a gróf Grassalkovich családnál, és nemes Takáts Abigail Terézia (1795–1849) lányát. Takáts Abigail atyja a nemes Takács másképp Deák családból való nemes Takáts Ádám (1758–1812), aki leszármazottja volt Takács alias Deák György úrnak, aki 1694. szeptember 10-én szerzett nemesi armális címeres-levelet I. Lipót magyar királytól. Másrészt, Persay Jánosné Szalay Teréziának az ükapja, tornóczi Szalay János feleségével, Vargha Erzsébettel, 1688. január 5-én szerzett armálist I. Lipót magyar királytól; ahogy a Brezányi család is, tornóczi Szalay családnak a bizonyos tagjai szintén átvándoroltak felvidékről és a környéken telepedtek le: Persay Jánosné Szalay Terézia apai nagyszülei tornóczi Szalay Gábor (1740-1826), tornóci birtokos, királyi testőr jelölt és Riskovics Erzsébet (1760-1808) voltak, és a Nyitra vármegyei Tornócon laktak. Szalay József Az 1848-as szabadságharcot támogatta; amikor az önálló házi állami pénztár étrehozása érdekében Szalay József Bényéről 50 forintot adott 50 pozsonyi mérő rozsdában.

Persay Jánosné Szalay Teréziának az anyai nagyanyja, az ősi nemesi tápióbicskei birtokos bicskei Bitskey családból való nemes Takáts Ádámné bicskei Bitskey Abigail (1758–1846) úrnő volt, akinek az édesapja, idősebb bicskei Bitskey István (1703–1773), tápióbicskei birtokos, aki 1733. június 17-én tért át a Kálvinizmusról a Katolicizmusra, édesanyja, nemes Csebi Katalin (1720–1797) úrnő volt. Persay Jánosné Szalay Terézia egyik fivére, tornóczi Szalay József (1814–1883), tápiószelei plébános, budapesti háztulajdonos, akinek halála után vagyonát, Persay János és Szalay Terézia gyermekei örökölték meg. Az 1857. júniusi magyar gazdasági kiállításon Persay János "Szattyán" nevű paripája, az ivadékversenyen, a második csapatban, vett részt.

Persay János az apja örökségével, 6 000 forinttal vásárolt birtokot Áporkán, ahova elköltözött feleségével együtt; ott születtek a gyerekei. Persay János és Szalay Terézia legidősebbik gyermeke, ifjabb Persay János (1837–1899) áporkai közbirtokos volt, aki az abonyi születésű nagykállói Vida Ida Stefánia (1844–?) kisasszonyt 1864. május 16-án Abonyban, vette feleségül. Idősebb Persay János halála után fél évvel, 1870. szeptember 5-én, az áporkai kúriájánál elárverezték az áporkai nemesi birtokát, a közlegelő regálé malomrév zátony szigettel együtt 6 éves haszonbérre. A legidősebb gyermeke, ifjabb Persay János pedig Árporkára költözött feleségével együtt, ahol közbirtokosként élt. Szalay Teréz, férjét, idősebb Persay Jánost, három gyermekkel áldotta meg: Persay János (1837-1899), Persay Vilma (1853–1915) és Persay Gyula (1855–1924). Persay Vilma 1870. november 15-én férjhez ment Cegléden a református vallású somló-aljai Vecsey családból való somlóaljai dr. Vecsey Gyulához (1837–1912), Pest vármegye tiszteletbeli főorvosához, a gödöllői császári és királyi palotaorvoshoz, akinek a szülei somlóaljai Vecsey Károly (1800–1865) Tata református lelkésze és Tóth Pápai Ágnes (1807–1880) voltak. Öccse, Persay Gyula 1879-ben szerezte a gyógyszerészi diplomáját Gödöllőn és Nemesvidre került dolgozni, ahol 1884. április 2-án vette el első feleségét, a nemeskéri Kiss családból származó, nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojziát (1867-1888), nemeskéri Kiss István (1833–1884) nemesvidi gyógyszerész és Schandl Alojzia (1837–1915) lányát. A házasságkötésnél, a tanúk tekintetes Schandl Mátyás úr és tekintetes Nagy Károly úr birtokosok voltak. Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet anyai nagyszülei Schandl János (1799–1881), győri polgár, gyümölcskereskedő, városi tanácsos, aki az 1848-as szabadságharc alatt Győr szabad királyi város egyik képviselője volt, és felsőeöri Lakner Alojzia (1810–1879) úrnő voltak. Schandel Jánosné Lakner Alojzia öccse, felsőeőri Lakner Mátyás (1812–1865), lepsényi plébános volt. Nemeskéri Kiss István nagyapja, duliczi Duliczky János (1769–1823) gyógyszerész, 1797-ben alapította Marcali első gyógyszertárát, a "Szentháromság"ot, és ő maga 1874-ben alapította Nemesvid első gyógyszertárát, a "Megváltó"-t. Persay Gyula és nemeskéri Kiss Erzsébet egyetlen lánya, Persay Erzsébet Julianna (1885–1913), férjhez ment a zalai tekintélyes nemesi származású boldogfai Farkas család sarjához dr. boldogfai Farkas István (1875–1921) sümegi főszolgabíróhoz, akinek a szülei boldogfai Farkas Ferenc (1838–1908) Zala vármegye számvevője, földbirtokos és nemesnépi Marton Zsófia (1842–1900) asszony voltak. Persay Gyula első neje halála után (21 évesen hunyt el), 1888. július 26-án feleségül vette Marcaliban Kim Margit Vilmát (1865–1956), aki szintén egy gyermekkel áldotta meg: persai Persay Andor (1889–1938) novai gyógyszerész.

Persay Gyula elköltözött második feleségével és két kis gyermekével Novára, Zala vármegyébe és 1886-ban megalapította az "Őrangyal" nevű gyógyszertárt. Persay Gyula gyógyszerész, földbirtokos hamarosan híres lett az egyik általa összeállított bajuszpedrője miatt, amelyet már 1897-ben gyakran reklámoztak az Zalamegye című újságban 1895-ben megyebizottsági taggá választották meg. Később, 1901-ben, 1904-ben, és 1905-ben ismét választották meg. 1900-tól a Zalavármegyei magyar iparvédő-egyesület novai főfelügyelője lett.

1898. május 28-án zajlott a gróf németújvári Batthyány Zsigmond (1856–1939) által alapított Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság alakuló közgyülése Novánp; a hét alapítótagból Persay Gyula volt az egyike. 1900. és 1912. között a takarékpénztár pénztárnokaként tevékenykedett. 1912. február 26-án a vezérigazgatójává választották meg; vezérigazgatói tisztséget 1922-ig töltötte be. Később fia, Persay Andor ugyanannak a Takarék Pénztárnak igazgatósági tagja lett. Persay Gyula az aktív politikába uis beleszólt; a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt novai kerület vezetője volt. 1909. novemberében a függetlenségi népgyűlést tartották Nován, amelyen Persay Gyula elnökölt,. Ezen követelték az önálló magyar bank létrehozását és kijelentették, hogy csatlakoznak a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párthoz, ugyanúgy, ahogy Letenyén és Sümegen is megtörtént.

Persay Andor (1889–1938) novai gyógyszerész, a Kőszegi Bencés Gimnáziumban tette le az alaptanulmányait, majd a Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen okleveles gyógyszerészként végzett 1913-ban. Az első világháború alatt a Vöröskeresztnek tett katonai-gyógyszerészi szolgálatai elismerésül 1917. november 5-én, I. Ferenc József magyar király a Ferenc József arany érdemkereszttel, valamint az osztrák vitézségi éremmel tüntette ki Persay Andort. A Magyarországi Tanácsköztársaság elején kitört kommunista elleni alsólendvai ellenforradalom egyik résztvevője, a novai ellenállás vezetője; az ellenforradalom leleplezésekor Grazba menekült, majd a Tanácsköztársaság vége után visszatért Magyarországra. 

Persay Andor Nován, 1935. november 9-én vette el Varga Arankát (1913–†?), Varga Ferenc, novai fazekasmester és Lábodi Anna leányát. Varga Arankától egy fiú- és egy leánygyermek született: Dolmányos Istvánné Persay Katalin (1932); és Persay Gyula (1935–2020), aki az 1956-os forradalom alatt a IV. é.h., nemzetőr, a rádiós csoport tagja volt. Ennek a Persay Gyulának egyetlenegy lánya született, akivel fiúágon kihalt a Persay családnak ez az ága.

Sándor ága

Persay Sándor János Nepomuk (1788-1850), abonyi uradalmi ispán, és brezányi brezányi Brezányi Zsuzsanna (1788-1830) fia az újkécskei születésű Persay Sándor (1818-1885) gyógyszerész volt, aki 1848-ban szerezte a diplomáját, és Cegléden vitte tovább a megtanult szakmáját, apja örökségével, 6 100 forinttal gyógyszertárat alapított. Ahogy fivére, Persay János is, Persay Sándor a "Magyar képzőművészeti társulat rendes tagja" volt; az 1859-ben kiadott Szent István Társulat névkönyvében, pedig Sándor szerepelt mint a társulat egyik rendes tagja. Ifjabb Persay Sándor, 1851. október 8-án Cegléden vette feleségül Rigler Anna Terézia (1827-1876) kisasszonyt, akinek a szülei, Rigler Ferenc (1795-1880) a nyitrai püspöki uradalom főpénztárnoka, és Tresler Anna voltak. Tresler Anna szülei Tresler János (1754-1823), Vác városnak a szenátora és Rieck Terézia (1764-1841) voltak. Rigler Anna három leány- és két fiúgyermekkel áldotta meg Persay Sándort: az egyik leány, persai Persay Ilona (1858-?), aki Cegléden 1880. május 4-én házasságot kötött Hudák Andor (1852-1913) miskolci ügyvéddel, törvényszéki bíróval; húga, persai Persay Róza (1860-?), akinek a férje, az ágostai hitvallású Röck Gyula (1851-1887), köz- és váltó-ügyvéd, Röck István, szitásmester, és Boross Terézia (1823-1916) fia volt. Persay Sándor és Rigler Anna további gyermekei: Persay Anna (1859-1915), akinek a férje, nemes Dobos János (1844-1913), kapitány, majd Cegléd város levéltárosa volt; Persay Elek (1856-1908) ceglédi gyógyszerész, és dr. Persay Ferenc (1854-1937), jogász, Bars vármegye alispánja.

Persay Sándor (1818-1885) korában a gyógyszertár fogalma fellendült és már segédet és gyakornokot is tudott tartani. 1858-ban a Magyar Királyi Helytartótanács megadta a ceglédi patikának a reáljogot, és akkor már a "Szentlélek" néven szerepelt a patika. 1886-ban megtörtént a Persay patika átruházása, és az új tulajdonosa Bohus József okleveles gyógyszerész lett. Hazafi Veray János, fűzfapoéta, 1882 tavaszán Ceglédre érkezett és a Persay családnál megszállt. Persay Sándor úr étellel és pénzzel ellátta a költő vendégét, aki azt jegyezte fel, hogy "Tek.(intetes) Persay gyógyszerész urnál láttak még szivesen, Egy hétig szállás kosztolás még hozzá frt, megjegyzem. Jó hazafi uri családnál maradt a piczula zsebemben”. Egy évtizeddel később, 1896-ban, Persay Sándor és Rigler Anna fia, Persay Elek (1856-1908) gyógyszerész, aki megkapta az engedélyt, hogy Cegléden a harmadik gyógyszertárát megnyithassa, ekkor jött létre a ceglédi "Megváltó". Persay Elek a gyógyszerészi tanulmányait a Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen végezte 1877-ben; a ceglédi Persay féle gyógyszertár 1915-ig a család, illetve unokaöccse Dobos György tulajdonában maradt. Dobos György, Dobos Jánosnak és Persay Annának a fia volt, és egyben az apai nagyapja, nemes Dobos János (1804–1887) ceglédi református lelkész volt.

Dr. Persay Ferenc (1854-1937) Bars vármegye tiszti főügyésze, majd a tanács köztársasága megbukása után, annak a vármegyének az alispánja lett. 1894. november 11-én Aranyosmaróton Rakovszky Margittal (1874-1953), Rakovszky Ferenc (†1907) királyi közjegyző és czeczei Mátéffy Brigitta (1853-1895) lányával kötött házasságot; a menyasszony anyai nagyszülei czeczei Mátéffy Ignác (1812–†?), fogházfelügyelő Aranyosmaróton és királyházi Ruffy Mária (1825–1900) asszony voltak. Persay Ferenc és Rakovszky Margit házasságából 3 leány- és egy fiú gyermek született: Persay György (1905-1978), mezőgazdasági mérnök, a tiszalöki járás gazdasági felügyelője volt. Persay György egyik nővére, persai Persay Anna (1897-1950) volt, aki dobói Dobay Dezső (1896–1979) hadbiztos ezredesnek a felesége volt; Dobay Dezsó szülei dobói Dobay Dezső (1861–1897), és Szanka Zelma voltak.

Persay Ferenc (1854-1937) barsi alispán és Rakovszky Margit frigyéből szintén született persai Persay Margit kisasszony, és limpensi Janssen Lajos szabadalmi ügyvívóné Persay Brigitta (1895-1987). Persay Brigitta apósa, a holland nemesi származású Alfonz Janssen de Limpens (1843-1906) volt, aki a Somoskő község határában emelkedő Nyerges-hegy csúcsán 1878-ban nyitotta meg kőbányáját, amelyet a "bremszi-bánya" név alatt volt ismeretes és amelyen készült a híres "macskakő". Persay Györgynek (1905-1978) és Pazonyi Margitnak (1917-1985) egy fiú- és egy leány gyermeke született: ifjabb Persay György és Persay Ani. Ifjabb Persay Györgytől két lány született; vele kihalt végleg a Persay család fiúágon.

A család kiemelkedő tagjai
Persay Sándor (1788-1850), uradalmi ispán Abonyban.
Persay János (1813-1870), áporkai földbirtokos.
Persay Sándor ( 1818–1885) okleveles gyógyszerész, ceglédi gyógyszertár tulajdonos. 
 dr. Persay Ferenc (1854-1937), jogász, ügyvéd, egyházmegyei tiszti főügyész, Bars vármegye utolsó alispánja.
Persay Gyula (1855-1924), novai gyógyszertártulajdonos, földbirtokos, a Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság vezérigazgatója.
Persay Elek (1856-1908), ceglédi gyógyszertártulajdonos, Cegléd város tanácsosa, a római katolikus egyháztanács tagja, a Ceglédi Népbank igazgatósági tagja.
Persay Andor (1889-1938) novai gyógyszerész, földbirtokos, az 1919-es alsólendvai ellenforradalom egyik résztvevője, a "Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság" igazgatósági tagja, iparhatósági biztos.

Az eddig ismert családfa 
A1 Persay György (*1663- †Vác, 1717. augusztus 12.), váci lakos. Felesége: Lőrincz Katalin (1689-†Vác, 1739. február 23.).
B1 Gáspár György (*Vác, 1716. december 29. – †Vác, 1787. január 8.), váci lakos. Neje: magyarbaksai Dúll Judit (*Vác, 1718. április 8.- †Vác, 1785. április 22.).
C1 István (*1743. – †Abony, 1820. május 19.), uradalmi tiszttartó Abonyban. Felesége: lipcsei Sartory Borbála (*Sári, 1754. december 2. – †Abony, 1835. március 30.)
D1 Anna (*Vác, 1776. január 6.-†?)
D2 Borbála (*Abony, 1777. április 23.-†?)
D3 István János (*Abony, 1781. május 25.-†?)
D4 Mihály (József Mihály) (*Abony, 1786. szeptember 1.-†Abony, 1861. december 18.). Felesége: Kalnécsik Lucía.
E1 József Ferenc (*Abony, 1818. október 10.-†?)
D5 Sándor János Nepomuk (*Abony, 1788. március 17. -† Abony,1850. november 14.), abonyi uradalmi ispán. Felesége: brezányi Brezányi Zsuzsanna (*Törtel, 1788. június 26. -†Abony, 1830. augusztus 25.)
E1 János István (*Abony, 1813. december 16. – †Áporka, 1870. március 2.), áporkai földbirtokos. Felesége: tornóczi Szalay Terézia (*Örkény, 1818. január 21. – †Áporka, 1857. január 23.)
F1 János József (*Áporka, 1837. október 16.- Budapest, VIII. ker., 1899. szeptember 2.), áporkai birtokos. Felesége: nagykállói Vida Ida Stefánia (*Abony, 1844. augusztus 22. – †?)
G1 Béla (*Abony, 1865. szeptember 9. -†?), áporkai hentesmester.
G2 Ida Terezia (*Abony, 1869. március 10. -†?)
G3 Mária Borbála (*Abony, 1870. december 31. – †?). Férje: Cserna Lajos, áporkai kisbirtokos.
G4 Mária Anna (*Áporka, 1872. december 21. -†?)
G5 Jenő (*Áporka, 1874. december 16.-†?)
G6 Anna Vilma (*Áporka, 1878. június 8. -†Áporka, 1878. szeptember 8.)
F2 Terézia (*Áporka, 1839. július 18.- †Áporka, 1841. január 3.)
F3 Veronika  (*Áporka, 1840. november 26.- †Áporka, 1841. január 16.)
F4 Mária (*Áporka, 1840. november 26.- †Áporka, 1841. január 16.)
F5 Gyula (*Áporka, 1842. november 8.- †Áporka, 1842. december 28.)
F6 Hermina (*Áporka, 1845. március 12.- †Áporka, 1866. február 15.)
F7 Terézia (*Áporka, 1848. augusztus 1.- †Áporka, 1848. december 15.)
F8 Vilma (*Áporka, 1850. május 20.- †Áporka, 1852. március 13.)
F9 Vilma (*Áporka, 1853. augusztus 17. – †Budapest, 1915. szeptember 25.) Férje: vecsei és somló-aljai dr. Vecsey Gyula (*Tata, 1837. december 14. – Budapest, 1912. †december 1.) Pest vármegye tiszteletbeli főorvosa, a gödöllői császári és királyi palota-orvosa
F10 Gyula (*Áporka, 1855, március 14. – †Nova, 1924. november 24.) okleveles gyógyszerész, megyebizottsági tag, földbirtokos, a "Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság" vezérigazgatója. 1. felesége: nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojzia (*Marcali, 1867. március 14.- †Nemesvid, 1888. március 1.) 2. felesége: Kim Margit Vilma (*Pusztakovácsi, 1865. július 12.- †Nova, 1955.)
G1 Erzsébet Julianna (1. házasságból) (*Nemesvid, 1885. július 26. – †Sümeg, 1913. április 23.) Férje: boldogfai dr. Farkas István (*Boldogfa, 1875. július 11. – †Budapest, 1921. január 6.) jogász, Sümeg város főszolgabírája
G2 Gyula István (1. házasságból) (*Nemesvid, 1887. január 6. – †Nemesvid, 1887. április 26.)
G3 Andor Lajos (2. házasságból) (*Nemesvid, 1889. május 30. – †Nova, 1938. február 27.) okleveles gyógyszerész. Felesége: Varga Aranka (*Nova, 1913. május 24. -†?)
H1 Gyula András (*Nova, 1935. augusztus 26.–Budapest, 2020. július 27.), vegyészmérnök, 1956-os szabadságharcos nemzetőr, a rádiós csoport tagja. Neje: Keller Edit
I1 Hedvig, Reinprechtné
H2 Katalin (*Nova, 1936. szeptember 30.-†Budapest, 2015. május 30.) Férje: dr. Dolmányos István (*Nagykanizsa, 1924. július 15.- †Kaposvár, 2006. június 4.), ügyvéd.
G4 Gyula Lajos (2. házasságból) (*Nova, 1894. augusztus 12.- † Nova, 1895. február 12.)
E2 József Sándor (*Újkécske, 1816. április 19.- † ? ) 1848-as főhadnagy a 65.dik H. zászlóaljnál
E3 Sándor Antal Mihály (*Újkécske, 1818. október 12.- †Cegléd, 1885. április 4.) okleveles gyógyszerész. Felesége: Rigler Anna Terézia (*Vác, 1827. november 27. – †Cegléd, 1876. szeptember 22.)
F1 Etelka Karolina Franciska (*Cegléd, 1852. december 11. –†Cegléd, 1868. augusztus 11.)
F2 Ferenc Pál, dr. (*Cegléd, 1854. június 22. – †Budapest, 1937. augusztus 4.) jogász, Bars vármegye alispánja, tiszti főügyésze. Felesége: Rakovszky Margit Brigitta Mária (Aranyosmarót, 1874. június 8. – †1953.)
G1 Brigitta (*1895.- †Budapest, 1987. augusztus 8.). Férje: Lajos Janssen de Limpens, mérnök, hites szabadalmi ügyvivő.
G2 Anna Vilma Ida (Anikó) (*Aranyosmarót, 1897. február 14.– †Budapest, 1950. február 16.) Férje: dobói Dobay Dezső (*Budapest, 1896. november 26.- †Budapest, 1979. szeptember 1.) hadbiztos ezredes
G3 Margit
G4 György (*Aranyosmarót, 1905. június 23. – †Nyíregyháza, 1978. december 4.) okleveles mezőgazdasági mérnök. Neje: Pazonyi Margit (Nyíregyháza, 1917. január 24. – †Budapest, 1985. október 25.)
H1 György,
I1 Brigitta, Tóth-Tokiné
I2 Ildikó
H2 Anna, Feketené
F3 Sándor (*Cegléd, 1855. november 6. – †Cegléd, 1855. november 6.)
F4 Elek Sándor (*Cegléd, 1856. december 20. – †Cegléd, 1908. november 10.) gyógyszerész, Cegléd város tanácsosa.
F5 Ilona Mária (*Cegléd, 1858. január 9.- †Miskolc, 1922. május 20.), Férje: nemes Hudák Andor (*Harsány, 1852. június 8.– †Miskolc, 1913. április 10.), ügyvéd, királyi törvényszéki bíró.
F6 Anna (*Cegléd, 1859. március 12. – †Cegléd, 1915. február 27.) Férje: nemes Dobos János (*Óbuda, 1844. július 21. – †Budapest, 1913. június 14.), Cegléd város levéltárosa.
F7 Róza Margit Laura (*Cegléd, 1860. július 14. – †Budapest, 1945. június 24.). 1. Férje: Röck Gyula (*Miskolc, 1851. augusztus 17. –†Miskolc, 1887. április 5.). miskolci köz- és váltó-ügyvéd. 2. férje: Badeskó Dániel (*Ósopot, Krassó-Szörény vm., 1855. december 4. –Arad, 1907. szeptember 15.), császári és királyi alezredes.
F8 Sándor (*Cegléd, 1864. január 7. –†Cegléd, 1864. március 28.)
E4 István Imre (*Abony, 1822. február 25. – †Cegléd, 1892. május 7.) Felesége: nemes Szabolovics Anna (*Jászberény, 1823. június 30.-†?)
F1 István Sándor (*Abony, 1846. május 12.-† ?)
F2 Flóra Anna (*Jászberény, 1848. április 24.-†?)
F3 Anna Amália (*Abony, 1850. május 31. – †Cegléd, 1928. január 21.). Férje: Hunyadi Ferenc (szül: Sztratimirovits Ferenc) (*Cegléd, 1836. december 18.– † Cegléd, 1890. január 21.), ceglédi városi adótiszt, gőzmalom tulajdonos, földbirtokos.
F4 Erzsébet (*Abony, 1852. október 28. -?)
F5 Kálmán Ferenc (*Abony, 1854. szeptember 15. – †Abony, 1855. október 10.)
F6 Julianna Rozália (*Abony, 1856. június 19.- †?). Férje Mihálik Ferenc, ceglédi pékmester.
F7 Rozália Mária (*Abony, 1858. február 5.- †?) Férje Kaszab Ernő András (*Jászberény, 1856. december 6.- †?)
F8 Károly Ferenc (*Abony, 1862. február 8.- †Abony, 1862. március 9.)
E5 Imre Károly (*Abony, 1825. március 16.- † ?)

Jegyzetek

Magyar történelmi családok
Zala vármegyei történelmi családok
A persai Persay család egy Pest vármegyei nemesi származású család , amely a Nógrád vármegyei Perse nevű településről származik . A család legkorábbi ismert említéseből való , holott ekkor a tagjai már földbirtokos nemesek voltak . A századtól fogva több uradalmi gazdatiszt , gyógyszerész , földbirtokos , valamint alispán is ismert , aki e családból származott . A család története A római katolikus nemesi család a század során és a század első felében hol a " Persei " , hol a " Persey " vezetéknevet használta , majd a század második felétől állandóan " Persay"-ként kezdtek szerepelni az összeírásokban . Azes Vas Gereben-féle Nagy naptarban a Cegléden lakó gyógyszerész még " Persey Sándor" ként szerepelt . A családnak a Nógrád vármegyei Perse ( Prša ) nevű településről Pest vármegyébe való átköltözés időpontja ismeretlen . Maróthi Persey Miklós februárén szerepel egy birtokadomány ügyében a kancellária könyveiben ; másrészt egy januárén kelt pereskedésben szerepel egy nemes Mihályi Istvánné nemzetes ( generosa ) Persey Anna úrnő , kisbelnai és persei birtokosként , Nógrád vármegyében . Az eddigi feltárt forrásokkal azonban se Persey Miklóst se Mihályi Istvánné Persey Annát nem lehet a létező családfára elhelyezni . Az anyakönyvezés és eddigi ismert összeírások alapján az első Persey akiről tudni , hogy Vácon , Pest megyében született , persei Persey Gáspár György persei Persay Györgyés Lőrincz Katalinfia volt . Persay Gáspárt a váczszentmihályi plébániában keresztelték megban , és felnőtt korában a váci káptalani városban élt , szabómester volt . Persey Gáspár februárán Vácon feleségül vette a középkorig visszavezethető Szolnok vármegyei nemesi származású magyarbaksai Dull családból való magyarbaksai Dull Juditkisasszonyt , magyarbaksai Dull András Belső-Szolnok vármegye bírói székének esküdt jegyzője és Erzsébet asszony lányát . Dull Andrásnak I. Lipót magyar királyjanuárán földbirtokot adományozott Biharon . Persay Gáspár májusén eladta a házát , hogy a püspöki városba átköltözzön . Akörül az történt , hogy ő többféle hűtlenségről vádolta sógorát , ifjabb Dúll András kamarást , azonban a megígért bebizonyítását nem tudta megszereznie , és ezért jellemtelen emberként az áttelepüléstől eltiltották . A Dull család első ismert említéseból való , amikor Baxai Dul László és Mihály , szolnokvármegyei nemesek tanúskodnak a mellett , hogy Mutos , Szélszeg , Goroszló és Turbucza nem Kővárhoz , hanem Aranyos várához tartoznak . Persay István1775. februárén Csikóson , Sári mellett feleségül vette a nemesi származású lipcsei Sartory Borbálakisasszonyt , akinek a szülei lipcsei Sartori Lipót Újhartyánban uradalmi ispán ( spanus dominalis ) a gróf Keglevich családnál , és Schmir Katalin voltak . Sartory Borbála öccse , lipcsi Sartory Lipót soroksári postamester volt , aki fivérével , lipcsei Szartóry János Nepomukkal szomori plébánossal , elhunyt szüleikért a " Szartory alapítványt " hozta létreban . Persay István váci lakosban még szülővárosában élt , amikor feleségétől , lipcsei Sartory Borbálaúrnőtől született az Anna nevű lánya.ben , azonban , Persay István , már Abonyban lakott , ahol uradalmi tiszttartóként ( provisor dominalis ) dolgozott . Ott született fia , Persay Sándor János Nepomuk aki majd abonyi uradalmi ispán volt gróf Szapáry Ferencúrnál;től legalábbig az uralami kasznárként tevékenykedett ugyanott . Persay Sándor feleségül vette a Trencsén vármegyei nemesi származású brezányi Brezányi család sarját , brezányi Brezányi Zsuzsannakisasszonyt , brezányi Brezányi János törteli birtokos , és léczfalvi Kanyó Kláralányát . Brezányi Zsuzsanna apai nagyszülei , brezányi Brezányi Gáspár ( fl. törteli birtokos , aki elköltözött a Heves megyei Csányból , és Langó Erzsébet † ? ) voltak . Apai dédapja , brezányi Brezányi János csányi birtokos volt , akinek a nagyapja, Brezányi Miklós januárán nyert nemesi adományt II. Ferdinánd magyar királytól . Másrészt , Brezányi Zsuzsanna anyai nagyszülei , léczfalvi Kanyó István tápiószelei birtokos , és nemes Borbély Zsuzsannavoltak . A Tallián család által szeretett és megbízott Persay Sándor , abonyi uradalmi ispán gyermekeinek a keresztanyja több ízben vizeki Tallián Jozefa kisasszony volt , aki majd báró Szepessy Lajos felesége lett . Azas szabadságharcot Persay Sándor támogatta ; amikor az önálló házi állami pénztárat létrehozni akartak és a Kossuth-bankót bevezetni óhajtották , arany és ezüst fedezetet kezdtek összegyűjteni országszerte . A sok-sok hazafi mellett kölcsönképpen , Persay Sándor , ezüstbenforintot tett le a pesti Arany és Ezüst beváltó hivatalnál . Persay Sándor és Brezányi Zsuzsanna házasságából származik a család két ága ; négy fiúgyermek született : Persay János áporkai birtokos , a Lovaregylet tagja , aki azas szabadságharcot is támogatta , Persay Sándor ceglédi gyógyszerész , Persay József † ? ) ,as főhadnagy adik H. zászlóaljnál és Persay István1892 ) ceglédi kisiparos . Persay Sándor végrendelete szerint , az adósságok levonása után , összesen500 forintot hagyott gyermekeire azben bekövetkezett halála előtt . Az új selyem díszruháját , új selyem kalapját , és az ezüst sarkantyúját , a legkisebbik fiára , Persay Istvánra ráhagyta . Persay István1892 ) ceglédi kisiparos nem alapított külön ágat , mivel leányaiban kihalt a családja apai ágon . Persay Istvánnak Szabolovics Annától született : Mihálik Ferencné Persay Julianna † ? ) , Kaszab Ernő Andrásné Persay Rozália † ? ) , valamint Persay Anna Amália1928 ) , akit szeptemberén Cegléden feleségül vett Hunyadi Ferenc ( szül : Sztratimirovits Ferenc) 1890 ) , ceglédi városi adótiszt , gőzmalom tulajdonos , földbirtokos ; Hunyadi Ferenc alapítottaben a ceglédi Erzsébet malmot . Hunyadi Ferenc és Persay Anna sok gyerekes házasságból született : Hunyadi Ilona1947 ) , akinek a férje d . Hübner Emil1956 ) , ügyvéd , ceglédi lapszerkesztő , a ceglédi városi könyvtár alapítója , Cegléd városi takarékpénztár ügyésze , valamint Hunyadi Mária1929 ) , akinek a férje dr. Gombos Lajos1949 ) , Cegléd város polgármestere ésközött , a Ceglédi Gazdasági Egyletet alapítóelnöke . János ága Persay Sándor János Nepomuk1850 ) , abonyi uradalmi ispán , és brezányi Brezányi Zsuzsanna1830 ) házasságából született szintén Abonyban a legidősebb gyermekük , Persay János István1870 ) , áporkai földbirtokos , a Lovaregylet tagja . Ahogy fivére , Persay Sándor is , Persay János a " Magyar képzőművészeti társulat rendes tagja " volt . Persay János márciusén Tápióbicskén feleségül vette tornóczi Szalay Terézt1857 ) , tornóczi Szalay József1852 ) , örkényi uradalmi ispán a gróf Grassalkovich családnál , és nemes Takáts Abigail Terézia1849 ) lányát . Takáts Abigail atyja a nemes Takács másképp Deák családból való nemes Takáts Ádám1812 ) , aki leszármazottja volt Takács alias Deák György úrnak , aki szeptemberén szerzett nemesi armális címeres-levelet I. Lipót magyar királytól . Másrészt , Persay Jánosné Szalay Teréziának az ükapja , tornóczi Szalay János feleségével , Vargha Erzsébettel , januárén szerzett armálist I. Lipót magyar királytól ; ahogy a Brezányi család is , tornóczi Szalay családnak a bizonyos tagjai szintén átvándoroltak felvidékről és a környéken telepedtek le : Persay Jánosné Szalay Terézia apai nagyszülei tornóczi Szalay Gábor tornóci birtokos , királyi testőr jelölt és Riskovics Erzsébetvoltak , és a Nyitra vármegyei Tornócon laktak . Szalay József Azas szabadságharcot támogatta ; amikor az önálló házi állami pénztár étrehozása érdekében Szalay József Bényérőlforintot adottpozsonyi mérő rozsdában . Persay Jánosné Szalay Teréziának az anyai nagyanyja , az ősi nemesi tápióbicskei birtokos bicskei Bitskey családból való nemes Takáts Ádámné bicskei Bitskey Abigail1846 ) úrnő volt , akinek az édesapja , idősebb bicskei Bitskey István1773 ) , tápióbicskei birtokos , aki júniusén tért át a Kálvinizmusról a Katolicizmusra , édesanyja , nemes Csebi Katalin1797 ) úrnő volt . Persay Jánosné Szalay Terézia egyik fivére , tornóczi Szalay József1883 ) , tápiószelei plébános , budapesti háztulajdonos , akinek halála után vagyonát , Persay János és Szalay Terézia gyermekei örökölték meg . Az júniusi magyar gazdasági kiállításon Persay János " Szattyán " nevű paripája , az ivadékversenyen , a második csapatban , vett részt . Persay János az apja örökségével,000 forinttal vásárolt birtokot Áporkán , ahova elköltözött feleségével együtt ; ott születtek a gyerekei . Persay János és Szalay Terézia legidősebbik gyermeke , ifjabb Persay János1899 ) áporkai közbirtokos volt , aki az abonyi születésű nagykállói Vida Ida Stefánia ? ) kisasszonyt májusán Abonyban , vette feleségül . Idősebb Persay János halála után fél évvel , szeptemberén , az áporkai kúriájánál elárverezték az áporkai nemesi birtokát , a közlegelő regálé malomrév zátony szigettel együttéves haszonbérre . A legidősebb gyermeke , ifjabb Persay János pedig Árporkára költözött feleségével együtt , ahol közbirtokosként élt . Szalay Teréz , férjét , idősebb Persay Jánost , három gyermekkel áldotta meg : Persay János Persay Vilma1915 ) és Persay Gyula1924 ) . Persay Vilma novemberén férjhez ment Cegléden a református vallású somló-aljai Vecsey családból való somlóaljai dr. Vecsey Gyulához1912 ) , Pest vármegye tiszteletbeli főorvosához , a gödöllői császári és királyi palotaorvoshoz , akinek a szülei somlóaljai Vecsey Károly1865 ) Tata református lelkésze és Tóth Pápai Ágnes1880 ) voltak . Öccse , Persay Gyulaben szerezte a gyógyszerészi diplomáját Gödöllőn és Nemesvidre került dolgozni , ahol áprilisán vette el első feleségét , a nemeskéri Kiss családból származó , nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojziát nemeskéri Kiss István1884 ) nemesvidi gyógyszerész és Schandl Alojzia1915 ) lányát . A házasságkötésnél , a tanúk tekintetes Schandl Mátyás úr és tekintetes Nagy Károly úr birtokosok voltak . Persay Gyuláné nemeskéri Kiss Erzsébet anyai nagyszülei Schandl János1881 ) , győri polgár , gyümölcskereskedő , városi tanácsos , aki azas szabadságharc alatt Győr szabad királyi város egyik képviselője volt , és felsőeöri Lakner Alojzia1879 ) úrnő voltak . Schandel Jánosné Lakner Alojzia öccse , felsőeőri Lakner Mátyás1865 ) , lepsényi plébános volt . Nemeskéri Kiss István nagyapja , duliczi Duliczky János1823 ) gyógyszerész, ben alapította Marcali első gyógyszertárát , a " Szentháromság" ot , és ő magaben alapította Nemesvid első gyógyszertárát , a " Megváltó"-t . Persay Gyula és nemeskéri Kiss Erzsébet egyetlen lánya , Persay Erzsébet Julianna1913 ) , férjhez ment a zalai tekintélyes nemesi származású boldogfai Farkas család sarjához dr. boldogfai Farkas István1921 ) sümegi főszolgabíróhoz , akinek a szülei boldogfai Farkas Ferenc1908 ) Zala vármegye számvevője , földbirtokos és nemesnépi Marton Zsófia1900 ) asszony voltak . Persay Gyula első neje halála utánévesen hunyt el ) , júliusán feleségül vette Marcaliban Kim Margit Vilmát1956 ) , aki szintén egy gyermekkel áldotta meg : persai Persay Andor1938 ) novai gyógyszerész . Persay Gyula elköltözött második feleségével és két kis gyermekével Novára , Zala vármegyébe ésban megalapította az " Őrangyal " nevű gyógyszertárt . Persay Gyula gyógyszerész , földbirtokos hamarosan híres lett az egyik általa összeállított bajuszpedrője miatt , amelyet márben gyakran reklámoztak az Zalamegye című újságbanben megyebizottsági taggá választották meg . Később, ben, ben , ésben ismét választották meg.tól a Zalavármegyei magyar iparvédő-egyesület novai főfelügyelője lett . 1898. májusán zajlott a gróf németújvári Batthyány Zsigmond1939 ) által alapított Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság alakuló közgyülése Novánp ; a hét alapítótagból Persay Gyula volt az egyike. és között a takarékpénztár pénztárnokaként tevékenykedett . februárán a vezérigazgatójává választották meg ; vezérigazgatói tisztségetig töltötte be . Később fia , Persay Andor ugyanannak a Takarék Pénztárnak igazgatósági tagja lett . Persay Gyula az aktív politikába uis beleszólt ; a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt novai kerület vezetője volt. novemberében a függetlenségi népgyűlést tartották Nován , amelyen Persay Gyula elnökölt , . Ezen követelték az önálló magyar bank létrehozását és kijelentették , hogy csatlakoznak a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párthoz , ugyanúgy , ahogy Letenyén és Sümegen is megtörtént . Persay Andor1938 ) novai gyógyszerész , a Kőszegi Bencés Gimnáziumban tette le az alaptanulmányait , majd a Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen okleveles gyógyszerészként végzettban . Az első világháború alatt a Vöröskeresztnek tett katonai-gyógyszerészi szolgálatai elismerésül novemberén , I. Ferenc József magyar király a Ferenc József arany érdemkereszttel , valamint az osztrák vitézségi éremmel tüntette ki Persay Andort . A Magyarországi Tanácsköztársaság elején kitört kommunista elleni alsólendvai ellenforradalom egyik résztvevője , a novai ellenállás vezetője ; az ellenforradalom leleplezésekor Grazba menekült , majd a Tanácsköztársaság vége után visszatért Magyarországra . Persay Andor Nován , novemberén vette el Varga Arankát † ? ) , Varga Ferenc , novai fazekasmester és Lábodi Anna leányát . Varga Arankától egy fiú- és egy leánygyermek született : Dolmányos Istvánné Persay Katalin és Persay Gyula2020 ) , aki azos forradalom alatt a IV. é.h. , nemzetőr , a rádiós csoport tagja volt . Ennek a Persay Gyulának egyetlenegy lánya született , akivel fiúágon kihalt a Persay családnak ez az ága . Sándor ága Persay Sándor János Nepomuk abonyi uradalmi ispán , és brezányi brezányi Brezányi Zsuzsannafia az újkécskei születésű Persay Sándorgyógyszerész volt , akiban szerezte a diplomáját , és Cegléden vitte tovább a megtanult szakmáját , apja örökségével, 100 forinttal gyógyszertárat alapított . Ahogy fivére , Persay János is , Persay Sándor a " Magyar képzőművészeti társulat rendes tagja " volt ; azben kiadott Szent István Társulat névkönyvében , pedig Sándor szerepelt mint a társulat egyik rendes tagja . Ifjabb Persay Sándor , októberán Cegléden vette feleségül Rigler Anna Teréziakisasszonyt , akinek a szülei , Rigler Ferenca nyitrai püspöki uradalom főpénztárnoka , és Tresler Anna voltak . Tresler Anna szülei Tresler János Vác városnak a szenátora és Rieck Teréziavoltak . Rigler Anna három leány- és két fiúgyermekkel áldotta meg Persay Sándort : az egyik leány , persai Persay Ilona ? ) , aki Cegléden májusén házasságot kötött Hudák Andormiskolci ügyvéddel , törvényszéki bíróval ; húga , persai Persay Róza ? ) , akinek a férje , az ágostai hitvallású Röck Gyula köz- és váltó-ügyvéd , Röck István , szitásmester , és Boross Teréziafia volt . Persay Sándor és Rigler Anna további gyermekei : Persay Anna akinek a férje , nemes Dobos János kapitány , majd Cegléd város levéltárosa volt ; Persay Elekceglédi gyógyszerész , és dr. Persay Ferenc jogász , Bars vármegye alispánja . Persay Sándorkorában a gyógyszertár fogalma fellendült és már segédet és gyakornokot is tudott tartani.ban a Magyar Királyi Helytartótanács megadta a ceglédi patikának a reáljogot , és akkor már a " Szentlélek " néven szerepelt a patika.ban megtörtént a Persay patika átruházása , és az új tulajdonosa Bohus József okleveles gyógyszerész lett . Hazafi Veray János , fűzfapoéta, tavaszán Ceglédre érkezett és a Persay családnál megszállt . Persay Sándor úr étellel és pénzzel ellátta a költő vendégét , aki azt jegyezte fel , hogy " Tek.( intetes ) Persay gyógyszerész urnál láttak még szivesen , Egy hétig szállás kosztolás még hozzá frt , megjegyzem . Jó hazafi uri családnál maradt a piczula zsebemben” . Egy évtizeddel később, ban , Persay Sándor és Rigler Anna fia , Persay Elekgyógyszerész , aki megkapta az engedélyt , hogy Cegléden a harmadik gyógyszertárát megnyithassa , ekkor jött létre a ceglédi " Megváltó " . Persay Elek a gyógyszerészi tanulmányait a Budapesti Királyi Magyar Tudomány-Egyetemen végezteben ; a ceglédi Persay féle gyógyszertárig a család , illetve unokaöccse Dobos György tulajdonában maradt . Dobos György , Dobos Jánosnak és Persay Annának a fia volt , és egyben az apai nagyapja , nemes Dobos János1887 ) ceglédi református lelkész volt . Dr . Persay FerencBars vármegye tiszti főügyésze , majd a tanács köztársasága megbukása után , annak a vármegyének az alispánja lett. novemberén Aranyosmaróton Rakovszky Margittal Rakovszky Ferenc ( †1907 ) királyi közjegyző és czeczei Mátéffy Brigittalányával kötött házasságot ; a menyasszony anyai nagyszülei czeczei Mátéffy Ignác † ? ) , fogházfelügyelő Aranyosmaróton és királyházi Ruffy Mária1900 ) asszony voltak . Persay Ferenc és Rakovszky Margit házasságábólleány- és egy fiú gyermek született : Persay György mezőgazdasági mérnök , a tiszalöki járás gazdasági felügyelője volt . Persay György egyik nővére , persai Persay Annavolt , aki dobói Dobay Dezső1979 ) hadbiztos ezredesnek a felesége volt ; Dobay Dezsó szülei dobói Dobay Dezső1897 ) , és Szanka Zelma voltak . Persay Ferencbarsi alispán és Rakovszky Margit frigyéből szintén született persai Persay Margit kisasszony , és limpensi Janssen Lajos szabadalmi ügyvívóné Persay Brigitta Persay Brigitta apósa , a holland nemesi származású Alfonz Janssen de Limpensvolt , aki a Somoskő község határában emelkedő Nyerges-hegy csúcsánban nyitotta meg kőbányáját , amelyet a " bremszi-bánya " név alatt volt ismeretes és amelyen készült a híres " macskakő " . Persay Györgynekés Pazonyi Margitnakegy fiú- és egy leány gyermeke született : ifjabb Persay György és Persay Ani . Ifjabb Persay Györgytől két lány született ; vele kihalt végleg a Persay család fiúágon . A család kiemelkedő tagjai Persay Sándor uradalmi ispán Abonyban . Persay János áporkai földbirtokos . Persay Sándor ( 1885 ) okleveles gyógyszerész , ceglédi gyógyszertár tulajdonos. dr. Persay Ferenc jogász , ügyvéd , egyházmegyei tiszti főügyész , Bars vármegye utolsó alispánja . Persay Gyula novai gyógyszertártulajdonos , földbirtokos , a Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság vezérigazgatója . Persay Elek ceglédi gyógyszertártulajdonos , Cegléd város tanácsosa , a római katolikus egyháztanács tagja , a Ceglédi Népbank igazgatósági tagja . Persay Andornovai gyógyszerész , földbirtokos , azes alsólendvai ellenforradalom egyik résztvevője , a " Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság " igazgatósági tagja , iparhatósági biztos . Az eddig ismert családfa A1 Persay György ( *1663- †Vác , augusztus ) , váci lakos . Felesége : Lőrincz Katalin†Vác , február ) . B1 Gáspár György ( *Vác , december – †Vác , január ) , váci lakos . Neje : magyarbaksai Dúll Judit ( *Vác , április- †Vác , április ) . C1 István ( *1743. – † Abony , május ) , uradalmi tiszttartó Abonyban . Felesége : lipcsei Sartory Borbála ( *Sári , december – † Abony , március ) D1 Anna ( *Vác , január- † ? ) D2 Borbála ( *Abony , április- † ? ) D3 István János ( *Abony , május- † ? ) D4 Mihály ( József Mihály ) ( *Abony , szeptember-†Abony , december ) . Felesége : Kalnécsik Lucía . E1 József Ferenc ( *Abony , október- † ? ) D5 Sándor János Nepomuk ( *Abony , március - † Abony,1850. november ) , abonyi uradalmi ispán . Felesége : brezányi Brezányi Zsuzsanna ( *Törtel , június -†Abony , augusztus ) E1 János István ( *Abony , december – † Áporka , március ) , áporkai földbirtokos . Felesége : tornóczi Szalay Terézia ( *Örkény , január – † Áporka , január ) F1 János József ( *Áporka , október- Budapest , VIII. ker. , szeptember ) , áporkai birtokos . Felesége : nagykállói Vida Ida Stefánia ( *Abony , augusztus – † ? ) G1 Béla ( *Abony , szeptember - † ? ) , áporkai hentesmester . G2 Ida Terezia ( *Abony , március - † ? ) G3 Mária Borbála ( *Abony , december – † ?) . Férje : Cserna Lajos , áporkai kisbirtokos . G4 Mária Anna ( *Áporka , december - † ? ) G5 Jenő ( *Áporka , december- † ? ) G6 Anna Vilma ( *Áporka , június -† Áporka , szeptember ) F2 Terézia ( *Áporka , július- † Áporka , január ) F3 Veronika ( *Áporka , november- † Áporka , január ) F4 Mária ( *Áporka , november- † Áporka , január ) F5 Gyula ( *Áporka , november- † Áporka , december ) F6 Hermina ( *Áporka , március- † Áporka , február ) F7 Terézia ( *Áporka , augusztus- † Áporka , december ) F8 Vilma ( *Áporka , május- † Áporka , március ) F9 Vilma ( *Áporka , augusztus – † Budapest , szeptember ) Férje : vecsei és somló-aljai dr. Vecsey Gyula ( *Tata , december – Budapest , † december ) Pest vármegye tiszteletbeli főorvosa , a gödöllői császári és királyi palota-orvosa F10 Gyula ( *Áporka , március – † Nova , november ) okleveles gyógyszerész , megyebizottsági tag , földbirtokos , a " Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság " vezérigazgatója . felesége : nemeskéri Kiss Erzsébet Mária Klementina Alojzia ( *Marcali , március- † Nemesvid , március ) felesége : Kim Margit Vilma ( *Pusztakovácsi , július- † Nova , ) G1 Erzsébet Julianna házasságból ) ( *Nemesvid , július – † Sümeg , április ) Férje : boldogfai dr. Farkas István ( *Boldogfa , július – † Budapest , január ) jogász , Sümeg város főszolgabírája G2 Gyula István házasságból ) ( *Nemesvid , január – † Nemesvid , április ) G3 Andor Lajos házasságból ) ( *Nemesvid , május – † Nova , február ) okleveles gyógyszerész . Felesége : Varga Aranka ( *Nova , május - † ? ) H1 Gyula András ( *Nova , augusztus–Budapest , július ) , vegyészmérnök, os szabadságharcos nemzetőr , a rádiós csoport tagja . Neje : Keller Edit I1 Hedvig , Reinprechtné H2 Katalin ( *Nova , szeptember-† Budapest , május ) Férje : dr. Dolmányos István ( *Nagykanizsa , július- †Kaposvár , június ) , ügyvéd . G4 Gyula Lajos házasságból ) ( *Nova , augusztus- † Nova , február ) E2 József Sándor ( *Újkécske , április- † ? ) as főhadnagy adik H. zászlóaljnál E3 Sándor Antal Mihály ( *Újkécske , október- † Cegléd , április ) okleveles gyógyszerész . Felesége : Rigler Anna Terézia ( *Vác , november – † Cegléd , szeptember ) F1 Etelka Karolina Franciska ( *Cegléd , december –†Cegléd , augusztus ) F2 Ferenc Pál , dr. ( *Cegléd , június – † Budapest , augusztus ) jogász , Bars vármegye alispánja , tiszti főügyésze . Felesége : Rakovszky Margit Brigitta Mária ( Aranyosmarót , június – † 1953. ) G1 Brigitta ( *1895.- † Budapest , augusztus ) . Férje : Lajos Janssen de Limpens , mérnök , hites szabadalmi ügyvivő . G2 Anna Vilma Ida ( Anikó ) ( *Aranyosmarót , február– † Budapest , február ) Férje : dobói Dobay Dezső ( *Budapest , november- † Budapest , szeptember ) hadbiztos ezredes G3 Margit G4 György ( *Aranyosmarót , június – † Nyíregyháza , december ) okleveles mezőgazdasági mérnök . Neje : Pazonyi Margit ( Nyíregyháza , január – † Budapest , október ) H1 György , I1 Brigitta , Tóth-Tokiné I2 Ildikó H2 Anna , Feketené F3 Sándor ( *Cegléd , november – † Cegléd , november ) F4 Elek Sándor ( *Cegléd , december – † Cegléd , november ) gyógyszerész , Cegléd város tanácsosa . F5 Ilona Mária ( *Cegléd , január- † Miskolc , május ) , Férje : nemes Hudák Andor ( *Harsány , június– † Miskolc , április ) , ügyvéd , királyi törvényszéki bíró . F6 Anna ( *Cegléd , március – † Cegléd , február ) Férje : nemes Dobos János ( *Óbuda , július – † Budapest , június ) , Cegléd város levéltárosa . F7 Róza Margit Laura ( *Cegléd , július – † Budapest , június ) . Férje : Röck Gyula ( *Miskolc , augusztus –† Miskolc , április) . miskolci köz- és váltó-ügyvéd . férje: Badeskó Dániel ( *Ósopot , Krassó-Szörény vm. , december –Arad , szeptember ) , császári és királyi alezredes . F8 Sándor ( *Cegléd , január –†Cegléd , március ) E4 István Imre ( *Abony , február – † Cegléd , május ) Felesége : nemes Szabolovics Anna ( *Jászberény , június- † ? ) F1 István Sándor ( *Abony , május- † ? ) F2 Flóra Anna ( *Jászberény , április- † ? ) F3 Anna Amália ( *Abony , május – † Cegléd , január ) . Férje : Hunyadi Ferenc ( szül : Sztratimirovits Ferenc ) ( *Cegléd , december– † Cegléd , január ) , ceglédi városi adótiszt , gőzmalom tulajdonos , földbirtokos . F4 Erzsébet ( *Abony , október - ? ) F5 Kálmán Ferenc ( *Abony , szeptember – † Abony , október ) F6 Julianna Rozália ( *Abony , június- † ?) . Férje Mihálik Ferenc , ceglédi pékmester . F7 Rozália Mária ( *Abony , február- † ? ) Férje Kaszab Ernő András ( *Jászberény , december- † ? ) F8 Károly Ferenc ( *Abony , február- † Abony , március ) E5 Imre Károly ( *Abony , március- † ? ) Jegyzetek Magyar történelmi családok Zala vármegyei történelmi családok