Geresdi-dombság
A Geresdi-dombság a Mecsek és Tolna–Baranyai-dombvidék tájegység, ezen belül a Baranyai-dombság része, Baranya és Tolna vármegyék területén. Magaslatainak többsége legfeljebb 250-300 méterig emelkedik a tengerszint fölé.

Elhelyezkedése 
A Geresdi-dombság a Mecsektől kelet-délkeleti irányban, Baranya vármegye északkeleti részén helyezkedik el, átnyúlva Tolna vármegye területére is. A Geresdi-dombságot érinti (a dombság főtömegét keleti és déli irányból kerüli el) az M6-os autópálya, melynek négy alagútját és a köztük lévő völgyhidakat e dombság déli lábainál a Dunáig lenyúló löszhátak és az azokat elválasztó völgyek leküzdésére építették.

A földrajzilag a dombsághoz sorolt teljes terület mintegy 250 négyzetkilométer, amit keletről a Duna, észak és dél felől a Lajvér-patak és a Karasica-patak határol. A Geresdi-dombságban ered a Csele-patak is, amely Mohácstól északra ömlik a Dunába.

A környék legnagyobb városa a Geresdi-dombság főtömbjétől keletre elterülő Bátaszék. A dombság főtömegéhez tartozó vagy azt határoló fontosabb települések észak felől Ófalu, Bátaapáti és Mórágy, dél felől Erdősmecske, Feked és Véménd. A terület nevét adó Geresdlak a dombság főtömegének délnyugati vége közelében helyezkedik el.

Földtana 

A tájegységre karbonátos kőzetekből és homokkőből álló alacsony hegységek és az előterüket képező eróziós-deráziós völgyekkel tagolt hegylábak, dombsorok előfordulása jellemző. A Geresdi-dombság alapkőzetét átalakult (metamorf) kőzetek – karbon kori (variszcida) gránit és kristályos palák – képezik, melyek a dombság északi peremének felszabdalt, meredek lejtőin több helyütt felszínre is bukkannak, míg a déli felén széles völgyközi hátak a jellemző terepi alakulatok.

A Geresdi-dombsághoz sorolt földrajzi területen egyetlen barlang nyílik, de nem a dombság főtömegében, hanem a Dunára lefutó löszhátak egyikének a Duna menti magas leszakadásában. A több száz éve ismert, a dunaszekcsői Várhegy keleti falában nyíló, Török-lyuk nevű üreg mesterséges keletkezésű; a régészeti leleteket is tartalmazó vágatot mintegy 25,5 méteres hosszban és 12 m mélységig tárták fel.

Éghajlata és talajviszonyai 
Éghajlata a környék más kistájaihoz hasonlóan mérsékelten meleg és mérsékelten nedves. Talajai jellemzően barna erdőtalajok, a déli-délkeleti peremen mészlepedékes csernozjom is felbukkanhat.

Turizmus 
A Geresdi-dombságot tucatnyinál több jelzett turistaút érinti, melyek együttes hossza csak a dombság baranyai oldalán megközelíti a 95 kilométert. A területen haladó turistautak közül a legjelentősebb a Rockenbauer Pál Dél-dunántúli Kéktúra, de érinti a környéket a Dél-Dunántúli Piros Túra és a Baranyai Zöld Túra, valamint két körtúra és több más, kisebb jelentőségű túraútvonal.

Érdekességek, látnivalók 
 Dömörkapui régi temető színes sírkövei

Jegyzetek

Források 
 Dunántúli-dombság. Landscape.geo.klte.hu

Baranya megye földrajza
Tolna megye földrajza
Dunántúli-dombság
Magyarország dombságai
A Geresdi-dombság a Mecsek és Tolna–Baranyai-dombvidék tájegység , ezen belül a Baranyai-dombság része, Baranya és Tolna vármegyék területén . Magaslatainak többsége legfeljebbméterig emelkedik a tengerszint fölé . Elhelyezkedése A Geresdi-dombság a Mecsektől kelet-délkeleti irányban , Baranya vármegye északkeleti részén helyezkedik el , átnyúlva Tolna vármegye területére is . A Geresdi-dombságot érinti ( a dombság főtömegét keleti és déli irányból kerüli el ) az M6-os autópálya , melynek négy alagútját és a köztük lévő völgyhidakat e dombság déli lábainál a Dunáig lenyúló löszhátak és az azokat elválasztó völgyek leküzdésére építették . A földrajzilag a dombsághoz sorolt teljes terület mintegynégyzetkilométer , amit keletről a Duna , észak és dél felől a Lajvér-patak és a Karasica-patak határol . A Geresdi-dombságban ered a Csele-patak is , amely Mohácstól északra ömlik a Dunába . A környék legnagyobb városa a Geresdi-dombság főtömbjétől keletre elterülő Bátaszék . A dombság főtömegéhez tartozó vagy azt határoló fontosabb települések észak felől Ófalu, Bátaapáti és Mórágy , dél felől Erdősmecske , Feked és Véménd . A terület nevét adó Geresdlak a dombság főtömegének délnyugati vége közelében helyezkedik el . Földtana A tájegységre karbonátos kőzetekből és homokkőből álló alacsony hegységek és az előterüket képező eróziós-deráziós völgyekkel tagolt hegylábak , dombsorok előfordulása jellemző . A Geresdi-dombság alapkőzetét átalakult ( metamorf ) kőzetek – karbon kori ( variszcida ) gránit és kristályos palák – képezik , melyek a dombság északi peremének felszabdalt , meredek lejtőin több helyütt felszínre is bukkannak , míg a déli felén széles völgyközi hátak a jellemző terepi alakulatok . A Geresdi-dombsághoz sorolt földrajzi területen egyetlen barlang nyílik , de nem a dombság főtömegében , hanem a Dunára lefutó löszhátak egyikének a Duna menti magas leszakadásában . A több száz éve ismert , a dunaszekcsői Várhegy keleti falában nyíló , Török-lyuk nevű üreg mesterséges keletkezésű ; a régészeti leleteket is tartalmazó vágatot mintegy5 méteres hosszban ésm mélységig tárták fel . Éghajlata és talajviszonyai Éghajlata a környék más kistájaihoz hasonlóan mérsékelten meleg és mérsékelten nedves . Talajai jellemzően barna erdőtalajok , a déli-délkeleti peremen mészlepedékes csernozjom is felbukkanhat . Turizmus A Geresdi-dombságot tucatnyinál több jelzett turistaút érinti , melyek együttes hossza csak a dombság baranyai oldalán megközelíti akilométert . A területen haladó turistautak közül a legjelentősebb a Rockenbauer Pál Dél-dunántúli Kéktúra , de érinti a környéket a Dél-Dunántúli Piros Túra és a Baranyai Zöld Túra , valamint két körtúra és több más , kisebb jelentőségű túraútvonal . Érdekességek , látnivalók Dömörkapui régi temető színes sírkövei Jegyzetek Források Dunántúli-dombság . Landscape.geo.klte.hu Baranya megye földrajza Tolna megye földrajza Dunántúli-dombság Magyarország dombságai