Hélinand de Froidmont
Hélinand de Froidmont (Pronleroy, 1150 körül – Froidmont, 1229 után, valószínűleg 1237) középkori trubadúr, lovag majd ciszterci szerzetes, egyházi író, történetíró, költő. Legismertebb műve A halál versei, mellyel a memento mori költészet megalkotója lett.

Élete és működése
Pronleroy-ban vagy Angivillers-ben született flamand szülőktől. Ifjú korában Beauvais-ban tanult, ahol 
valószínűleg Pierre Abélard egyik tanítványa oktatta, majd nagybátyja, a reimsi érsek cubiculariusa (kamarása) jóvoltából II. Fülöp Ágost francia király udvarába került apródnak, ahol saját bevallása szerint bűnös örömökben töltötte idejét. 1190 körül azonban megcsömörlött a világi élettől, és ciszterci szerzetes lett, Froidmont-ban, Beauvais egyházmegyében.

Ezután minden idejét a tanulásra, illetve az írásra fordította, hogy felhívja kortársai figyelmét a világi hívságok jelentette veszélyre. Pappá is felszentelték és már életében oly nagy tekintélyre tett szert, hogy amikor 1214-ben meghalt kolostorának apátja, a szerzetesek őt kérték föl, hogy legyen a vezetőjük – ő azonban ezt elutasította. Halála után nem avatták szentté, de Beuvais-ban és környékén szentnek kijáró tisztelettel emlékeznek meg róla. Itt emléknapja egyben halálának napja is: február 3.

Művei

A Halál versei
Művei közül a legismertebb A Halál versei című verseskötet, melynek költeményeit 1194 és 1197 között írta. Az ófrancia nyelven írt Les Vers de la Mort 50 stanzában meséli el a Halált megszólítva a Halál hatalmát mindenek felett. A versekből a cisztercita életeszmény, a világ megvetése azaz a „contemptus mundi” domborodik ki.

Hélinand – saját bevallása szerint – arisztokrata barátai okulására írta meg e művét – a 13. századból tizennyolc, a 14. századból hat kézirata maradt fenn. Ez azt bizonyítja, hogy sok olvasójuk akadt egyházi és világi olvasók körében. Később sem merültek feledésbe, mert 1594-ben kinyomatták, s azután is több ízben kiadták őket”. Nagy hatást gyakorolt Villonra, és általában a késő középkori francia költészetre.

Részlet a Halál verseiből

Chronicon
1211 és 1223 között latinul írt még egy világkrónikát is, Chronikon néven, melyben a világ teremtésétől kezdve adja elő az eseményeket saját koráig, 49 kötetben. A szöveg jórészt kompiláció: más írások egymás mellé illesztése. A mű több mint fele elveszett, a fennmaradók viszont forrásul szolgáltak Vincent de Beauvais Speculum Maiusa (Nagyobb Tükör), illetve Albericus Trium Fontium számára. A Chronicon kronologikus sorrendben haladva veszi végig az eseményeket, de számos ponton kitér az isteni kegyelmen való elmélkedésre, illetve érdekes történetekre. Ez utóbbiak közül kiemelkedik a Szent Grálra vonatkozó fejtegetése, illetve egy középkori szerzetesnek, Malmesburyi Eilmernek a repülését bemutató epizód.

Egyéb művei
Megírta latinul önéletrajzát De reparatione lapsi, azaz Botlásának kiigazításáról címen, ezen kívül még legalább 60 latin nyelvű himnuszt is költött.

Magyarul

A halál versei; ford. Csorba Győző, bev. Birkás Géza; Janus Pannonius Társaság, Pécs, 1940 (A Janus Pannonius Társaság könyvtára)
A halál versei; ford., utószó, jegyz. Csorba Győző; Helikon, Bp., 1989 (Helikon stúdió)

Források
 Csorba Győző: Hélinand de Froidmond: A Halál versei (fordítás és utószó): http://mek.oszk.hu/04000/04072/04072.htm#51

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek
 Albericus Trium Fontium

Francia költők
Francia írók
Latin nyelven alkotó költők, írók
Középkori történetírók
13. századi személyek
Ciszterci szerzetesek
Az 1150-es években született személyek
Az 1230-as években elhunyt személyek
Francia katolikus szerzetesek
Hélinand de Froidmont ( Pronleroy,körül – Froidmont, után , valószínűlegközépkori trubadúr , lovag majd ciszterci szerzetes , egyházi író , történetíró , költő . Legismertebb műve A halál versei , mellyel a memento mori költészet megalkotója lett . Élete és működése Pronleroy-ban vagy Angivillers-ben született flamand szülőktől . Ifjú korában Beauvais-ban tanult , ahol valószínűleg Pierre Abélard egyik tanítványa oktatta , majd nagybátyja , a reimsi érsek cubiculariusa ( kamarása ) jóvoltából II. Fülöp Ágost francia király udvarába került apródnak , ahol saját bevallása szerint bűnös örömökben töltötte idejét.körül azonban megcsömörlött a világi élettől , és ciszterci szerzetes lett , Froidmont-ban , Beauvais egyházmegyében . Ezután minden idejét a tanulásra , illetve az írásra fordította , hogy felhívja kortársai figyelmét a világi hívságok jelentette veszélyre . Pappá is felszentelték és már életében oly nagy tekintélyre tett szert , hogy amikorben meghalt kolostorának apátja , a szerzetesek őt kérték föl , hogy legyen a vezetőjük – ő azonban ezt elutasította . Halála után nem avatták szentté , de Beuvais-ban és környékén szentnek kijáró tisztelettel emlékeznek meg róla . Itt emléknapja egyben halálának napja is : február Művei A Halál versei Művei közül a legismertebb A Halál versei című verseskötet , melynek költeményeitésközött írta . Az ófrancia nyelven írt Les Vers de la Mortstanzában meséli el a Halált megszólítva a Halál hatalmát mindenek felett . A versekből a cisztercita életeszmény , a világ megvetése azaz a „ contemptus mundi” domborodik ki . Hélinand – saját bevallása szerint – arisztokrata barátai okulására írta meg e művét – a századból tizennyolc , a századból hat kézirata maradt fenn . Ez azt bizonyítja , hogy sok olvasójuk akadt egyházi és világi olvasók körében . Később sem merültek feledésbe , mertben kinyomatták , s azután is több ízben kiadták őket” . Nagy hatást gyakorolt Villonra , és általában a késő középkori francia költészetre . Részlet a Halál verseiből Chronicon 1211 ésközött latinul írt még egy világkrónikát is , Chronikon néven , melyben a világ teremtésétől kezdve adja elő az eseményeket saját koráig, kötetben . A szöveg jórészt kompiláció : más írások egymás mellé illesztése . A mű több mint fele elveszett , a fennmaradók viszont forrásul szolgáltak Vincent de Beauvais Speculum Maiusa ( Nagyobb Tükör ) , illetve Albericus Trium Fontium számára . A Chronicon kronologikus sorrendben haladva veszi végig az eseményeket , de számos ponton kitér az isteni kegyelmen való elmélkedésre , illetve érdekes történetekre . Ez utóbbiak közül kiemelkedik a Szent Grálra vonatkozó fejtegetése , illetve egy középkori szerzetesnek , Malmesburyi Eilmernek a repülését bemutató epizód . Egyéb művei Megírta latinul önéletrajzát De reparatione lapsi , azaz Botlásának kiigazításáról címen , ezen kívül még legalábblatin nyelvű himnuszt is költött . Magyarul A halál versei ; ford . Csorba Győző , bev . Birkás Géza ; Janus Pannonius Társaság , Pécs , ( A Janus Pannonius Társaság könyvtára ) A halál versei ; ford . , utószó , jegyz . Csorba Győző ; Helikon, Bp.,( Helikon stúdió ) Források Csorba Győző : Hélinand de Froidmond : A Halál versei ( fordítás és utószó ) : http://mek.oszk.hu/04000/04072/04072.htm #51 Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Albericus Trium Fontium Francia költők Francia írók Latin nyelven alkotó költők , írók Középkori történetírók 13. századi személyek Ciszterci szerzetesek Azes években született személyek Azas években elhunyt személyek Francia katolikus szerzetesek