2-es busz (Budapest)
A budapesti 2-es jelzésű autóbusz az Irányi utca és a Szendrő utca között közlekedett. A járatot a Budapesti Közlekedési Rt. üzemeltette.

Története 

1929. december 28-án 21-es jelzéssel indított új járatot a Székesfővárosi Autóbuszüzem (SzAÜ) a Krisztina tér és a Németvölgyi út között. 1930. február 5-étől a Deák Ferenc tér és a Németvölgyi út között közlekedett körjáratként. 1931. október 17-én Pesten meghosszabbították a Liszt Ferenc térig, de kihasználatlanság miatt végállomása 1931. november 7-én visszakerült a Deák Ferenc térre. 1932. május 20-án polgármesteri rendeletre rendezték a viszonylatszámozásokat a SzAÜ és a BART között, a SzAÜ az 1 és 19 közötti számokat kapta, a 21-es busz jelzését ennek megfelelően 2-es módosították. Korábban azért nem közlekedett 2-es jelzésű busz, mert az ideiglenes járatoknak és különjáratoknak tartották fel. 1933. március 15-én pesti végállomása újra módosult, ekkor a Vörösmarty térhez helyezték át. 1933. május 16-ától a Báthory utca-Vécsey utca sarkán jelölték ki a végállomását és a Szabadság tér felé vezették az útvonalát. 1933. július 10-én a 48-as villamos megszűnése miatt a Nyugati pályaudvarig hosszabbították, a Kossuth Lajos tér érintésével. 1941. október 16-ától újra a Vörösmarty térről, majd november 10-étől a Szabadság térről indult Budára. A világháború miatt többször is szünetelt a vonalon a közlekedés, végül csak 1946. október 9-én tudták újraindítani az Apponyi tér (ma Ferenciek tere) és a Németvölgyi út között. 1948. augusztus 1-jétől a Márvány utcai felüljárón át közlekedett. A vonalat kisebb útvonalmódosítások után 1949. november 21-én a Kossuth híd helyett a Lánchídon keresztül vezették át a Duna felett.

1952. november 13-án 2A jelzéssel betétjáratot kapott a Krisztina tér és a Szabad sajtó út között, amit 1952. november 20-án meghosszabbítottak a Győri úti kishídig. A betétjárat 1954. január 3-ától gyorsjáratként üzemelt, és a Szabad sajtó úttól a Németvölgyi útig megállás nélkül közlekedett. 1954. február 3-án a gyorsjárat végállomása átkerült a Vörösmarty térhez. 1954. október 1-jétől csak a reggeli csúcsban indították el, végül 1954. november 25-én megszüntették.

A 2-es busz budai végállomása 1956. május 12-én átkerült az újonnan átadott Lékai János téri végállomásra (ma Apor Vilmos tér). 1960. június 22-én a pesti végállomása is módosult, villamosépítés miatt a Duna utca (Váci utca) sarokról indultak a buszok. 1961. augusztus 17-én a pesti végállomásához kamerát szereltek fel, amit forgalomirányítási kísérletként próbáltak ki.

1962. március 12-én a Szendrő utcáig hosszabbították, korábbi útvonalán pedig 2A jelzésű csúcsidei betétjáratot indítottak. A betétjárat útépítés miatt 1962. augusztus 5-én megszűnt, és végül nem indult újra.

A 2-es buszt 1963. január 21-én a József nádor térig rövidítették, majd 1964. április 13-ától már csak a Roosevelt térről indult. 1964. november 21-étől az Erzsébet híd átadásával egy időben végállomása a híd pesti hídfőjéhez, az Irányi utcába került, de továbbra is a Lánchídon keresztül közlekedett a Szendrő utcáig.

1972. december 23-án a 2-es metró új szakaszának átadásával elindult a 2Y jelzésű elágazójárat a Déli pályaudvar és a Szendrő utca között.

1976. november 6-án átadták a Felszabadulás téri aluljárót, a 2-es buszok pedig ezt érintve indultak Budára.

1977. január 1-jén a 2Y busz új jelzése 102-es lett, a 2-es busz az Irányi utca és a Fodor utca között közlekedett.

1979. május 1-jén elindult a 112-es busz is a Szendrő utca és az Irányi utca között, de a 2-es busztól eltérő útvonalon az Erzsébet hídon és a Hegyalja úton keresztül járt. 1982. november 1-jétől a Thomán István utcai buszfordulót is érintette.

1990. május 3-ától augusztus 8-áig közműépítés miatt a 2-es és 112-es busz terelve, a 102-es a Lékai térig rövidítve közlekedett.

A 2-es buszok üzemidejét 1995. május 1-jétől csökkentették, így csak munkanapkon közlekedett, végül 1996. február 29-én kihasználatlanság, illetve párhuzamosság miatt megszüntették.

Útvonala

Megállóhelyei 

!Perc (↓)
!Megállóhely
!Perc (↑)
!Átszállási kapcsolatok a járat megszűnésekor
|-
|0
|Irányi utcavégállomás
|16
|align=left|
|-
|∫
|Petőfi tér
|15
|align=left|
|-
|1
|Ferenciek tere(Korábban: Felszabadulás tér)
|∫
|align=left|
|-
|∫
|Szende Pál utca
|14
|align=left|
|-
|2
|Szervita tér(Korábban: Martinelli tér)
|∫
|align=left|
|-
|3
|Erzsébet tér(Korábban: Engels tér)
|∫
|align=left|  
|-
|4
|Roosevelt tér
|∫
|align=left|
|-
|6
|Clark Ádám tér
|12
|align=left|
|-
|7
|Krisztina tér (↓)Attila út (↑)
|10
|align=left|
|-
|8
|Győző utca (↓)Mészáros utca (↑)
|9
|align=left|
|-
|9
|Győri út (↓)Márvány utca (↑)
|8
|align=left|
|-
|10
|Alkotás utca (↓)Királyhágó utca (↑)
|7
|align=left|
|-
|∫
|Márvány utca
|6
|align=left|
|-
|11
|Királyhágó tér (↓)Tartsay Vilmos utca (↑)(Korábban: Joliot Curie tér (↓))
|6
|align=left|
|-
|12
|Kiss János altábornagy utca(Korábban: XII. ker. Tanács)
|5
|align=left|
|-
|13
|Apor Vilmos tér(Korábban: Lékai János tér)
|4
|align=left|
|-
|∫
|Németvölgyi út
|3
|align=left|
|-
|14
|Bürök utca
|∫
|align=left|
|-
|∫
|Nárcisz utca
|2
|align=left|
|-
|∫
|Orbán tér
|1
|align=left|
|-
|∫
|Vöröskő utca
|1
|align=left|
|-
|15
|Ormódi utca
|∫
|align=left|
|-
|16
|Kempelen Farkas utca
|∫
|align=left|
|-
|17
|Mártonhegyi út
|∫
|align=left|
|-
|18
|Tamási Áron utca
|∫
|align=left|
|-
|19
|Szendrő utcavégállomás
|0
|align=left|
|}

Jegyzetek

Források 

Budapest megszűnt autóbuszvonalai
A budapesties jelzésű autóbusz az Irányi utca és a Szendrő utca között közlekedett . A járatot a Budapesti Közlekedési Rt. üzemeltette . Története 1929. decemberánes jelzéssel indított új járatot a Székesfővárosi Autóbuszüzem ( SzAÜ ) a Krisztina tér és a Németvölgyi út között . februárétől a Deák Ferenc tér és a Németvölgyi út között közlekedett körjáratként. októberén Pesten meghosszabbították a Liszt Ferenc térig , de kihasználatlanság miatt végállomása novemberén visszakerült a Deák Ferenc térre. májusán polgármesteri rendeletre rendezték a viszonylatszámozásokat a SzAÜ és a BART között , a SzAÜ azésközötti számokat kapta , aes busz jelzését ennek megfelelőenes módosították . Korábban azért nem közlekedettes jelzésű busz , mert az ideiglenes járatoknak és különjáratoknak tartották fel. márciusén pesti végállomása újra módosult , ekkor a Vörösmarty térhez helyezték át. májusától a Báthory utca-Vécsey utca sarkán jelölték ki a végállomását és a Szabadság tér felé vezették az útvonalát. júliusén aas villamos megszűnése miatt a Nyugati pályaudvarig hosszabbították , a Kossuth Lajos tér érintésével. októberától újra a Vörösmarty térről , majd novemberétől a Szabadság térről indult Budára . A világháború miatt többször is szünetelt a vonalon a közlekedés , végül csak októberén tudták újraindítani az Apponyi tér ( ma Ferenciek tere ) és a Németvölgyi út között. augusztusjétől a Márvány utcai felüljárón át közlekedett . A vonalat kisebb útvonalmódosítások után novemberén a Kossuth híd helyett a Lánchídon keresztül vezették át a Duna felett . 1952. novemberán jelzéssel betétjáratot kapott a Krisztina tér és a Szabad sajtó út között , amit novemberán meghosszabbítottak a Győri úti kishídig . A betétjárat januárától gyorsjáratként üzemelt , és a Szabad sajtó úttól a Németvölgyi útig megállás nélkül közlekedett . februárán a gyorsjárat végállomása átkerült a Vörösmarty térhez. októberjétől csak a reggeli csúcsban indították el , végül novemberén megszüntették . Aes busz budai végállomása májusén átkerült az újonnan átadott Lékai János téri végállomásra ( ma Apor Vilmos tér) . júniusén a pesti végállomása is módosult , villamosépítés miatt a Duna utca ( Váci utca ) sarokról indultak a buszok. augusztusén a pesti végállomásához kamerát szereltek fel , amit forgalomirányítási kísérletként próbáltak ki . 1962. márciusén a Szendrő utcáig hosszabbították , korábbi útvonalán pedig jelzésű csúcsidei betétjáratot indítottak . A betétjárat útépítés miatt augusztusén megszűnt , és végül nem indult újra . Aes buszt januárén a József nádor térig rövidítették , majd áprilisától már csak a Roosevelt térről indult. novemberétől az Erzsébet híd átadásával egy időben végállomása a híd pesti hídfőjéhez , az Irányi utcába került , de továbbra is a Lánchídon keresztül közlekedett a Szendrő utcáig . 1972. decemberán aes metró új szakaszának átadásával elindult a jelzésű elágazójárat a Déli pályaudvar és a Szendrő utca között . 1976. novemberán átadták a Felszabadulás téri aluljárót , aes buszok pedig ezt érintve indultak Budára . 1977. januárjén a busz új jelzésees lett , aes busz az Irányi utca és a Fodor utca között közlekedett . 1979. májusjén elindult aes busz is a Szendrő utca és az Irányi utca között , de aes busztól eltérő útvonalon az Erzsébet hídon és a Hegyalja úton keresztül járt. novemberjétől a Thomán István utcai buszfordulót is érintette . 1990. májusától augusztusáig közműépítés miatt aes éses busz terelve , aes a Lékai térig rövidítve közlekedett . Aes buszok üzemidejét májusjétől csökkentették , így csak munkanapkon közlekedett , végül februárén kihasználatlanság , illetve párhuzamosság miatt megszüntették . Útvonala Megállóhelyei ! Perc ( ↓ ) ! Megállóhely ! Perc ( ↑ ) ! Átszállási kapcsolatok a járat megszűnésekor |- |0 |Irányi utcavégállomás |16 |align=left| |- |∫ |Petőfi tér |15 |align=left| |- |1 |Ferenciek tere ( Korábban : Felszabadulás tér ) |∫ |align=left| |- |∫ |Szende Pál utca |14 |align=left| |- |2 |Szervita tér( Korábban : Martinelli tér ) |∫ |align=left| |- |3 |Erzsébet tér( Korábban : Engels tér ) |∫ |align=left| |- |4 |Roosevelt tér |∫ |align=left| |- |6 |Clark Ádám tér |12 |align=left| |- |7 |Krisztina tér ( ↓) Attila út ( ↑ ) |10 |align=left| |- |8 |Győző utca ( ↓) Mészáros utca ( ↑ ) |9 |align=left| |- |9 |Győri út ( ↓) Márvány utca ( ↑ ) |8 |align=left| |- |10 |Alkotás utca ( ↓)Királyhágó utca ( ↑ ) |7 |align=left| |- |∫ |Márvány utca |6 |align=left| |- |11 |Királyhágó tér ( ↓) Tartsay Vilmos utca ( ↑) ( Korábban : Joliot Curie tér ( ↓ ) ) |6 |align=left| |- |12 |Kiss János altábornagy utca ( Korábban : XII. ker . Tanács ) |5 |align=left| |- |13 |Apor Vilmos tér( Korábban : Lékai János tér ) |4 |align=left| |- |∫ |Németvölgyi út |3 |align=left| |- |14 |Bürök utca |∫ |align=left| |- |∫ |Nárcisz utca |2 |align=left| |- |∫ |Orbán tér |1 |align=left| |- |∫ |Vöröskő utca |1 |align=left| |- |15 |Ormódi utca |∫ |align=left| |- |16 |Kempelen Farkas utca |∫ |align=left| |- |17 |Mártonhegyi út |∫ |align=left| |- |18 |Tamási Áron utca |∫ |align=left| |- |19 |Szendrő utcavégállomás |0 |align=left| | } Jegyzetek Források Budapest megszűnt autóbuszvonalai