Tichy Kálmán
Tichy Kálmán (írói álnevén: Nyíresi-Tichy Kálmán) (Rozsnyó, 1888. október 31. – Budapest, 1968. október 23.) magyar grafikus, író és néprajzkutató, a Rozsnyó Városi Múzeum igazgatója, Tichy Gyula festőművész  öccse.

Élete 
A középiskolát Rozsnyón végezte el. 1906-ban Münchenben Hollóssy Simon tanítványa volt, 1907–1911 között rajztanári oklevelet szerzett a budapesti Képzőművészeti Főiskolán. 1912–1914 között Velencében és Dalmáciában tanulmányúton vett részt. 1912-ben megalapította az Ifjú Művészek Egyesületét és a Nemzeti Szalon alapítója is egyben. Az 1919-20-as tanévben a rozsnyói evangélikus főgimnázium tanára volt. A Szlovenszkói Magyar Kultúregyesület helyi titkára, 1924-től a Rozsnyói Bányászati Múzeum igazgatója lett. Sokat írt és 1923–1927 között a Sajóvidék felelős szerkesztője volt, később a Prágai Magyar Hírlap tudósítójaként dolgozott. A Magyar Minerva és a Képes Újság is közölte írásait, valamint számos fontosabb magyarországi lapnál is megjelentek írásai. 1943-ban leváltották a múzeum éléről, 1948-ban kitelepítették Csehszlovákiából. Magyarországon ekkor már csak a képzőművészettel foglalkozott.

A múzeumigazgató 
Igazgatósága alatt a gyűjtemény gyarapodott. Néprajzi kutatómunkát végzett Gömör és Kishont vármegyében. A halászatot, a pásztorkodást, a Gömör vármegyei fazekasságot tanulmányozza, lerajzolta a nevezetesebb épületeket, a népi építészet emlékeit. Feldolgozta Pákh Albert levéltári hagyatékát.

A második világháború alatt a múzeum anyagát a német hadsereg ismeretlen helyre szállította. A gyűjtemény tárolására pedig egy bőrgyár alagsorát jelölték ki, mert a kiállítótermet a városi rendőrség magának tartotta fenn.

A Képzőművész 
Képzőművészeti írásai zöme a kétnyelvű Slovenska Grafikában jelent meg. 1910-től 1945-ig tagja volt a KÉVÉnek (Magyar Képzőművészek és Iparművészek Egyesülete). Főleg szecessziós jellegű grafikai munkái jelentősek. Egy tusosüveg meséi címmel linóleummetszet-sorozatot adott ki. A kakaslábú vár ostroma című képe a pozsonyi múzeum tulajdonába került. Ő tervezte a Kazinczy könyvkiadó emblémáját és jópár kiadványának címlapját. Egy ideig a Mi Lapunk is az ő címképeivel jelent meg. 1957-ben ő tervezte meg a Rozsnyói városháza nagytermét.

Az író 
Első regénye 1915-ben jelent meg Budapesten (Erinnis). Számos lap munkatársa (Pásztortűz, Napkelet, Tükör, Búvár, Forrás, Új magyar Múzeum). Szépirodalmi munkássága nem olyan jelentős, de ő az első felvidéki sci-fi-író, és szatirikus regényt is ő írt először a felvidéki magyarok közül (Cinege úr végzetes tavasza). Verset és prózát egyformán írt. A Négy évszak című könyve egyszemélyű almanachnak is tekinthető.

Művei 

Erinnis, tudományos-fantasztikus regény (folytatásokban a Budapest c. napilap 1915-ös februári számaiban)
A négy évszak. Színek, mosolyok, könnyek, (versek és elbeszélések), Berlin, 1927
Phileciumtól Pelsőcig. Részletek Pelsőc történetéből, Rozsnyó, 1932
Cinege úr végzetes tavasza, szatirikus kisregény, MagyarMinerva 1937/1–8 (folytatásokban), újraközlés: Szép Angéla háza (szerk. Turczel Lajos), 1984
Pákh-relikviák a Rozsnyói Városi Múzeumban, különnyomat, Rozsnyó, 1943
A Rozsnyói Városi Múzeum céhtáblái, különnyomat, Kassa, 1943
Rozsnyói városképek, különnyomat, Kassa, 1944
Rozsnyó múzeumügye új csapásokon, különnyomat, Kassa, 1944
Thain János–Tichy Kálmán: Kisalföldi és gömöri népi építészet; sajtó alá rend., bev. Liszka József; Néprajzi Múzeum, Budapest, 1991 (Series historica ethnographiae)

Jegyzetek

Források 
Magyar Életrajzi Lexikon
A Cseh/szlovákiai magyar írók lexikona
Csanda Sándor: Az Első nemzedék
A Tichy testvérek emlékkiállítása. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest, 1979; kiállításrend., katalógus összeáll. F. Mihály Ida; MNG, Budapest, 1979
2018 Kálmán Tichy - katalóg k výstave.

Magyar írók
Magyar grafikusok
Magyar tipográfusok
Magyar néprajzkutatók
Szlovákiai magyar muzeológusok
Szlovákiai magyar képzőművészek
1888-ban született személyek
1968-ban elhunyt személyek
Rozsnyóiak
Tichy Kálmán ( írói álnevén : Nyíresi-Tichy Kálmán ) ( Rozsnyó , október – Budapest , október ) magyar grafikus , író és néprajzkutató , a Rozsnyó Városi Múzeum igazgatója , Tichy Gyula festőművész öccse . Élete A középiskolát Rozsnyón végezte el.ban Münchenben Hollóssy Simon tanítványa volt, 1911 között rajztanári oklevelet szerzett a budapesti Képzőművészeti Főiskolán.1914 között Velencében és Dalmáciában tanulmányúton vett részt.ben megalapította az Ifjú Művészek Egyesületét és a Nemzeti Szalon alapítója is egyben . Azas tanévben a rozsnyói evangélikus főgimnázium tanára volt . A Szlovenszkói Magyar Kultúregyesület helyi titkára, től a Rozsnyói Bányászati Múzeum igazgatója lett . Sokat írt és1927 között a Sajóvidék felelős szerkesztője volt , később a Prágai Magyar Hírlap tudósítójaként dolgozott . A Magyar Minerva és a Képes Újság is közölte írásait , valamint számos fontosabb magyarországi lapnál is megjelentek írásai.ban leváltották a múzeum éléről, ban kitelepítették Csehszlovákiából . Magyarországon ekkor már csak a képzőművészettel foglalkozott . A múzeumigazgató Igazgatósága alatt a gyűjtemény gyarapodott . Néprajzi kutatómunkát végzett Gömör és Kishont vármegyében . A halászatot , a pásztorkodást , a Gömör vármegyei fazekasságot tanulmányozza , lerajzolta a nevezetesebb épületeket , a népi építészet emlékeit . Feldolgozta Pákh Albert levéltári hagyatékát . A második világháború alatt a múzeum anyagát a német hadsereg ismeretlen helyre szállította . A gyűjtemény tárolására pedig egy bőrgyár alagsorát jelölték ki , mert a kiállítótermet a városi rendőrség magának tartotta fenn . A Képzőművész Képzőművészeti írásai zöme a kétnyelvű Slovenska Grafikában jelent meg.tőlig tagja volt a KÉVÉnek ( Magyar Képzőművészek és Iparművészek Egyesülete ) . Főleg szecessziós jellegű grafikai munkái jelentősek . Egy tusosüveg meséi címmel linóleummetszet-sorozatot adott ki . A kakaslábú vár ostroma című képe a pozsonyi múzeum tulajdonába került . Ő tervezte a Kazinczy könyvkiadó emblémáját és jópár kiadványának címlapját . Egy ideig a Mi Lapunk is az ő címképeivel jelent meg.ben ő tervezte meg a Rozsnyói városháza nagytermét . Az író Első regényeben jelent meg Budapesten ( Erinnis ) . Számos lap munkatársa ( Pásztortűz , Napkelet , Tükör, Búvár , Forrás , Új magyar Múzeum ) . Szépirodalmi munkássága nem olyan jelentős , de ő az első felvidéki sci-fi-író , és szatirikus regényt is ő írt először a felvidéki magyarok közül ( Cinege úr végzetes tavasza ) . Verset és prózát egyformán írt . A Négy évszak című könyve egyszemélyű almanachnak is tekinthető . Művei Erinnis , tudományos-fantasztikus regény ( folytatásokban a Budapest c. napilapös februári számaiban ) A négy évszak . Színek , mosolyok , könnyek , ( versek és elbeszélések ) , Berlin , Phileciumtól Pelsőcig . Részletek Pelsőc történetéből , Rozsnyó , Cinege úr végzetes tavasza , szatirikus kisregény , MagyarMinerva1–8 ( folytatásokban ) , újraközlés : Szép Angéla háza ( szerk . Turczel Lajos ) , Pákh-relikviák a Rozsnyói Városi Múzeumban , különnyomat , Rozsnyó , A Rozsnyói Városi Múzeum céhtáblái , különnyomat , Kassa , Rozsnyói városképek , különnyomat , Kassa , Rozsnyó múzeumügye új csapásokon , különnyomat , Kassa , Thain János–Tichy Kálmán : Kisalföldi és gömöri népi építészet ; sajtó alá rend . , bev . Liszka József ; Néprajzi Múzeum , Budapest,( Series historica ethnographiae ) Jegyzetek Források Magyar Életrajzi Lexikon A Cseh/szlovákiai magyar írók lexikona Csanda Sándor : Az Első nemzedék A Tichy testvérek emlékkiállítása . Magyar Nemzeti Galéria, Budapest , kiállításrend . , katalógus összeáll . F. Mihály Ida ; MNG, Budapest , 2018 Kálmán Tichy - katalóg k výstave . Magyar írók Magyar grafikusok Magyar tipográfusok Magyar néprajzkutatók Szlovákiai magyar muzeológusok Szlovákiai magyar képzőművészek 1888-ban született személyek 1968-ban elhunyt személyek Rozsnyóiak