Agárdi Állami Gazdaság
Az Agárdi Állami Gazdaság az ország legnagyobb és leghíresebb gazdaságai közé tartozott, mezőgazdasági területei jellemzően Agárd és Zichyújfalu környékén voltak. Az Agárdi Állami Gazdasági huszonegyezer hold területen foglalkozott növénytermesztéssel. Borjúnevelőjében szigorúan higiénikus körülmények között nevelték az úgynevezett negatív állományt. Váncsa Jenő agrárminiszter 1958 és 1972 között volt az állami gazdaság vezérigazgatója.

Történelme 
1971 januárjában Budapesten aláírták azt az államközi egyezményt, mely szerint az Agárdi Állami Gazdaság és a Zlaté Klasy-i Szakosított Meliorációs Szövetkezet kooperációjában fogják gyártani a sertéstelepek építéséhez szükséges elemeket. A szerződés  rubel értékű épületelem és kiegészítő tartozékok gyártását írta elő az 1971-es évre.

1971. július 9-én Ludvík Svoboda, Csehszlovákia elnöke járt az Agárdi Állami Gazdaság felsőcikolai sertésüzemében. Váncsa Jenő, az állami gazdaság vezérigazgatójának beszámolója szerint az állami gazdaság felsőcikolai üzeme ekkoriban évi  sertést tenyésztett.

1977. július 4-e és július 8-a között a szíriai Arab Újjászületés Szocialista Pártjának  küldöttsége járt Magyarországon. Az Abdullah al Ahmar () főtitkárhelyettes vezette küldöttség ellátogatott többek között az agárdi gazdaságba is.

Üzemek

Jánosmajori Húscsirke Előállító Broiler Üzem
A Jánosmajori Húscsirke Előállító Broiler Üzemet  forint beruházással építették 1962 és 1965 között, a beruházás 7–8 év alatt térült meg. Az üzem 20 darab, 1000 m² alapterületű baromfinevelő házzal és a hozzá tartozó szociális és kiszolgáló épületekkel rendelkezett. A 15 kataszteri holdon létesített telep 30%-kal növelte Fejér megye baromfitermelését. A jánosmajori üzem 1967-ben 97 embert foglalkoztatott, ebből 51 férfi és 46 nő volt. 1967-es adat szerint a telep egy-egy dolgozója személyenként évi  forint termelési értéket állított elő.

A telephelyen egy időben  csirkét tudtak nevelni. 9 hetes nevelési idővel számolva évi 5 rotáció hagyhatta el a jánosmajori telepet, ez évente  húscsirkét eredményezett, ami  tonna baromfihússal egyenlő. A pecsenyecsirke előállításához Lohmann-féle  nagy hozamú húshibrideket tenyésztettek.

A jánosmajori üzem 1966-ban  csirkét adott el ( tonna csirkehús lett értékesítve).

Hivatkozások 

Gárdony
Magyarországi cégek
Fejér megye gazdasága
Magyarország mezőgazdasága
Az Agárdi Állami Gazdaság az ország legnagyobb és leghíresebb gazdaságai közé tartozott , mezőgazdasági területei jellemzően Agárd és Zichyújfalu környékén voltak . Az Agárdi Állami Gazdasági huszonegyezer hold területen foglalkozott növénytermesztéssel . Borjúnevelőjében szigorúan higiénikus körülmények között nevelték az úgynevezett negatív állományt . Váncsa Jenő agrárminiszterésközött volt az állami gazdaság vezérigazgatója . Történelme 1971 januárjában Budapesten aláírták azt az államközi egyezményt , mely szerint az Agárdi Állami Gazdaság és a Zlaté Klasy-i Szakosított Meliorációs Szövetkezet kooperációjában fogják gyártani a sertéstelepek építéséhez szükséges elemeket . A szerződés rubel értékű épületelem és kiegészítő tartozékok gyártását írta elő azes évre . 1971. júliusén Ludvík Svoboda , Csehszlovákia elnöke járt az Agárdi Állami Gazdaság felsőcikolai sertésüzemében . Váncsa Jenő , az állami gazdaság vezérigazgatójának beszámolója szerint az állami gazdaság felsőcikolai üzeme ekkoriban évi sertést tenyésztett . 1977. júliuse és júliusa között a szíriai Arab Újjászületés Szocialista Pártjának küldöttsége járt Magyarországon . Az Abdullah al Ahmar ( ) főtitkárhelyettes vezette küldöttség ellátogatott többek között az agárdi gazdaságba is . Üzemek Jánosmajori Húscsirke Előállító Broiler Üzem A Jánosmajori Húscsirke Előállító Broiler Üzemet forint beruházással építettékésközött , a beruházás8 év alatt térült meg . Az üzemdarab,m² alapterületű baromfinevelő házzal és a hozzá tartozó szociális és kiszolgáló épületekkel rendelkezett . Akataszteri holdon létesített telep-kal növelte Fejér megye baromfitermelését . A jánosmajori üzembenembert foglalkoztatott , ebbőlférfi ésnő volt.es adat szerint a telep egy-egy dolgozója személyenként évi forint termelési értéket állított elő . A telephelyen egy időben csirkét tudtak nevelni.hetes nevelési idővel számolva évirotáció hagyhatta el a jánosmajori telepet , ez évente húscsirkét eredményezett , ami tonna baromfihússal egyenlő . A pecsenyecsirke előállításához Lohmann-féle nagy hozamú húshibrideket tenyésztettek . A jánosmajori üzemban csirkét adott el ( tonna csirkehús lett értékesítve ) . Hivatkozások Gárdony Magyarországi cégek Fejér megye gazdasága Magyarország mezőgazdasága