Én-Gedi
Én-Gedi (héber: עֵין גֶּדִי, arab:عين جدي, angol: Ein Gedi) kibuc és oázis Izraelben, a Holt-tenger nyugati partján, Kumrán (Qumran) és Masszáda romjai között.

Az Én szó jelentése: forrás, a Gedi szó: gida, gödölye.

A kibucot az 1950-es években alapították a mai menedékház helyén. A sivatagi környezet éles ellentéte ez a zöldellő oázis. Létét elsősorban egy bővízű forrásnak köszönheti, amely a Holt-tenger fölött 670 méter magasan egy sziklából ered. Nagy vízesésként zuhog alá az örökzöld növényektől körülölelt sziklafalról.

A kibuc területén található egy nemzetközileg elismert botanikus kert. 
Én-Gedit 1971-ben természetvédelmi területté nyilvánították. A közelben gyógyforrásokat is találunk, ahol kénes fürdők vannak és iszappakolással is gyógyítanak. 
Az idegenforgalom kiszolgálására turistaszálló is rendelkezésre áll.

Történelem 
A terület már a Kr. e. 4. évezredben lakott volt.

A mai Én-Gedit az Ótestamentumban, Jósafát júdai király uralma alatt említett Hacecón-Támár-ral azonosítják. az izraelita honfoglalás idejéből Józsué könyve is felsorol a települések között egy Én-Gedi nevű helyet Júda területén.

Ide menekült a fiatal Dávid Saul üldözése elől.

A hely az ókorban balzsamáról és fűszereiről volt híres. Az ótestamentumi Énekek éneke alapján arra következtethetünk, hogy a ciprus és a többi örökzöld növény is gazdag bujaságban virult itt az ókorban.

Én-Gedi lakossága gondoskodott az utolsó, Róma ellenes felkelés (Bar Kohba) idején a harcosok élelmezéséről.

Jegyzetek

Források 
 Goren Tamás: Izrael, 1988
 Komjáthy Aladárné: A Szentföldön jártunk, 1985

Fordítás 
 

Izrael települései
Bibliai helyszínek
Oázisok
Én-Gedi ( héber : עֵין גֶּדִי , arab : عين جدي , angol : Ein Gedi ) kibuc és oázis Izraelben , a Holt-tenger nyugati partján , Kumrán ( Qumran ) és Masszáda romjai között . Az Én szó jelentése : forrás , a Gedi szó : gida , gödölye . A kibucot azes években alapították a mai menedékház helyén . A sivatagi környezet éles ellentéte ez a zöldellő oázis . Létét elsősorban egy bővízű forrásnak köszönheti , amely a Holt-tenger fölöttméter magasan egy sziklából ered . Nagy vízesésként zuhog alá az örökzöld növényektől körülölelt sziklafalról . A kibuc területén található egy nemzetközileg elismert botanikus kert . Én-Geditben természetvédelmi területté nyilvánították . A közelben gyógyforrásokat is találunk , ahol kénes fürdők vannak és iszappakolással is gyógyítanak . Az idegenforgalom kiszolgálására turistaszálló is rendelkezésre áll . Történelem A terület már a Kr. e. évezredben lakott volt . A mai Én-Gedit az Ótestamentumban , Jósafát júdai király uralma alatt említett Hacecón-Támár-ral azonosítják . az izraelita honfoglalás idejéből Józsué könyve is felsorol a települések között egy Én-Gedi nevű helyet Júda területén . Ide menekült a fiatal Dávid Saul üldözése elől . A hely az ókorban balzsamáról és fűszereiről volt híres . Az ótestamentumi Énekek éneke alapján arra következtethetünk , hogy a ciprus és a többi örökzöld növény is gazdag bujaságban virult itt az ókorban . Én-Gedi lakossága gondoskodott az utolsó , Róma ellenes felkelés ( Bar Kohba ) idején a harcosok élelmezéséről . Jegyzetek Források Goren Tamás : Izrael , Komjáthy Aladárné : A Szentföldön jártunk , Fordítás Izrael települései Bibliai helyszínek Oázisok