Humphrey Stafford, Buckingham hercege
Az angol Humphrey Stafford (Stafford, 1402. augusztus 15. – Northampton, 1460. július 10.) Buckingham 1. hercege volt, aki VI. Henrik angol király oldalán részt vett a rózsák háborújában.

Családja 
Apja Edmund Stafford, Stafford 5. grófja, anyja III. Eduárd angol király unokája, Gloucesteri Anna volt, aki egyedüli örököse volt apjának. Stafford egyéves korában apja elesett a Shrewsbury csatában, így megörökölte grófi címét. 1424-ben feleségül vette Anne Neville-t, aki tíz gyereket szült neki.

Pályafutása 
1420–1421-ben Franciaországban szolgált, majd V. Henrik angol király lovaggá ütötte. Alig 22 évesen már tagja volt VI. Henrik tanácsának. 1429-ben megkapta a térdszalagrendet, majd a franciaországi angol csapatok parancsnoka és Párizs kormányzója lett. Miután Bedford váltotta, Normandia parancsnoka lett. 1431-ben Perche őrgrófja lett, majd egy évvel később visszatért Angliába. 

1436-ban részt vett egy rövid hadjáratban Flandriában. Anyja halálát követően, 1438 októberétől Buckingham grófi címét viselte. 1439 júniusában tagja volt a franciákkal béketárgyalást folytató angol küldöttségnek. 1442-ben Calais kapitányának nevezték ki. 1444. szeptember 14-én megkapta a buckinghami herceg címét. 1445–1446-ban vezető szerepet vitt a béketárgyalásokon. 

1450-ben, a Jack Cade-lázadás összeomlása után részt vett a felkelők tárgyalásain Rochesterben. Ugyanebben az évben Dover és Queenborough várának, valamint Cinque kikötőinek felügyelője lett. Calais-i posztján Edmund Beaufort, Somerset hercege váltotta 1451-ben. Somerset és Plantagenet Richárd yorki herceg vitájában egyértelműen az előbbi oldalára állt. Ő mutatta meg az újszülött Eduárd herceget apjának, VI. Henriknek. 

Megbízható támogatója volt Anjou Margit angol királynénak a York elleni küzdelmében. Az első Saint Albans-i csata előtt
nem támogatta Somersetnek azon javaslatát, hogy nyílt terepen ütközzenek meg. Úgy gondolta, hogy York nem támad rá a királyra, ezért azt tanácsolta, menjenek tovább Saint Albansbe. VI. Henrik rá hallgatott. Az ütközetben megsebesült az arcán, és a királlyal együtt fogságba esett.

York második régenssége idején közreműködött az ügyek intézésében, és eltávolodott a királynétól, de végül ismét szövetséget kötöttek. Amikor az ellenségeskedés ismét feltámadt a York-párt és a Lancaster-párt között, a király seregének vezetőjeként ott volt a ludfordi hídnál, amelyet ellenállás nélkül adtak fel a lázadó csapatok.  Az 1460. július 10-ei northamptoni csatában a Lancaster-sereget vezette. Amikor Warwick előreküldte egy emberét, hogy a nevében a királlyal tárgyaljon, Buckingham hercege ezt nem engedte, mondván: "Warwick grófja nem jelenhet meg a király előtt, ha mégis megteszi, meghal". A csatában Buckingham elesett, Grey Friarsnál temették el.

Jegyzetek

Források 
  
  
  
  

A rózsák háborújának résztvevői
1402-ben született személyek
1460-ban elhunyt személyek
Buckingham hercegei
Csatában elesett személyek
Az angol Humphrey Stafford ( Stafford , augusztus – Northampton , július ) Buckingham hercege volt , aki VI. Henrik angol király oldalán részt vett a rózsák háborújában . Családja Apja Edmund Stafford , Stafford grófja , anyja III. Eduárd angol király unokája , Gloucesteri Anna volt , aki egyedüli örököse volt apjának . Stafford egyéves korában apja elesett a Shrewsbury csatában , így megörökölte grófi címét.ben feleségül vette Anne Neville-t , aki tíz gyereket szült neki . Pályafutása 1420–1421-ben Franciaországban szolgált , majd V . Henrik angol király lovaggá ütötte . Aligévesen már tagja volt VI. Henrik tanácsának.ben megkapta a térdszalagrendet , majd a franciaországi angol csapatok parancsnoka és Párizs kormányzója lett . Miután Bedford váltotta , Normandia parancsnoka lett.ben Perche őrgrófja lett , majd egy évvel később visszatért Angliába . 1436-ban részt vett egy rövid hadjáratban Flandriában . Anyja halálát követően, októberétől Buckingham grófi címét viselte.júniusában tagja volt a franciákkal béketárgyalást folytató angol küldöttségnek.ben Calais kapitányának nevezték ki. szeptemberén megkapta a buckinghami herceg címét.1446-ban vezető szerepet vitt a béketárgyalásokon . 1450-ben , a Jack Cade-lázadás összeomlása után részt vett a felkelők tárgyalásain Rochesterben . Ugyanebben az évben Dover és Queenborough várának , valamint Cinque kikötőinek felügyelője lett . Calais-i posztján Edmund Beaufort , Somerset hercege váltottaben . Somerset és Plantagenet Richárd yorki herceg vitájában egyértelműen az előbbi oldalára állt . Ő mutatta meg az újszülött Eduárd herceget apjának , VI. Henriknek . Megbízható támogatója volt Anjou Margit angol királynénak a York elleni küzdelmében . Az első Saint Albans-i csata előtt nem támogatta Somersetnek azon javaslatát , hogy nyílt terepen ütközzenek meg . Úgy gondolta , hogy York nem támad rá a királyra , ezért azt tanácsolta , menjenek tovább Saint Albansbe . VI. Henrik rá hallgatott . Az ütközetben megsebesült az arcán , és a királlyal együtt fogságba esett. York második régenssége idején közreműködött az ügyek intézésében , és eltávolodott a királynétól , de végül ismét szövetséget kötöttek . Amikor az ellenségeskedés ismét feltámadt a York-párt és a Lancaster-párt között , a király seregének vezetőjeként ott volt a ludfordi hídnál , amelyet ellenállás nélkül adtak fel a lázadó csapatok . Az júliusei northamptoni csatában a Lancaster-sereget vezette . Amikor Warwick előreküldte egy emberét , hogy a nevében a királlyal tárgyaljon , Buckingham hercege ezt nem engedte , mondván : " Warwick grófja nem jelenhet meg a király előtt , ha mégis megteszi , meghal " . A csatában Buckingham elesett , Grey Friarsnál temették el . Jegyzetek Források A rózsák háborújának résztvevői 1402-ben született személyek 1460-ban elhunyt személyek Buckingham hercegei Csatában elesett személyek