Hászdái ben Júda Kreszkasz
Hászdái ben Júda Kreszkasz (), (Barcelona, 1340 körül – Zaragoza, 1410/1411) középkori zsidó filozófus.

Élete és művei 
Rabbi Niszim tanítványa volt, és valószínűleg az arab Al-Gazáli alatt vált a zsidó skolasztika, racionális filozófia ellenségévé. Ór Adonáj ('Isten világossága') című műve négy részből áll. Első részében az Istenről való hitről elmélkedik a szerző, filozófiailag igazolja Isten egységét és testetlenségét. A második részben az Isteni eredetű Tórából von le következtetéseket Isten tudásával, gondviselésével, hatalmával; illetve a prófétasággal, az ember szabad akaratával és céljával kapcsolatban. A harmadik részben a vallás lényegével szorosan nem összefüggő tanokat mutatja be. Támadja Maimonidész 13 dogmáját, mert szerinte ezek (pl. a világ teremtettsége, a lélek halhatatlansága, a végső jutalom és büntetés) nem alapvető tanítások. Ezeket Hászdái szerint ugyan eretnekség tagadni, de nem feltétlenül szükségesek a Tóra elismeréséhez. A negyedik rész olyan filozófiai véleményeket tartalmaz, amelyek a vallás szempontjából közömbösek, egyben lerombolja Maimonidész arisztotelészi Istenbizonyítási módjait. Hászdái szerint nem is bizonyítható Isten léte, hanem egyszerűen elfogadandó a Biblia és a zsidó hagyomány (Talmud) alapján. Ez a megközelítése Júda Halévire emlékeztet. 

Eredeti gondolata, hogy az ember legfőbb boldogsága nem a diaonetikus tökély, hanem Isten szeretete. (Ebben ismét Maimonidésszel szemben foglal állást.) Véleménye szerint Isten parancsainak hűséges teljesítése emeli az embert az Istenszeretettől való áthatottság érzéséig. Ennek útja nem a skolasztikus spekuláció, hanem a Tóra törvényeinek gyakorlása. Ugyancsak önálló Hászdái-gondolat a szabad akaratról való vélemény. Eszerint nem a tettek külső formája, a kényszerű cselekvés, hanem az Istenszeretettől, a jó megtevésének vágyától eltelt lelkület érdemli meg a végső jutalmat. Azaz az Isteni igazságszolgálatatás bírálat tárgyává teszi a jellembeli tulajdonságokat és a lelki motívumokat is. Ez a vélekedés később nagy mértékben hatott Spinozára is.

Az alkotást a szellemes bibliai és talmudi magyarázatok vonzó művé tették, enyhítették a stílus tömörségét, szigorúságát. Hászdái nem kedveli a sivár racionalizmust, bizonyos érzelmi lendületet és miszticizmust visz bele vallásfilozófiájának logikai szerkezetébe. Nem volt barátja a szigorú tudománynak sem, ezért támadta Maimonidész Misna Tóráját.

Magyar nyelvű fordítások 

Júda Kreszkasz teljes életműve mindezideig nem rendelkezik magyar nyelvű fordítással. Kisebb szemelvények jelentek meg műveiből:
 Frisch Ármin: Szemelvények a Biblia utáni zsidó irodalomból, Pallas Irodalmi és Nyomdai Rt., Budapest, 1906 (reprint kiadás: Auktor Könyvkiadó, Budapest, 1993, , 413 p), 351–353. oldal

Források 
 , II. köt., 101–102. o.

Egyéb külső hivatkozás

Kapcsolódó szócikkek 
 Középkori zsidó irodalom

Középkori zsidó költők, írók
Az 1340-es években született személyek
Az 1410-es években elhunyt személyek
Hászdái ben Júda Kreszkasz ( ), ( Barcelona, körül – Zaragoza, 1411 ) középkori zsidó filozófus . Élete és művei Rabbi Niszim tanítványa volt , és valószínűleg az arab Al-Gazáli alatt vált a zsidó skolasztika , racionális filozófia ellenségévé . Ór Adonáj ( 'Isten világossága' ) című műve négy részből áll . Első részében az Istenről való hitről elmélkedik a szerző , filozófiailag igazolja Isten egységét és testetlenségét . A második részben az Isteni eredetű Tórából von le következtetéseket Isten tudásával , gondviselésével , hatalmával ; illetve a prófétasággal , az ember szabad akaratával és céljával kapcsolatban . A harmadik részben a vallás lényegével szorosan nem összefüggő tanokat mutatja be . Támadja Maimonidészdogmáját , mert szerinte ezek ( pl. a világ teremtettsége , a lélek halhatatlansága , a végső jutalom és büntetés ) nem alapvető tanítások . Ezeket Hászdái szerint ugyan eretnekség tagadni , de nem feltétlenül szükségesek a Tóra elismeréséhez . A negyedik rész olyan filozófiai véleményeket tartalmaz , amelyek a vallás szempontjából közömbösek , egyben lerombolja Maimonidész arisztotelészi Istenbizonyítási módjait . Hászdái szerint nem is bizonyítható Isten léte , hanem egyszerűen elfogadandó a Biblia és a zsidó hagyomány ( Talmud ) alapján . Ez a megközelítése Júda Halévire emlékeztet . Eredeti gondolata , hogy az ember legfőbb boldogsága nem a diaonetikus tökély , hanem Isten szeretete . ( Ebben ismét Maimonidésszel szemben foglal állást . ) Véleménye szerint Isten parancsainak hűséges teljesítése emeli az embert az Istenszeretettől való áthatottság érzéséig . Ennek útja nem a skolasztikus spekuláció , hanem a Tóra törvényeinek gyakorlása . Ugyancsak önálló Hászdái-gondolat a szabad akaratról való vélemény . Eszerint nem a tettek külső formája , a kényszerű cselekvés , hanem az Istenszeretettől , a jó megtevésének vágyától eltelt lelkület érdemli meg a végső jutalmat . Azaz az Isteni igazságszolgálatatás bírálat tárgyává teszi a jellembeli tulajdonságokat és a lelki motívumokat is . Ez a vélekedés később nagy mértékben hatott Spinozára is . Az alkotást a szellemes bibliai és talmudi magyarázatok vonzó művé tették , enyhítették a stílus tömörségét , szigorúságát . Hászdái nem kedveli a sivár racionalizmust , bizonyos érzelmi lendületet és miszticizmust visz bele vallásfilozófiájának logikai szerkezetébe . Nem volt barátja a szigorú tudománynak sem , ezért támadta Maimonidész Misna Tóráját . Magyar nyelvű fordítások Júda Kreszkasz teljes életműve mindezideig nem rendelkezik magyar nyelvű fordítással . Kisebb szemelvények jelentek meg műveiből : Frisch Ármin : Szemelvények a Biblia utáni zsidó irodalomból , Pallas Irodalmi és Nyomdai Rt. , Budapest,( reprint kiadás : Auktor Könyvkiadó , Budapest, ,p) ,353. oldal Források , II. köt.,102. o . Egyéb külső hivatkozás Kapcsolódó szócikkek Középkori zsidó irodalom Középkori zsidó költők , írók Azes években született személyek Azes években elhunyt személyek