Pekri Lőrinc
Pekrovinai gróf Pekri Lőrinc (névváltozat: Pekry Lőrinc; 1656? – Homonna, 1709. március 6.) kuruc tábornagy, Petrőczy Kata Szidónia férje.

Életrajza
Pekri Lőrinc, gróf erdélyi főrangú család tagja volt. 1667-ben Apafi fejedelem seregében kezdte pályáját. Thökölyvel való rokonsága és kapcsolatai miatt hűtlenségi pert indítottak ellene. 1686-ban az országgyűlés jószágvesztésre ítélte, és 3 havi fogságot szenvedett. 1689-ben Magyarországra jött, katolizált és I. Lipót hűségére állt.

Részt vett a törökök elleni háborúban; 1690-ben kapornaki főkapitány, királyi tanácsos és báró, 1692-ben gróf, 1693-ban generális lett. 1696-ban a császártól elkobzott erdélyi birtokait is visszakapta, 1694-ben Szörény vármegye, 1695-ben Alsó-Fehér vármegye főispánja lett, 1699-től Udvarhelyszék főkapitánya és e méltóságában a bécsi udvar szempontjainak kíméletlen érvényesítője is. 1703 decemberében kuruc fogságba esett és Rákóczi mellé állt. Nagy része volt Rákóczi erdélyi fejedelemmé választásában.

1704-ben generális strázsamester lett, 1705. június 8-án pedig altábornagy, 1707-ben tábornagy, szenátor lett, közben 1704-ben, később 1705 októberétől 1707 végéig az erdélyi hadak főparancsnoka is. Jean Rabutin támadását nem tudta kivédeni, sőt a kuruc vezetés egységét bomlasztó állandó intrikái, kapkodó hadműveletei még meg is könnyítették a császáriak dolgát. Erdély elvesztése után Rákóczi fölmentette Pekrit és vizsgálatot is indíttatott ellene. Vezető beosztást nem kapott többé.

Homonnán, 1709. március 6-án hunyt el.

Források
 Magyar életrajzi lexikon
 Mészáros Kálmán 2006: Kuruc tábornokok és brigadérosok nyughelyei.  Hadtörténelmi Közlemények 119/4, 973-994.

Jegyzetek

A Rákóczi-szabadságharc kuruc hadvezérei
Homonnaiak
1656-ban született személyek
1709-ben elhunyt személyek
Erdélyi főgenerálisok
Pekrovinai gróf Pekri Lőrinc ( névváltozat : Pekry Lőrinc ; – Homonna , március ) kuruc tábornagy , Petrőczy Kata Szidónia férje . Életrajza Pekri Lőrinc , gróf erdélyi főrangú család tagja volt.ben Apafi fejedelem seregében kezdte pályáját . Thökölyvel való rokonsága és kapcsolatai miatt hűtlenségi pert indítottak ellene.ban az országgyűlés jószágvesztésre ítélte , éshavi fogságot szenvedett.ben Magyarországra jött , katolizált és I. Lipót hűségére állt . Részt vett a törökök elleni háborúban;ben kapornaki főkapitány , királyi tanácsos és báró, ben gróf, ban generális lett.ban a császártól elkobzott erdélyi birtokait is visszakapta, ben Szörény vármegye, ben Alsó-Fehér vármegye főispánja lett,től Udvarhelyszék főkapitánya és e méltóságában a bécsi udvar szempontjainak kíméletlen érvényesítője is.december ében kuruc fogságba esett és Rákóczi mellé állt . Nagy része volt Rákóczi erdélyi fejedelemmé választásában . 1704-ben generális strázsamester lett , júniusán pedig altábornagy, ben tábornagy , szenátor lett , közbenben , későbboktóberétőlvégéig az erdélyi hadak főparancsnoka is . Jean Rabutin támadását nem tudta kivédeni , sőt a kuruc vezetés egységét bomlasztó állandó intrikái , kapkodó hadműveletei még meg is könnyítették a császáriak dolgát . Erdély elvesztése után Rákóczi fölmentette Pekrit és vizsgálatot is indíttatott ellene . Vezető beosztást nem kapott többé . Homonnán , márciusán hunyt el . Források Magyar életrajzi lexikon Mészáros Kálmán Kuruc tábornokok és brigadérosok nyughelyei . Hadtörténelmi Közlemények4 , Jegyzetek A Rákóczi-szabadságharc kuruc hadvezérei Homonnaiak 1656-ban született személyek 1709-ben elhunyt személyek Erdélyi főgenerálisok