Hetényi Rezső
Hetényi Rezső, korábban Hesz (Érsekvadkert, 1899. február 11. – Budapest, 1970. november 8.) politikus, Bars és Hont k.e.e. vármegye alispánja, kultúraszervező.

Élete
Érsekvadkerten született Hetényi (Hesz) Vilmos városi aljegyző és Márton Mária gyermekeként. Balassagyarmaton végezte az egyetemet, ahol 1922-ben avatták doktorrá. Mint közigazgatási gyakornok, Rétságon kezdte pályafutását. 1921-től szolgabíró, 1924-től tiszteletbeli főszolgabíró lett. 1933-ban a vármegye közgyűlése egyhangúlag megválasztotta a nógrádi járás főszolgabírájává.

Diósjenőn megszervezte Magyarország első falunapját. Ennek elsődleges célja a helyi viselet megőrzése és az eltűnő hagyományok felelevenítése volt, de a rendezvény a falu igazi ünnepe lett. Néprajzi kiállítást, kézműves bemutatót, könyvárusítást és gyermekversenyeket szerveztek. 1933-tól évente rendeztek hasonlót a járás minden községében. 

Az első bécsi döntés után Bars és Hont k.e.e. vármegyék alispánja lett és ott is jó eredményeket ért el.

Munkája elismeréseként a Népművelők Tudományos Társasága országos szervezetének tagjává választották. Ott indítványozta 1946 áprilisában, hogy a falunapok szervezését országos méretű mozgalommá fejlesszék. A javaslatot egyhangúlag elfogadták és a vallás- és közoktatásügyi miniszter szinte azonnal elrendelte az évenként tartandó falunapok rendezését. Ezeket azonban hosszú ideig elmosta az ideológiai fordulat.

Művei
1943 Bars és Hont k.e.e. vármegyék évkönyve.
1943 Közigazgatás és népművelés. Magyar Lélek V/7.
1943 Lesz-e húszmillió magyar? (társszerző)

Jegyzetek

Források
Népszabadság 1970. november 13.
retsag.net
ipoly-taj.hu

Bars vármegye alispánjai
1899-ben született személyek
1970-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Hont vármegye alispánjai
Hetényi Rezső , korábban Hesz ( Érsekvadkert , február – Budapest , november ) politikus , Bars és Hont k.e.e. vármegye alispánja , kultúraszervező . Élete Érsekvadkerten született Hetényi ( Hesz ) Vilmos városi aljegyző és Márton Mária gyermekeként . Balassagyarmaton végezte az egyetemet , aholben avatták doktorrá . Mint közigazgatási gyakornok , Rétságon kezdte pályafutását.től szolgabíró, től tiszteletbeli főszolgabíró lett.ban a vármegye közgyűlése egyhangúlag megválasztotta a nógrádi járás főszolgabírájává . Diósjenőn megszervezte Magyarország első falunapját . Ennek elsődleges célja a helyi viselet megőrzése és az eltűnő hagyományok felelevenítése volt , de a rendezvény a falu igazi ünnepe lett . Néprajzi kiállítást , kézműves bemutatót , könyvárusítást és gyermekversenyeket szerveztek.tól évente rendeztek hasonlót a járás minden községében . Az első bécsi döntés után Bars és Hont k.e.e. vármegyék alispánja lett és ott is jó eredményeket ért el . Munkája elismeréseként a Népművelők Tudományos Társasága országos szervezetének tagjává választották . Ott indítványoztaáprilisában , hogy a falunapok szervezését országos méretű mozgalommá fejlesszék . A javaslatot egyhangúlag elfogadták és a vallás- és közoktatásügyi miniszter szinte azonnal elrendelte az évenként tartandó falunapok rendezését . Ezeket azonban hosszú ideig elmosta az ideológiai fordulat . Művei 1943 Bars és Hont k.e.e. vármegyék évkönyve . 1943 Közigazgatás és népművelés . Magyar Lélek V/7. 1943 Lesz-e húszmillió magyar ? ( társszerző ) Jegyzetek Források Népszabadság november retsag.net ipoly-taj.hu Bars vármegye alispánjai 1899-ben született személyek 1970-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Hont vármegye alispánjai