Bihari Mór (ügyvéd)
Bihari Mór, születési nevén Neumann Mór (Érkeserű, 1860. április 25. – Budapest, Terézváros, 1926. január 24.) ügyvéd, író, könyvkiadó.

Élete
Neumann Sámuel kereskedő és Reismann Sára fiaként született. Középiskoláit Nagyváradon és Debrecenben végezte. Külföldi tanulmányútja után 1886-ban szerezte meg jogi végzettségét a Budapesti Tudományegyetemen. 1886-tól gyakorló ügyvéd volt Budapesten. Első művével (Cicero élet- és jellemrajza) elnyerte a debreceni városi kaszinó által a Kazinczy Ferenc születésének napjára kitűzött pályadíjat. Műve megjelent a Debreceni Kollégium Heti Közlönyében (1879). 1879-ben Budapestre költözött. Tarnóczy álnév alatt több költeménye jelent meg szépirodalmi lapokban és büntetőjogi közleményei jogi szaklapokban. 1898 és 1919 között a Comenius szabadkőműves páholy főmestere volt. 1920 után a pozsonyi Lessing páholy tagja lett. A Pesti Izraelita Hitközség elöljáró-helyettese volt.

A 20. század elején arra vállalkozott, hogy a korabeli folyóiratokból a fellelhető naplórészleteket, verseket és elbeszéléseket összegyűjtse Szendrey Júliától. A fellelt műveket – köztük huszonhat verset – jegyzetekkel ellátva 1909-ben jelentette meg két kötetben. Mivel Szendrey Júlia verseit azóta sem adták ki önálló könyv formájában, a verseket tartalmazó kötet máig a legteljesebb válogatásnak tekinthető.

Halálát agyvérzés okozta. Sírja a Kozma utcai izraelita temetőben található (16. parcella, 2. sor, 39. sír).

Családja 
Felesége Egerer Gizella (1862–?) volt, Egerer Sámuel orvos és Hirsch Johanna lánya, akit 1887. augusztus 28-án Budapesten vett nőül.

Fiai Bihari Imre (1888–1944) okleveles műépítész és Bihari Pál (1892–1940) kereskedő.

Művei
 A czukoradó története Magyarországon. Jutalmazott pályamunka. Budapest, 1883 (különnyomat a Nemzetgazdasági Szemléből)
 Egy páholy történetéből (1900) 
 Főmesteri székfoglaló (1901) 
 Előadói tervezet a felállítandó központi járásbíróság tb. (Budapest, 1906) 
 Szabadkőművesség és háború (1916) 
 Szabadkőművesség és tart. katonatisztek (1918)

Jegyzetek

Források

További információk

 Fővárosi almanach, lexikon és útmutató. A székesfővárosi tisztviselői kar közreműködésével szerk. és kiadja Guthi Imre. 1916-1918. Ötödik kiadás. Bp., Légrády Testvérek, [1916]
 Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904

Magyar jogászok
1860-ban született személyek
1926-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyarországi szabadkőművesek
Zsidó származású magyarok
Bihari Mór , születési nevén Neumann Mór ( Érkeserű , április – Budapest , Terézváros , január ) ügyvéd , író , könyvkiadó . Élete Neumann Sámuel kereskedő és Reismann Sára fiaként született . Középiskoláit Nagyváradon és Debrecenben végezte . Külföldi tanulmányútja utánban szerezte meg jogi végzettségét a Budapesti Tudományegyetemen.tól gyakorló ügyvéd volt Budapesten . Első művével ( Cicero élet- és jellemrajza ) elnyerte a debreceni városi kaszinó által a Kazinczy Ferenc születésének napjára kitűzött pályadíjat . Műve megjelent a Debreceni Kollégium Heti Közlönyébenben Budapestre költözött . Tarnóczy álnév alatt több költeménye jelent meg szépirodalmi lapokban és büntetőjogi közleményei jogi szaklapokban.ésközött a Comenius szabadkőműves páholy főmestere volt.ut án a pozsonyi Lessing páholy tagja lett . A Pesti Izraelita Hitközség elöljáró-helyettese volt . A század elején arra vállalkozott , hogy a korabeli folyóiratokból a fellelhető naplórészleteket , verseket és elbeszéléseket összegyűjtse Szendrey Júliától . A fellelt műveket – köztük huszonhat verset – jegyzetekkel ellátvaben jelentette meg két kötetben . Mivel Szendrey Júlia verseit azóta sem adták ki önálló könyv formájában , a verseket tartalmazó kötet máig a legteljesebb válogatásnak tekinthető . Halálát agyvérzés okozta . Sírja a Kozma utcai izraelita temetőben található parcella , sor , sír ) . Családja Felesége Egerer Gizella ? ) volt , Egerer Sámuel orvos és Hirsch Johanna lánya , akit augusztusán Budapesten vett nőül . Fiai Bihari Imre1944 ) okleveles műépítész és Bihari Pál1940 ) kereskedő . Művei A czukoradó története Magyarországon . Jutalmazott pályamunka . Budapest ,( különnyomat a Nemzetgazdasági Szemléből ) Egy páholy történetéből Főmesteri székfoglaló Előadói tervezet a felállítandó központi járásbíróság tb . ( Budapest , Szabadkőművesség és háború Szabadkőművesség és tart. katonatisztek Jegyzetek Források További információk Fővárosi almanach , lexikon és útmutató . A székesfővárosi tisztviselői kar közreműködésével szerk. és kiadja Guthi Imre . Ötödik kiadás . Bp. , Légrády Testvérek , [ 1916 ] Das geistige Ungarn . Biographisches Lexikon . Hrsg . Oscar von Krücken , Imre Parlagi . Wien-Leipzig , W. Braumüller , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Bp. , Budai-Bernwaliner József ny . A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Magyar jogászok 1860-ban született személyek 1926-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Magyarországi szabadkőművesek Zsidó származású magyarok