Rejteki 1. sz. kőfülke
A Rejteki 1. sz. kőfülke Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van. Őslénytani és régészeti leletek kerültek elő belőle. A Bükki Nemzeti Parkban található. Turista útikalauzokban is ismertetve van.

Leírás 

A Rejtek-völgy középső részén található, a turistaút melletti sziklafalban. A völgytalp felett 8–10 méter magasságban nyílik. A kőfülke bejáratának szélesség 9 méter. Középső triász mészkőben alakult ki.

A jégkor végi rétegsor alsó részén még rénszarvas, medve, amely barlangi medve vagy barna medve volt és bölény csontok kerültek elő, majd megjelentek a kétéltűek és hüllők, sőt a mókus, a vakond és a nedvességkedvelő törpeegér maradványai is. A legfelső bolygatott rétegben zománcos és zománc nélküli edénytöredékek voltak. Az alsó rétegekben apró pattintott kőeszközöket találtak. A legrégebbi régészeti leleteket Vértes László a mezolitikum idejére tehető „barlangi gravetti” kultúrkörbe sorolta, amelynek ma Pilisszántói-kultúra a neve.

A barlang körüli sziklaerdő jellegzetes fűféléje az erdei csenkesz, valamint megtalálható például a fürtös salamonpecsét, a csodás ibolya, az egynyári szélfű, a szagos müge, a kereklevelű kapotnyak és a medvetalp is. A sziklák erdőtársulása a hársas-kőrises, amelynek a lombkoronaszintjében megtalálható a gyertyán és néha a bükk is.

Előfordul a barlang az irodalmában Emmy Felsnische (Bertalan 1976), Emmy Rock Shelter (Jánossy, Kordos 1976), Rejtek I. kőfülke (Fűköh 1979), Rejtek 1. sz. kőfülke (Kordos 1984), Rejteki 1. kőfülke (Jánossy 1963), Rejteki I. kőfülke (Vértes 1965), Rejteki I.-kőfülke (Hevesi 1977), Rejteki-kőfülke (Jánossy 1975), Rejteki kőfülke (Vértes 1965), Rejtek-sziklaeresz (Jánossy 1977) és Szarvaskő Rock Shelter (Jánossy, Kordos 1976) neveken is. 1984-ben volt először Rejteki 1. sz. kőfülke néven említve a barlang az irodalmában.

Kutatástörténet 

Jánossy Dénes és felesége 1957. április 22-én fedezték fel a barlangot, majd Jánossy Dénes 1957-ben próbaásatást végzett az üregben. Jánossy Dénes 1958-ban és 1959-ben, újra őslénytani leletek után kutatott a kőfülkében. A barlang alaprajz térképe és hosszmetszet térképe a Karszt- és Barlangkutatás című kiadvány 1961. évi évfolyamában jelent meg.

Vértes László 1965-ben kiadott könyve szerint a Rejteki I. kőfülke a Bükk hegységben helyezkedik el. Répáshuta közelében, a Csúnya-völgy É-i részén van a kicsi barlang bejárata. A kőfülkében Jánossy Dénes törpe eszközös mezolit leletet talált. Ásatásakor csekély régészeti anyag és jól értékelhető fauna került elő. Nagyon valószínű, hogy a mezolit ember megfordult benne, amelyre a korai posztglaciális szintben, kevert faunájú rétegben lévő egyetlen trapéz alakú, keresztélű nyílhegy és néhány atipikus szilánk utalnak. A barlangi gravettihez tartozhat az alsóbb, tarándos rétegből előkerült néhány apró atipikus töredék. Kevés lelőhellyel rendelkező őskőkorunk kérdéseinél gyakran olyan leletek is bizonyító erővel bírtak, amelyek csak egyetlen eszközből álltak, mint pl. a Rejteki kőfülke trapéz alakú nyílhegye.

Az 1975. évi MKBT Beszámolóban kiadott, Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve, hogy 1975-ben készült el Jánossy Dénes és Kordos László közös tanulmányának kézirata, amelynek címe Pleistocene-Holocene Fauna from two Caves in Hungary. Ebben a tanulmányban a Rejteki-kőfülke őslénytani anyagának teljes feldolgozása megtalálható. A kikerült csigafaunát Krolopp Endre határozta meg. Vizsgálatának eredménye 1976-ban, Jánossy Dénes és Kordos László közös tanulmányában lett publikálva.

Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben, Répáshután elhelyezkedő Rejteki 1. kőfülke másik neve Emmy Felsnische. Répáshutától K-re, a rejteki munkásszállótól D-re kb. 500 m-re található völgy K-i lejtőjén, a távvezeték irtásánál, kb. 500 m tszf. magasságban van a sziklaeresz jellegű bejárata. Az omladozó kőfülke 2,5 m hosszú és 9 m széles. Felső pleisztocén és holocén rétegsor ősmaradványokkal. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 irodalmi mű alapján lett írva.

Az 1977. évi Karszt és Barlangban lévő, Jánossy Dénes által írt áttekintésben szó van arról, hogy a répáshutai Rejteki-kőfülke a jankovich-barlangi pleisztocén–holocén átmeneti sorozat más fáciessel jelentkező megfelelője. A publikációban van egy Magyarország térkép, amelyen azoknak a Magyarországon lévő barlangoknak a földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg, amelyek őslénytani leleteik miatt ismertek. A térképen látható az Északi-középhegység lelőhelyei közé sorolt Rejtek-sziklaeresz földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1977. évi különszámába bekerült az áttekintés angol nyelvű változata. Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép, amelyen Rejtek Rock Shelter a barlang neve.

Az 1984-ben napvilágot látott, Magyarország barlangjai című könyvben van egy Magyarország térkép, amelyen azoknak a Magyarországon lévő barlangoknak a földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg, amelyek őslénytani leleteik miatt legismertebbek. A térképen látható a Rejtek 1. sz. kőfülke földrajzi elhelyezkedése. Az országos barlanglistában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Rejtek 1. sz. kőfülke néven Emmy Felsnische névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1986. évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Rejteki 1. sz. kőfülke néven. Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közül 1 foglalkozik a barlanggal. Az 1986. évi Karszt és Barlang 1. félévi számának elülső borítóján van egy Poór István által készített, színes fénykép, amelynek címe A Rejteki-kőfülke a Bükkben.

1987-ben jelent meg Fűköh Leventének a csigafauna malakosztratigráfiai kiértékeléséről szóló tanulmánya. A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Bükk hegységben elhelyezkedő és 5381/107 kataszteri számú Rejteki 1. sz. kőfülke, 2006. február 28-tól, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. KvVM utasítása szerint, megkülönböztetett védelmet igénylő barlang. A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő és 5381-107 kataszteri számú Rejteki 1. sz. kőfülke, 2012. február 25-től, a vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása szerint, megkülönböztetetten védett barlang. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei, bükkszentkereszti, 5381-107 barlangkataszteri számú és 21299 lelőhely-azonosítójú Rejteki 1. sz. kőfülke régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül.

Irodalom 

 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 55., 84–85. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Hivatalos Értesítő. A Magyar Közlöny melléklete. 2012. február 24. (10. sz.) 1436. old.
 Fűköh Levente: Holocén barlangi üledékek puhatestűinek vizsgálata. Karszt és Barlang, 1979. 1–2. félév. 6., 7–8., 8–9., 9. old.
 Fűköh Levente: A Rejtek I., kőfülke és a Petényi-barlang (Bükk-hegység) Mollusca-faunájának malakosztratigráfiai vizsgálata. Folia Historico Naturalia Musei Matraensis, 1987. (12.) 9–13. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 52–53., 77. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Jánossy Dénes: Vorläufige Ergebnisse der Ausgrabungen in der Felsnische Rejtek 1. (Bükkgebirge, Gem. Répáshuta). Karszt- és Barlangkutatás, 1961. (3. évf.) 49–58. old.
 Jánossy Dénes: A Bükk-hegység eddig ismeretlen kőfülkéjében végzett őslénytani ásatás előzetes eredménye (Répáshuta, Rejtek). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1963. 4–5. füz. 71–75. old.
 Jánossy Dénes: Jelentés az Őslénytani Szakbizottság 1975. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 76. old.
 Jánossy Dénes – Kordos László: Pleistocene-holocene Mollusc and Vertebrate fauna of two caves in Hungary. Annales Historico-naturales Musei Nationalis Hungarici, 1976. (68. köt.) 5–29. old.
 Jánossy Dénes: A hazai barlangok gerinces őslénytani kutatása. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 40., 41–42. old.
 Jánossy Dénes: Results of palaeontological excavations in caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 50., 51. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 55., 276., 288. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 739. old.
 Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65482. old.
 Poór István: A Rejteki-kőfülke a Bükkben. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. Címkép.
 Regős József: Régészeti szempontból jelentős barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. BNP, Eger, 2002. 321. old.
 Ringer Árpád – Regős József: Ember, barlangok, környezet. Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben. In: Baráz Csaba szerk.: A Suba-lyuk barlang. Neandervölgyi ősember a Bükkben. Eger, 2008. 77–79. old. 
 Székely Kinga: A Karszt és Barlangban 1961-től 1985-ig megjelent cikkek bibliográfiája. Karszt és Barlang, 1986. 1. félév. 82. old.
 Vértes László: Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon. A Magyar Régészet Kézikönyve, I. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1965. 216., 223. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
Magyarországi régészeti lelőhelyek
A Rejteki sz. kőfülke Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van . Őslénytani és régészeti leletek kerültek elő belőle . A Bükki Nemzeti Parkban található . Turista útikalauzokban is ismertetve van . Leírás A Rejtek-völgy középső részén található , a turistaút melletti sziklafalban . A völgytalp felett10 méter magasságban nyílik . A kőfülke bejáratának szélességméter . Középső triász mészkőben alakult ki . A jégkor végi rétegsor alsó részén még rénszarvas , medve , amely barlangi medve vagy barna medve volt és bölény csontok kerültek elő , majd megjelentek a kétéltűek és hüllők , sőt a mókus , a vakond és a nedvességkedvelő törpeegér maradványai is . A legfelső bolygatott rétegben zománcos és zománc nélküli edénytöredékek voltak . Az alsó rétegekben apró pattintott kőeszközöket találtak . A legrégebbi régészeti leleteket Vértes László a mezolitikum idejére tehető „ barlangi gravetti” kultúrkörbe sorolta , amelynek ma Pilisszántói-kultúra a neve . A barlang körüli sziklaerdő jellegzetes fűféléje az erdei csenkesz , valamint megtalálható például a fürtös salamonpecsét , a csodás ibolya , az egynyári szélfű , a szagos müge , a kereklevelű kapotnyak és a medvetalp is . A sziklák erdőtársulása a hársas-kőrises , amelynek a lombkoronaszintjében megtalálható a gyertyán és néha a bükk is . Előfordul a barlang az irodalmában Emmy Felsnische ( Bertalan Emmy Rock Shelter ( Jánossy , Kordos Rejtek I. kőfülke ( Fűköh Rejtek sz. kőfülke ( Kordos Rejteki kőfülke ( Jánossy Rejteki I. kőfülke ( Vértes Rejteki I.-kőfülke ( Hevesi Rejteki-kőfülke ( Jánossy Rejteki kőfülke ( Vértes Rejtek-sziklaeresz ( Jánossyés Szarvaskő Rock Shelter ( Jánossy , Kordosneveken is.ben volt először Rejteki sz. kőfülke néven említve a barlang az irodalmában . Kutatástörténet Jánossy Dénes és felesége áprilisén fedezték fel a barlangot , majd Jánossy Dénesben próbaásatást végzett az üregben . Jánossy Dénesban ésben , újra őslénytani leletek után kutatott a kőfülkében . A barlang alaprajz térképe és hosszmetszet térképe a Karszt- és Barlangkutatás című kiadvány évi évfolyamában jelent meg . Vértes Lászlóben kiadott könyve szerint a Rejteki I. kőfülke a Bükk hegységben helyezkedik el . Répáshuta közelében , a Csúnya-völgy É-i részén van a kicsi barlang bejárata . A kőfülkében Jánossy Dénes törpe eszközös mezolit leletet talált . Ásatásakor csekély régészeti anyag és jól értékelhető fauna került elő . Nagyon valószínű , hogy a mezolit ember megfordult benne , amelyre a korai posztglaciális szintben , kevert faunájú rétegben lévő egyetlen trapéz alakú , keresztélű nyílhegy és néhány atipikus szilánk utalnak . A barlangi gravettihez tartozhat az alsóbb , tarándos rétegből előkerült néhány apró atipikus töredék . Kevés lelőhellyel rendelkező őskőkorunk kérdéseinél gyakran olyan leletek is bizonyító erővel bírtak , amelyek csak egyetlen eszközből álltak , mint pl. a Rejteki kőfülke trapéz alakú nyílhegye . Az évi MKBT Beszámolóban kiadott , Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve , hogyben készült el Jánossy Dénes és Kordos László közös tanulmányának kézirata , amelynek címe Pleistocene-Holocene Fauna from two Caves in Hungary . Ebben a tanulmányban a Rejteki-kőfülke őslénytani anyagának teljes feldolgozása megtalálható . A kikerült csigafaunát Krolopp Endre határozta meg . Vizsgálatának eredményeban , Jánossy Dénes és Kordos László közös tanulmányában lett publikálva . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben , Répáshután elhelyezkedő Rejteki kőfülke másik neve Emmy Felsnische . Répáshutától K-re , a rejteki munkásszállótól D-re kb.m-re található völgy K-i lejtőjén , a távvezeték irtásánál , kb.m tszf. magasságban van a sziklaeresz jellegű bejárata . Az omladozó kőfülke5 m hosszú ésm széles . Felső pleisztocén és holocén rétegsor ősmaradványokkal . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Jánossy Dénes által írt áttekintésben szó van arról , hogy a répáshutai Rejteki-kőfülke a jankovich-barlangi pleisztocén–holocén átmeneti sorozat más fáciessel jelentkező megfelelője . A publikációban van egy Magyarország térkép , amelyen azoknak a Magyarországon lévő barlangoknak a földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg , amelyek őslénytani leleteik miatt ismertek . A térképen látható az Északi-középhegység lelőhelyei közé sorolt Rejtek-sziklaeresz földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámába bekerült az áttekintés angol nyelvű változata . Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép , amelyen Rejtek Rock Shelter a barlang neve . Azben napvilágot látott , Magyarország barlangjai című könyvben van egy Magyarország térkép , amelyen azoknak a Magyarországon lévő barlangoknak a földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg , amelyek őslénytani leleteik miatt legismertebbek . A térképen látható a Rejtek sz. kőfülke földrajzi elhelyezkedése . Az országos barlanglistában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Rejtek sz. kőfülke néven Emmy Felsnische névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban megjelent bibliográfia regionális bibliográfia részében szerepel a barlang Rejteki sz. kőfülke néven . Az összeállítás szerint a Karszt és Barlangban publikált írások közülfoglalkozik a barlanggal . Az évi Karszt és Barlang félévi számának elülső borítóján van egy Poór István által készített , színes fénykép , amelynek címe A Rejteki-kőfülke a Bükkben . 1987-ben jelent meg Fűköh Leventének a csigafauna malakosztratigráfiai kiértékeléséről szóló tanulmánya . A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Bükk hegységben elhelyezkedő és107 kataszteri számú Rejteki sz. kőfülke , februártól , a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . KvVM utasítása szerint , megkülönböztetett védelmet igénylő barlang . A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő éskataszteri számú Rejteki sz. kőfülke , februártől , a vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása szerint , megkülönböztetetten védett barlang. augusztustől a belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete szerint a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei , bükkszentkereszti , barlangkataszteri számú éslelőhely-azonosítójú Rejteki sz. kőfülke régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül . Irodalom Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport,,85. old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2012 . ( II. ) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Hivatalos Értesítő . A Magyar Közlöny melléklete . február sz . ) old . Fűköh Levente : Holocén barlangi üledékek puhatestűinek vizsgálata . Karszt és Barlang,2. félév. ,8.,9. , old . Fűköh Levente : A Rejtek I. , kőfülke és a Petényi-barlang ( Bükk-hegység ) Mollusca-faunájának malakosztratigráfiai vizsgálata . Folia Historico Naturalia Musei Matraensis,) 13. old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport,53. , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Jánossy Dénes : Vorläufige Ergebnisse der Ausgrabungen in der Felsnische Rejtek ( Bükkgebirge , Gem . Répáshuta ) . Karszt- és Barlangkutatás , évf.)58. old . Jánossy Dénes : A Bükk-hegység eddig ismeretlen kőfülkéjében végzett őslénytani ásatás előzetes eredménye ( Répáshuta , Rejtek ) . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,5. füz.75. old . Jánossy Dénes : Jelentés az Őslénytani Szakbizottság évi munkájáról . MKBT Beszámoló, második félév. old . Jánossy Dénes – Kordos László : Pleistocene-holocene Mollusc and Vertebrate fauna of two caves in Hungary . Annales Historico-naturales Musei Nationalis Hungarici , köt.) 29. old . Jánossy Dénes : A hazai barlangok gerinces őslénytani kutatása . Karszt és Barlang,2. félév. ,42. old . Jánossy Dénes : Results of palaeontological excavations in caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2006 . ( K. V . Ért . ) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról . Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő , március évf. sz . ) old . Pintér Sándor : A belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről . Magyar Közlöny , sz. augusztus ) old . Poór István : A Rejteki-kőfülke a Bükkben . Karszt és Barlang , félév . Címkép . Regős József : Régészeti szempontból jelentős barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . BNP , Eger , old . Ringer Árpád – Regős József : Ember , barlangok , környezet . Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben . In: Baráz Csaba szerk . : A Suba-lyuk barlang . Neandervölgyi ősember a Bükkben . Eger,79. old . Székely Kinga : A Karszt és Barlangbantőlig megjelent cikkek bibliográfiája . Karszt és Barlang , félév. old . Vértes László : Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon . A Magyar Régészet Kézikönyve , I. Akadémiai Kiadó, Budapest , , old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken Magyarországi régészeti lelőhelyek