Medvekultusz
A medvetisztelet, vagy medvekultusz leginkább észak-eurázsiai és észak-amerikai eredetű etnikai csoportok kultúrájában fellelhető vallási gyakorlat; például a számi, gilják, ainu,[1] pogány kori baszk és finn hagyományokban. A kelta-gall, briton mitológiában is számos istenség szimbóluma a medve, továbbá a dákok, trákok, géták tradícióiban is jelen volt a medvetisztelet, évente medve-táncfesztivált tartottak. Az északi kultúrákban számos totem tárgyon szerepelnek medvék. A medvekultusz talán még a paleolitikumban, a neandervölgyi társadalmaknál [3] bontakozott ki. A Barlangi Medve népe című történelmi regény háttere ezt veszi alapul.

Őskori kultusz 
Régészeti leletek arra adnak feltételezést, hogy a medvekultusz ősi formái már a paleolitikumban léteztek.[3] Számos barlangban találtak őskorból származó medvecsontokat, amelyek paleolitikum korabeli medvekultusz bizonyítékai lehetnek. Nem csupán a csontok jelenléte, hanem azok különös módon való elrendezése miatt következtetnek erre régészek. [4]a Emil Bächler szerint, aki támogatja az őskori medvekultusz elméletét, medve leleteket talált Svájcban és a szlovéniai Mornova barlangban. Bächler mellett André Leroi-Gourhan is talált szabályos körben elhelyezett medvecsontokat a Loire völgyében.[4] Az effajta felfedezések arra adnak feltételezést, hogy ezeket a maradványokat szándékosan helyezték el úgy, ahogyan, és valószínűsíthető, hogy neandervölgyi szertartással állnak kapcsolatban.[4]

Míg némely leletek ősi medvekultusz jelenlétére adnak okot, egyes vizsgálatok és dedukciók eredményei ellentmondásosnak bizonyultak. Ina Wunn szerint, az alapján, amit a régészet az ősemberekről és a medvekultuszokról fenntart, ha a neandervölgyiek valóban totemizálták volna a medvéket, akkor a többi építmény és a táboraik körül is jelen kellene lenniük bizonyítékoknak.[5] Ennek ellenére a legtöbb őskori medve leletet csak barlangokban találták.[5] Az ehhez hasonló érvelések hátráltatták az elmélet kidolgozását. Számos régész, köztük Ina Wunn is úgy érvel, hogy mivel a legtöbb medvefaj a téli hibernációs hónapokban a barlangban tartózkodik, és kölykeit is ott helyezi el, lehetséges, hogy azért találták a medvecsontokat barlangokban, mert azok a medvék természetes előhelyei.[6] A medvék valószínűleg azokban a barlangokban éltek és haltak meg betegség vagy éhség miatt, ahol a csontjaikat megtalálták.[7] Wunn szerint attól, hogy mintát lehet kiolvasni a maradványok elhelyezkedéséből, azt csak természeti erők befolyásolták, mint a szél, a víz, az ülepesedés.[8] Tehát Wunn úgy érvel, hogy a barlangi medvecsont leletek nem emberi tevékenységeknek nyomai, és nincs bizonyíték arra, hogy medvekultusz létezett volna az őskorban.[9] Azonban más régészek, mint például Emil Bächler, továbbra is az ősi medvekultusz mellett érvelnek.[10]

Gilják (Nivkh) medvefesztivál 

A giljákok minden évben tartanak medvefesztivált január és február között, amit a sámán vezényel le. Medvéket fognak el, akiket a törzsbéli asszonyok néhány éven keresztül karámban nevelgetnek, és gyermekükként kezelnek. Hitvallásuk szerint a medvék a felmenőik és az istenek szent földi megtestesülései. A fesztivál alatt a medvét felöltöztetik egy különleges ünnepi ruhába és bált szerveznek neki, hogy visszatérhessen az istenek birodalmába, és onnan gondoskodjon a törzsről. [11] A bál után egy körülményes, vallásos szertartás keretei közt megölik és megeszik a medvét. A lakoma során elhalálozott rokonaik előtt is tisztelegnek a hozzátartozók. A medve lelke így visszatér az istenek hegyére és gazdagon termő erdőkkel jutalmazza meg a giljákokat. [12] A medvefesztivál a Szovjetunió idején be lett tiltva, de azóta újra elkezdték megrendezni őket, habár már inkább mint kulturális hagyományőrzés, mint sem vallási rituálé gyakorlásának céljából. [14]

Ainu medve-istentisztelet 

Az ainuk a japán szigetvilág északi területein őshonos népcsoport. Nyelvükön a medve "kamui", ami egyúttal "istent" is jelent. Bár még sok más állatot tartanak istennek az ainu kultúrában, a medve a főisten. [15] Az ainuk szerint, amikor az istenek ellátogatnak az emberek világába, állati testet öltenek. A "kamui" kifejezés azonban a legtöbb esetben a medvére utal. [15] Az ainuk azért ették meg szívesen a medvét, mert úgy hitték, hogy az istenek álruhája (a hús és a bunda) ajándék, melyet annak a közösségnek szán, amelyiket meglátogatja.[16]

Az ainuk szerint az istenek állatok formájában jelennek meg. Emberek formájában is képesek megjelenni, de csak valódi lakhelyükön, az istenek országában, az emberek világán kívül.[15] Hogy hazajutassanak egy istent az országába, az ainuk feláldozták és megették az állatot, felszabadítva ezzel a lelkét. Ennek a rituálénak Omante a neve, és általában szarvassal vagy medvével gyakorolták.[16]

Az Omante egy felnőtt medve feláldozásának ünnepe volt. Az Iomante egy másik hagyományuk volt, amelynek keretei közt elfogtak egy medvebocsot. Az Iomante nyelvükön azt jelenti, hogy "elküldés".[18] Miután elfogták a medvebocsot, egy fafaragott építmenyben őrizték. Úgy tekintettek rá, mint egy gyermekre, akit az istenek küldtek, így emberi étellel etették, és bizonyos tekintetben jobban bántak velük, mint az ainu gyermekekkel.[19] Ha a medvebocs túl fiatal volt, és hiányoztak némely rágófogai, egy szoptató anya saját tejével táplálta őt.[19] Amikor a medve már 2-3 éves, oltárhoz vezetik és feláldozzák. Ezt általában tél közepe fele teszik meg, amikor a medve húsa a legjobb állapotában van az elraktározott zsírok miatt.[19] A falusiak a külön erre a szertartásra készített nyilakkal lelövik az állatot, felkínálásokat tesznek, táncolnak, bort öntenek a medve tetemére.[19] Ezután imát kántálnak a medveisten lelkének üdvösségéért. A fesztivál három napon és három éjen át tart, hogy a medveisten a megfelelő módon térhessen vissza az istenek otthonába.[19]

Más kultúrákban 
Görög kultúra: Geoffrey Ashe Hajnalt követő hajnal című könyve Artemisz görög istennő és a medve kapcsolatát kutatja. Kallisztó mítosza arról szól, hogy Zeusz a Nagy Medve csillagkép formájában felemelte őt az égbe. A brauróni Artemisz-templomban öt évente rendeztek egy szertartást, ahol egy ötéves és egy tízéves lány eltáncolta a medvetáncot sárga medvebőr ruhákban. Ashe szerint indo-európai törzsek hozták be a medveistennő képét az északi kultúrákba. Ez a görög mitológiában Artemisz volt. Régészek szerint a medve volt az első istennek vélt entitás Európában, mert olyan medvecsontokat találtak őskori barlangokban Európa-szerte, amiket specifikus módokon helyeztek el egymás körül, vagy emelvényekre helyezték.

A dákok, trákok, géták a medvét halott őseik hírnökének, vagy reinkarnációjának tekintették.

A kelta-gall és briton kultúrában a vadászat istennői általában medve képében jelennek meg, például Artio, Andarta és Matunos entitásai.

Az oroszországi giljákok, az észak-amerikai haida törzs és még sok más közép-ázsiai kultúra tiszteli a Medveanyát, mint nemzetük ősanyját.

A héber Biblia tartalmaz olyan metaforikus ábrázolásokat, amikben Isten anyamedveként jelenik meg, aki hevesen védelmezi kölykeit.

Jegyzetek 

Néprajz
A medvetisztelet , vagy medvekultusz leginkább észak-eurázsiai és észak-amerikai eredetű etnikai csoportok kultúrájában fellelhető vallási gyakorlat ; például a számi , gilják , ainu , [ 1 ] pogány kori baszk és finn hagyományokban . A kelta-gall , briton mitológiában is számos istenség szimbóluma a medve , továbbá a dákok , trákok , géták tradícióiban is jelen volt a medvetisztelet , évente medve-táncfesztivált tartottak . Az északi kultúrákban számos totem tárgyon szerepelnek medvék . A medvekultusz talán még a paleolitikumban , a neandervölgyi társadalmaknál [ 3 ] bontakozott ki . A Barlangi Medve népe című történelmi regény háttere ezt veszi alapul . Őskori kultusz Régészeti leletek arra adnak feltételezést , hogy a medvekultusz ősi formái már a paleolitikumban léteztek. [ 3 ] Számos barlangban találtak őskorból származó medvecsontokat , amelyek paleolitikum korabeli medvekultusz bizonyítékai lehetnek . Nem csupán a csontok jelenléte , hanem azok különös módon való elrendezése miatt következtetnek erre régészek . [ 4]a Emil Bächler szerint , aki támogatja az őskori medvekultusz elméletét , medve leleteket talált Svájcban és a szlovéniai Mornova barlangban . Bächler mellett André Leroi-Gourhan is talált szabályos körben elhelyezett medvecsontokat a Loire völgyében. [ 4 ] Az effajta felfedezések arra adnak feltételezést , hogy ezeket a maradványokat szándékosan helyezték el úgy , ahogyan , és valószínűsíthető , hogy neandervölgyi szertartással állnak kapcsolatban. [ 4 ] Míg némely leletek ősi medvekultusz jelenlétére adnak okot , egyes vizsgálatok és dedukciók eredményei ellentmondásosnak bizonyultak . Ina Wunn szerint , az alapján , amit a régészet az ősemberekről és a medvekultuszokról fenntart , ha a neandervölgyiek valóban totemizálták volna a medvéket , akkor a többi építmény és a táboraik körül is jelen kellene lenniük bizonyítékoknak. [ 5 ] Ennek ellenére a legtöbb őskori medve leletet csak barlangokban találták. [ 5 ] Az ehhez hasonló érvelések hátráltatták az elmélet kidolgozását . Számos régész , köztük Ina Wunn is úgy érvel , hogy mivel a legtöbb medvefaj a téli hibernációs hónapokban a barlangban tartózkodik , és kölykeit is ott helyezi el , lehetséges , hogy azért találták a medvecsontokat barlangokban , mert azok a medvék természetes előhelyei. [ 6 ] A medvék valószínűleg azokban a barlangokban éltek és haltak meg betegség vagy éhség miatt , ahol a csontjaikat megtalálták. [ 7 ] Wunn szerint attól , hogy mintát lehet kiolvasni a maradványok elhelyezkedéséből , azt csak természeti erők befolyásolták , mint a szél , a víz , az ülepesedés. [ 8 ] Tehát Wunn úgy érvel , hogy a barlangi medvecsont leletek nem emberi tevékenységeknek nyomai , és nincs bizonyíték arra , hogy medvekultusz létezett volna az őskorban. [ 9 ] Azonban más régészek , mint például Emil Bächler , továbbra is az ősi medvekultusz mellett érvelnek.[ 10 ] Gilják ( Nivkh ) medvefesztivál A giljákok minden évben tartanak medvefesztivált január és február között , amit a sámán vezényel le . Medvéket fognak el , akiket a törzsbéli asszonyok néhány éven keresztül karámban nevelgetnek , és gyermekükként kezelnek . Hitvallásuk szerint a medvék a felmenőik és az istenek szent földi megtestesülései . A fesztivál alatt a medvét felöltöztetik egy különleges ünnepi ruhába és bált szerveznek neki , hogy visszatérhessen az istenek birodalmába , és onnan gondoskodjon a törzsről . [ 11 ] A bál után egy körülményes , vallásos szertartás keretei közt megölik és megeszik a medvét . A lakoma során elhalálozott rokonaik előtt is tisztelegnek a hozzátartozók . A medve lelke így visszatér az istenek hegyére és gazdagon termő erdőkkel jutalmazza meg a giljákokat . [ 12 ] A medvefesztivál a Szovjetunió idején be lett tiltva , de azóta újra elkezdték megrendezni őket , habár már inkább mint kulturális hagyományőrzés , mint sem vallási rituálé gyakorlásának céljából . [ 14 ] Ainu medve-istentisztelet Az ainuk a japán szigetvilág északi területein őshonos népcsoport . Nyelvükön a medve " kamui " , ami egyúttal " istent " is jelent . Bár még sok más állatot tartanak istennek az ainu kultúrában , a medve a főisten . [ 15 ] Az ainuk szerint , amikor az istenek ellátogatnak az emberek világába , állati testet öltenek . A " kamui " kifejezés azonban a legtöbb esetben a medvére utal . [ 15 ] Az ainuk azért ették meg szívesen a medvét , mert úgy hitték , hogy az istenek álruhája ( a hús és a bunda ) ajándék , melyet annak a közösségnek szán , amelyiket meglátogatja.[ 16 ] Az ainuk szerint az istenek állatok formájában jelennek meg . Emberek formájában is képesek megjelenni , de csak valódi lakhelyükön , az istenek országában , az emberek világán kívül.[ 15 ] Hogy hazajutassanak egy istent az országába , az ainuk feláldozták és megették az állatot , felszabadítva ezzel a lelkét . Ennek a rituálénak Omante a neve , és általában szarvassal vagy medvével gyakorolták.[ 16 ] Az Omante egy felnőtt medve feláldozásának ünnepe volt . Az Iomante egy másik hagyományuk volt , amelynek keretei közt elfogtak egy medvebocsot . Az Iomante nyelvükön azt jelenti , hogy " elküldés" .[ 18 ] Miután elfogták a medvebocsot , egy fafaragott építmenyben őrizték . Úgy tekintettek rá , mint egy gyermekre , akit az istenek küldtek , így emberi étellel etették , és bizonyos tekintetben jobban bántak velük , mint az ainu gyermekekkel.[ 19 ] Ha a medvebocs túl fiatal volt , és hiányoztak némely rágófogai , egy szoptató anya saját tejével táplálta őt.[ 19 ] Amikor a medve máréves , oltárhoz vezetik és feláldozzák . Ezt általában tél közepe fele teszik meg , amikor a medve húsa a legjobb állapotában van az elraktározott zsírok miatt.[ 19 ] A falusiak a külön erre a szertartásra készített nyilakkal lelövik az állatot , felkínálásokat tesznek , táncolnak , bort öntenek a medve tetemére.[ 19 ] Ezután imát kántálnak a medveisten lelkének üdvösségéért . A fesztivál három napon és három éjen át tart , hogy a medveisten a megfelelő módon térhessen vissza az istenek otthonába.[ 19 ] Más kultúrákban Görög kultúra : Geoffrey Ashe Hajnalt követő hajnal című könyve Artemisz görög istennő és a medve kapcsolatát kutatja . Kallisztó mítosza arról szól , hogy Zeusz a Nagy Medve csillagkép formájában felemelte őt az égbe . A brauróni Artemisz-templomban öt évente rendeztek egy szertartást , ahol egy ötéves és egy tízéves lány eltáncolta a medvetáncot sárga medvebőr ruhákban . Ashe szerint indo-európai törzsek hozták be a medveistennő képét az északi kultúrákba . Ez a görög mitológiában Artemisz volt . Régészek szerint a medve volt az első istennek vélt entitás Európában , mert olyan medvecsontokat találtak őskori barlangokban Európa-szerte , amiket specifikus módokon helyeztek el egymás körül , vagy emelvényekre helyezték . A dákok , trákok , géták a medvét halott őseik hírnökének , vagy reinkarnációjának tekintették . A kelta-gall és briton kultúrában a vadászat istennői általában medve képében jelennek meg , például Artio , Andarta és Matunos entitásai . Az oroszországi giljákok , az észak-amerikai haida törzs és még sok más közép-ázsiai kultúra tiszteli a Medveanyát , mint nemzetük ősanyját . A héber Biblia tartalmaz olyan metaforikus ábrázolásokat , amikben Isten anyamedveként jelenik meg , aki hevesen védelmezi kölykeit . Jegyzetek Néprajz