Észak-Korea vallási élete
Észak-Korea vallási élete többször gyökeres fordulatot vett az elmúlt néhány évszázadban. A kereszténység megjelenése előtt a koreai sámánizmus, majd a koreai buddhizmus határozta meg az ország vallási életét.

Kereszténység Koreában
1603-ban  koreai diplomata hintette el a kereszténység magjait hazájában, azonban 1758-ban  király gonosz vallásnak minősítette a kereszténységet, és betiltotta gyakorlását. 1785-ben  ismét elkezdte terjeszteni a keresztény igéket, amelyeket a , a koreai nemesi osztály veszélyforrásnak vélt, ennek hatására 1801-ben megkezdődött a keresztényüldözés Koreában. Sokakat kivégeztek (így Szent Kim Andrást, az első koreai plébánost is), a hívőknek titokban kellett tartaniuk vallásukat.
A 19. század második felére fokozatos tolerancia alakult ki a keresztényekkel szemben, 1884-ben pedig megépülhetett az első protestáns templom Koreában. A keresztény szervezetek idővel démonizálni kezdték az ősi koreai kultúrának szerves részét képező koreai sámánizmust.

A második világháború után

A második világháború után Korea északi részén a Szovjetunió támogatásával létrejött a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság,  vezetésével. 1946-ban állami irányítással megalakult a Koreai Keresztények Szövetsége (조선그리스도교련맹), amely felügyelete alatt áll napjainkban a három  templom:
 (장충성당; 長忠聖堂) – , 
 Templom (칠골교회; 칠골敎會) – , 
 Templom (봉수교회; 鳳岫敎會) – , 

Az 1980-as években Észak-Koreában kiadták a Biblia hazai fordítású változatát.

Vallásszabadság Észak-Koreában

Habár az észak-koreai alkotmány 14. cikkelye szerint bárki szabadon gyakorolhatja vallását, a külföldi szervezetek rendre vallástilalomról és állami ateizmusról számolnak be. Ilyen például az Open Doors jogvédő szervezet, amely szerint az észak-koreai keresztényeket üldözik, kivégzik, és börtönökbe zárják.

Az Committee for Human Rights in North Korea nevet viselő egyesület szerint több tízezer keresztényt tartanak politikai börtönökben Észak-Koreában.

Egy dél-koreai újság szerint 80 embert nyilvánosan kivégeztek Észak-Koreában, 2013 novemberében, többeket Biblia birtoklása miatt. A Csungang Ilbo szerint 7 városban is előfordult ilyen vérengzés.

Az egy katolikus és két protestáns épületen kívül még két vallási épület található az észak-koreai fővárosban: az Életadó Szentháromság ortodox templom (, ), és az Ar-Rahmán Mecset (, ).

Jegyzetek

Észak-Korea
Észak-Korea vallási élete többször gyökeres fordulatot vett az elmúlt néhány évszázadban . A kereszténység megjelenése előtt a koreai sámánizmus , majd a koreai buddhizmus határozta meg az ország vallási életét . Kereszténység Koreában 1603-ban koreai diplomata hintette el a kereszténység magjait hazájában , azonbanban király gonosz vallásnak minősítette a kereszténységet , és betiltotta gyakorlását.ben ismét elkezdte terjeszteni a keresztény igéket , amelyeket a , a koreai nemesi osztály veszélyforrásnak vélt , ennek hatásáraben megkezdődött a keresztényüldözés Koreában . Sokakat kivégeztek ( így Szent Kim Andrást , az első koreai plébánost is ) , a hívőknek titokban kellett tartaniuk vallásukat . A század második felére fokozatos tolerancia alakult ki a keresztényekkel szemben, ben pedig megépülhetett az első protestáns templom Koreában . A keresztény szervezetek idővel démonizálni kezdték az ősi koreai kultúrának szerves részét képező koreai sámánizmust . A második világháború után A második világháború után Korea északi részén a Szovjetunió támogatásával létrejött a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság , vezetésével.ban állami irányítással megalakult a Koreai Keresztények Szövetsége ( 조선그리스도교련맹 ) , amely felügyelete alatt áll napjainkban a három templom : ( 장충성당 ; 長忠聖堂 ) – , Templom ( 칠골교회 ; 칠골敎會 ) – , Templom ( 봉수교회 ; 鳳岫敎會 ) – , Azas években Észak-Koreában kiadták a Biblia hazai fordítású változatát . Vallásszabadság Észak-Koreában Habár az észak-koreai alkotmány cikkelye szerint bárki szabadon gyakorolhatja vallását , a külföldi szervezetek rendre vallástilalomról és állami ateizmusról számolnak be . Ilyen például az Open Doors jogvédő szervezet , amely szerint az észak-koreai keresztényeket üldözik , kivégzik , és börtönökbe zárják . Az Committee for Human Rights in North Korea nevet viselő egyesület szerint több tízezer keresztényt tartanak politikai börtönökben Észak-Koreában . Egy dél-koreai újság szerintembert nyilvánosan kivégeztek Észak-Koreában, novemberében , többeket Biblia birtoklása miatt . A Csungang Ilbo szerintvárosban is előfordult ilyen vérengzés . Az egy katolikus és két protestáns épületen kívül még két vallási épület található az észak-koreai fővárosban : az Életadó Szentháromság ortodox templom ( , ) , és az Ar-Rahmán Mecset ( , ) . Jegyzetek Észak-Korea