Irányhármasság
Az irányhármasság azt jelenti, hogy a közeledés, a helyben maradás és a távolodás kifejezésére a nyelvi rendszerben paradigmasorok jönnek létre. A hármas tagolódás két sora dinamikus (közeledés, pl. házból, rétről, fodrásztól; távolodás pl. házba, rétre, fodrászhoz), egy sora statikus (helyben maradás pl. házban, réten, fodrásznál). A paradigmasorok a névszóragozáshoz kapcsolódnak, mert a mondatban a helyekhez, tárgyakhoz, személyekhez viszonyított helyzetet főnevekkel vagy azt helyettesítő, ahhoz kapcsolódó szófajokkal tudjuk kifejezni, pl. házból – abból.

Irányhármasság a világ nyelveiben 
Minden nyelvben szükséges a helyviszonyok kifejezése, s a világ nyelveinek többségében ez hármas felosztásban, az irányhármasság paradigmasorai alapján történik meg. A nyelvek azonban különböznek az irányhármasság használatakor
 a forma, a nyelvi eszköz kiválasztásában (pl. az inkább szintetikus nyelvek esetében inkább esetrag, pl. a házban, fi. talossa; az inkább analitikus nyelvek esetében inkább elöljárószó, pl. in the house, in dem Haus),
 a terek szemantikai felosztásában (pl. külső helyhatározó: postán, de belső helyhatározó fi. postissa).
Utóbbi pont az idegen nyelvet tanulók számára problémát jelenthet, mert a konténerélményként (belső helyhatározás, benne valamiben) és a felületélményként (külső helyhatározás, rajta valamin) való megélés nem minden esetben rendezhető szabályokba.

Az irányhármasság megjelenésének formái a magyarban 
Az uráli nyelveknél is létezik a hármas felosztás, de alapvetően csak a külső és a belső helyviszonyok között tesznek különbséget. A harmadik ragozási sorhoz (fodrásztól, fodrásznál, fodrászhoz) hasonló a magyar mellett egyedül a komiban fordul elő. A magyar ragozási sorok a honfoglalás után, az ómagyar korban és a középmagyar korban szilárdultak meg.

A főnévi esetrendszer 
A magyar esetrendszerben kilenc esetet különböztetünk meg, melyek az irányhármasság három paradigmájának 3-3 formáját jelenítik meg. Ez a három paradigma a következő:
 belső helyhatározás (pl. házból – házban – házba),
 külső, felületi helyhatározás (pl. rétről – réten – rétre),
 külső, ponthoz (gyakran személyhez) kapcsolódó helyhatározás (pl. fodrásztól – fodrásznál – fodrászhoz).
A helyhatározóragok és az esetek összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza:

A főnévhez kapcsolódó megfelelő magánhangzót tartalmazó rag kiválasztása két forma esetén a magánhangzó-harmónia alapján, három forma esetén a magánhangzó-harmónia és a labiális illeszkedés alapján történik.

Természetesen a fenti eseteket és ragokat nem csak a helyhatározásban lehet használni. Szinte kivétel nélkül használhatóak az idő kifejezésére is, ld. az irányhármasság funkcióit lejjebb.

A névmások és a névutók ragozása 
A névmások közül elsősorban a főnévi névmások fejeznek ki helyjelölést, de a többi névmás is belehelyezhető az irányhármasság rendszerébe. A mellékelt táblázat természetesen nem teljes.

A névutók egy része, főleg a hely kifejezésében segítők, szintén hármas paradigmasorba rendezhetőek. Nem rendezhető hármas paradigmasorba pl. az óta, a nélkül, a szerint, a miatt névutó. A mellékelt táblázat természetesen nem teljes.

Az irányhármasság funkciói a magyarban 
Az irányhármasság elsősorban helyviszonyokat fejezhet ki, de ez egyáltalán nem kizárólagos. Ugyanakkor elmondható, hogy a többi funkció valamilyen – jól leírható vagy ma már kevésbé értett – szemantikai kapcsolatban áll az irányhármasság jellemzőivel mint a dinamikussággal-statikussággal, a távolodással-közeledéssel, az előzménnyel-következménnyel.

Az irányhármasság funkciói:
 helyviszony kifejezése (házban, réten, fodrásznál),
 időviszony kifejezése (januárban – statikusság, jelen; januártól – ponthoz kapcsolódás, dinamikusság, közeledés a jelenhez; januárra – dinamikusság, távolodás a jelentől),
 igevonzati szerep (fél valakitől – távolodás egy ponttól; tartozik valakihez – közeledés egy ponthoz),
 cselekvés módja, oka, cselekvő állapota (álmában beszél – statikusság).

Források 
 Antal László 2005. A formális nyelvi elemzés. A magyar esetrendszer. Budapest: SZAK Kiadó. 382–383.
 Bokor József 2006a. Szóalaktan. In: A. Jászó Anna (szerk.): A magyar nyelv könyve. Budapest: Trezor Kiadó. 254–292.
 Bokor József 2006b. Szófajtan. In: A. Jászó Anna (szerk.): A magyar nyelv könyve. Budapest: Trezor Kiadó. 197–252.
 Kiefer Ferenc 2006. Alaktan. In: Kiefer Ferenc (szerk.): Magyar nyelv. Budapest: Akadémiai Kiadó. 54–79.
 Szili Katalin 2011. Az irányhármasság. In: Szili Katalin: Vezérkönyv a magyar grammatika tanításához. Budapest: Enciklopédia Kiadó. 206–215.
 Tolcsvai Nagy Gábor 2011. Kognitív szemantika. Nyitra: Konstantin Filozófus Egyetem, Nyitra, Közép-európai Tanulmányok Kara. 64–69.
Nyelvészet
Magyar nyelv
Toldalékok
Az irányhármasság azt jelenti , hogy a közeledés , a helyben maradás és a távolodás kifejezésére a nyelvi rendszerben paradigmasorok jönnek létre . A hármas tagolódás két sora dinamikus ( közeledés , pl . házból , rétről , fodrásztól ; távolodás pl . házba , rétre , fodrászhoz ) , egy sora statikus ( helyben maradás pl . házban , réten , fodrásznál ) . A paradigmasorok a névszóragozáshoz kapcsolódnak , mert a mondatban a helyekhez , tárgyakhoz , személyekhez viszonyított helyzetet főnevekkel vagy azt helyettesítő , ahhoz kapcsolódó szófajokkal tudjuk kifejezni , pl . házból – abból . Irányhármasság a világ nyelveiben Minden nyelvben szükséges a helyviszonyok kifejezése , s a világ nyelveinek többségében ez hármas felosztásban , az irányhármasság paradigmasorai alapján történik meg . A nyelvek azonban különböznek az irányhármasság használatakor a forma , a nyelvi eszköz kiválasztásában ( pl . az inkább szintetikus nyelvek esetében inkább esetrag , pl. a házban , fi. talossa ; az inkább analitikus nyelvek esetében inkább elöljárószó , pl. in the house , in dem Haus ) , a terek szemantikai felosztásában ( pl. külső helyhatározó : postán , de belső helyhatározó fi . postissa ) . Utóbbi pont az idegen nyelvet tanulók számára problémát jelenthet , mert a konténerélményként ( belső helyhatározás , benne valamiben ) és a felületélményként ( külső helyhatározás , rajta valamin ) való megélés nem minden esetben rendezhető szabályokba . Az irányhármasság megjelenésének formái a magyarban Az uráli nyelveknél is létezik a hármas felosztás , de alapvetően csak a külső és a belső helyviszonyok között tesznek különbséget . A harmadik ragozási sorhoz ( fodrásztól , fodrásznál , fodrászhoz ) hasonló a magyar mellett egyedül a komiban fordul elő . A magyar ragozási sorok a honfoglalás után , az ómagyar korban és a középmagyar korban szilárdultak meg . A főnévi esetrendszer A magyar esetrendszerben kilenc esetet különböztetünk meg , melyek az irányhármasság három paradigmájánakformáját jelenítik meg . Ez a három paradigma a következő : belső helyhatározás ( pl . házból – házban – házba ) , külső , felületi helyhatározás ( pl . rétről – réten – rétre ) , külső , ponthoz ( gyakran személyhez ) kapcsolódó helyhatározás ( pl . fodrásztól – fodrásznál – fodrászhoz ) . A helyhatározóragok és az esetek összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza : A főnévhez kapcsolódó megfelelő magánhangzót tartalmazó rag kiválasztása két forma esetén a magánhangzó-harmónia alapján , három forma esetén a magánhangzó-harmónia és a labiális illeszkedés alapján történik . Természetesen a fenti eseteket és ragokat nem csak a helyhatározásban lehet használni . Szinte kivétel nélkül használhatóak az idő kifejezésére is , ld . az irányhármasság funkcióit lejjebb . A névmások és a névutók ragozása A névmások közül elsősorban a főnévi névmások fejeznek ki helyjelölést , de a többi névmás is belehelyezhető az irányhármasság rendszerébe . A mellékelt táblázat természetesen nem teljes . A névutók egy része , főleg a hely kifejezésében segítők , szintén hármas paradigmasorba rendezhetőek . Nem rendezhető hármas paradigmasorba pl . az óta , a nélkül , a szerint , a miatt névutó . A mellékelt táblázat természetesen nem teljes . Az irányhármasság funkciói a magyarban Az irányhármasság elsősorban helyviszonyokat fejezhet ki , de ez egyáltalán nem kizárólagos . Ugyanakkor elmondható , hogy a többi funkció valamilyen – jól leírható vagy ma már kevésbé értett – szemantikai kapcsolatban áll az irányhármasság jellemzőivel mint a dinamikussággal-statikussággal , a távolodással-közeledéssel , az előzménnyel-következménnyel . Az irányhármasság funkciói : helyviszony kifejezése ( házban , réten , fodrásznál ) , időviszony kifejezése ( januárban – statikusság , jelen ; januártól – ponthoz kapcsolódás , dinamikusság , közeledés a jelenhez ; januárra – dinamikusság , távolodás a jelentől ) , igevonzati szerep ( fél valakitől – távolodás egy ponttól ; tartozik valakihez – közeledés egy ponthoz ) , cselekvés módja , oka , cselekvő állapota ( álmában beszél – statikusság ) . Források Antal László A formális nyelvi elemzés . A magyar esetrendszer . Budapest : SZAK Kiadó.383. Bokor József . Szóalaktan . In : A . Jászó Anna ( szerk . ) : A magyar nyelv könyve . Budapest : Trezor Kiadó.292. Bokor József . Szófajtan . In : A . Jászó Anna ( szerk . ) : A magyar nyelv könyve . Budapest : Trezor Kiadó.252. Kiefer Ferenc Alaktan . In : Kiefer Ferenc ( szerk . ) : Magyar nyelv . Budapest : Akadémiai Kiadó.79. Szili Katalin Az irányhármasság . In : Szili Katalin : Vezérkönyv a magyar grammatika tanításához . Budapest : Enciklopédia Kiadó.215. Tolcsvai Nagy Gábor Kognitív szemantika . Nyitra : Konstantin Filozófus Egyetem , Nyitra , Közép-európai Tanulmányok Kara.69. Nyelvészet Magyar nyelv Toldalékok