Gdinj
Gdinj falu Horvátországban, Hvar szigetén. Közigazgatásilag Jelsához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 58 km-re délkeletre, Makarskától 19 km-re délnyugatra, Jelsától légvonalban 20, közúton 28 km-re keletre, a Hvar sziget középső-keleti részén, a szigete átszelő 116-os út mentén fekszik. Településrészei: Bonkovići, Stara Crkva, Banovi Dvori, Vrvolići, Visoka, Talkovići, Dugi Dolac és Nova Crkva. A sziget északi oldalán fekvő Pokrivenik- és Zaraća-öböllel, valamint a déli oldalon található apartmanokkal utak kötik össze.

Története 
Gdinj vidéke már a történelem előtti időkben lakott volt. Ezt igazolja a Pokrivenik-öbölben található Badanj-barlang, mely az újkőkorszaki emberi jelenlét nyomait őrzi. Az ókorban az illírek lakták a szigetet, rájuk emlékeztetnek olyan monumentális halomsírok, mint amilyen a "Vela gomila". A mai Gdinj pásztortelepülésként keletkezett a 14. században, vagy még ennél is előbb. A középkorban a Kačić nemzetség birtoka volt, akik templomot is építettek a településen. A 15. században a sziget többi településével együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került. A török veszély hatására több lakóházát is megerősítették. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. 1857-ben 361, 1910-ben 809 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A II. világháború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991-től a független Horvátország része. 2011-ben 133 lakosa volt.

Népesség

Nevezetességei 
Szent György tiszteletére szentelt régi temploma majdnem 1 km-re fekszik a falu központjától. A 16. században építették reneszánsz-barokk stílusban. Egyhajós épület, kőkeretes kapuzattal és az oromzaton három harang számára kialakított harangdúccal. 1558-ban említik először. 1691-ben kápolnát építettek a déli oldalhoz, 1750-ben pedig ugyanilyen kialakítású északi kápolnát is kapott. A kápolnák kőből épültek, kisebb oldalablakokkal, boltíves boltozattal. A 18. században a főhajót nyugatra hosszabbították meg, és új homlokzatot alakítottak ki barokk portállal, amely felett kőrozetta látható. Az apszistól északra sekrestyével bővítették. 1804-ben a főhomlokzat oromzatában három részből álló, kőből készült harangdúcot építettek. A tetőt kőlapok borítják. Az új plébániatemplom építésével a régi templomot elhagyták és minden mozgatható műalkotás átkerült az új templomba és sekrestyéjébe.
Az új Szent György plébániatemplom 1900 és 1902 között épült a Petrov Glog nevű területen, az egymástól távol fekvő gdinjei településrések központjában. Egyhajós épület, négyszögletes apszissal, sokszög záródású sekrestyével, kapuzata felett timpanonnal, homlokzatán pedig egy nagyobb és egy kisebb körablakkal. A templomudvart kőfal veszi körül, a sarkon pedig egy kőkereszt, amelyet a régi templom melletti temető területéről hoztak ide. A templom a neo stílusú építészet szép példája, megőrizve az építéskori belső teret és berendezést, valamint a régi Szent György-templomból áthozott műalkotásoknak, többek között a barokk oltár ezüst és faszobrainak is otthont adva.
A Szent Lúcia templomot a Kačić nemzetség építtette 1599-ben.
A Radovanović-házban a neves horvát költő és festőművész Ivko Radovanović könyvtára és festményei tekinthetők meg.
A Pokrivenik-öböl egyike a sziget legszebb öbleinek,melynek végében kavicsos strand található. Régi halászházak találhatók itt kis kikötővel, mely különleges bájt ad az itteni tájnak.
A sziget déli oldalán található Smrska-öbölben található az Angelini család nyári rezidenciája, benne kápolnával. Története során többször átépítették.
A Smrska-öböltől kissé nyugatra található a Kozija-öböl a Kozja-barlanggal és Matija Bartulović tornyával, mely 1700 körül épült a török támadások elleni védelem céljából.
A településtől északkeletre található a 417 méteres Likova Glava, az utolsó a Zastražišće felől húzódó magaslatok sorában. Innen nagyszerű kilátás nyílik Bogomolje és a sziget keleti része irányában. Az itt található illír halomsírok közül a legjelentősebb a mintegy 30 méteres átmérőjű Vela gomila.

Jegyzetek

Források 
Jelsa község hivatalos oldala 
Jelsa turisztikai irodájának honlapja 
Hvar települései – Gdinj 
Hvar települései – útikalauz 

Hvar települései
Gdinj falu Horvátországban , Hvar szigetén . Közigazgatásilag Jelsához tartozik . Fekvése Splittől légvonalbankm-re délkeletre , Makarskátólkm-re délnyugatra , Jelsától légvonalban közútonkm-re keletre , a Hvar sziget középső-keleti részén , a szigete átszelőos út mentén fekszik . Településrészei : Bonkovići , Stara Crkva, Banovi Dvori , Vrvolići , Visoka , Talkovići , Dugi Dolac és Nova Crkva . A sziget északi oldalán fekvő Pokrivenik- és Zaraća-öböllel , valamint a déli oldalon található apartmanokkal utak kötik össze . Története Gdinj vidéke már a történelem előtti időkben lakott volt . Ezt igazolja a Pokrivenik-öbölben található Badanj-barlang , mely az újkőkorszaki emberi jelenlét nyomait őrzi . Az ókorban az illírek lakták a szigetet , rájuk emlékeztetnek olyan monumentális halomsírok , mint amilyen a " Vela gomila " . A mai Gdinj pásztortelepülésként keletkezett a században , vagy még ennél is előbb . A középkorban a Kačić nemzetség birtoka volt , akik templomot is építettek a településen . A században a sziget többi településével együtt a Velencei Köztársaság uralma alá került . A török veszély hatására több lakóházát is megerősítették . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett.benbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A II. világháború után a szocialista Jugoszláviához került.től a független Horvátország része.benlakosa volt . Népesség Nevezetességei Szent György tiszteletére szentelt régi temploma majdnemkm-re fekszik a falu központjától . A században építették reneszánsz-barokk stílusban . Egyhajós épület , kőkeretes kapuzattal és az oromzaton három harang számára kialakított harangdúccal.ban említik először.ben kápolnát építettek a déli oldalhoz, ben pedig ugyanilyen kialakítású északi kápolnát is kapott . A kápolnák kőből épültek , kisebb oldalablakokkal , boltíves boltozattal . A században a főhajót nyugatra hosszabbították meg , és új homlokzatot alakítottak ki barokk portállal , amely felett kőrozetta látható . Az apszistól északra sekrestyével bővítették.ben a főhomlokzat oromzatában három részből álló , kőből készült harangdúcot építettek . A tetőt kőlapok borítják . Az új plébániatemplom építésével a régi templomot elhagyták és minden mozgatható műalkotás átkerült az új templomba és sekrestyéjébe . Az új Szent György plébániatemplomésközött épült a Petrov Glog nevű területen , az egymástól távol fekvő gdinjei településrések központjában . Egyhajós épület , négyszögletes apszissal , sokszög záródású sekrestyével , kapuzata felett timpanonnal , homlokzatán pedig egy nagyobb és egy kisebb körablakkal . A templomudvart kőfal veszi körül , a sarkon pedig egy kőkereszt , amelyet a régi templom melletti temető területéről hoztak ide . A templom a neo stílusú építészet szép példája , megőrizve az építéskori belső teret és berendezést , valamint a régi Szent György-templomból áthozott műalkotásoknak , többek között a barokk oltár ezüst és faszobrainak is otthont adva . A Szent Lúcia templomot a Kačić nemzetség építtetteben . A Radovanović-házban a neves horvát költő és festőművész Ivko Radovanović könyvtára és festményei tekinthetők meg . A Pokrivenik-öböl egyike a sziget legszebb öbleinek, melynek végében kavicsos strand található . Régi halászházak találhatók itt kis kikötővel , mely különleges bájt ad az itteni tájnak . A sziget déli oldalán található Smrska-öbölben található az Angelini család nyári rezidenciája , benne kápolnával . Története során többször átépítették . A Smrska-öböltől kissé nyugatra található a Kozija-öböl a Kozja-barlanggal és Matija Bartulović tornyával , melykörül épült a török támadások elleni védelem céljából . A településtől északkeletre található améteres Likova Glava , az utolsó a Zastražišće felől húzódó magaslatok sorában . Innen nagyszerű kilátás nyílik Bogomolje és a sziget keleti része irányában . Az itt található illír halomsírok közül a legjelentősebb a mintegyméteres átmérőjű Vela gomila . Jegyzetek Források Jelsa község hivatalos oldala Jelsa turisztikai irodájának honlapja Hvar települései – Gdinj Hvar települései – útikalauz Hvar települései