Kiss Lajos (népzenekutató)
Kiss Lajos (Zombor, 1900. március 14. – Budapest, 1982. május 8.) magyar népzenekutató, zeneszerző, karmester.

Élete 
1900-ban született Zomborban. A Budapesti Tudományegyetem (ma: Eötvös Loránd Tudományegyetem) Bölcsészkarán doktorált esztétikából 1923-ban. Egyetemi tanulmányaival párhuzamosan a Zeneművészeti Főiskola (ma: Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem) hallgatója volt, 1925-ben zeneszerzői szakon végzett.
 1926-39: szülőhelyén, Zomborban zeneiskolai igazgató és karnagy.
 1939-41: Belgrádban a Jugoszláviai Akadémiai Énekkar karnagya és a belgrádi Stanković zeneiskola helyettes igazgatója.
 1941-44: az újvidéki zenekonzervatórium igazgatója és karmestere.
 1945-50: a Győri Állami Konzervatórium és a Győri Filharmonikus Zenekar vezetője, a Vagongyári férfikar karnagya.
1950 után a Magyar Népzene Tára szerkesztője majd tudományos kutatója. A népzene zenetörténeti vonatkozásaival, összehasonlító népzenekutatással foglalkozott.

Művei 
Roppant méretű gyűjtése a legjelentősebb. 1936-1972 között mintegy  dallamot jegyzett le, és 1969-től magnószalagra is vett a magyar nyelvterület nagy részén. Ennek tekintélyes része bácskai, bánáti, baranyai és szlavóniai eredetű. Bejárta a szlovéniai Muravidék falvait, a horvátországi magyar szórványokat, Szlavóniát és Drávaszöget, a bácskai Duna mente falvait, Bácska jó részét, és felkereste Bánátban az Al-Duna mellékére telepített székelyeket.

Népdalfeldolgozásai jelentek meg férfi- és vegyeskarra. Kéziratban vonósnégyeseket, dalokat, hegedű-zongoraművelet és oboadarabokat írt.

Kiadványai:
 108 magyar népdal (1943)
 Szlavóniai magyar népdalok (1943)
 Rozmaring (1952) 91 magyar népdal
 A Lengyel László-játék (1953)
 Pusztafalutól Karcsáig (1953)
 Kétszólamú kórusgyűjtemény (1954)
 Magyar Népzene Tára III/a és III/b kötet (Lakodalmas), V. kötet (Siratók) (1955-56)
 A szlavóniai magyar népsziget népzenéje (1959)
 Lakodalmas dalok (1964)
 A szlavóniai magyar virrasztó énekek zenetörténeti jelentősége (1965)
 Zenetört. emlékek, a szlavóniai magyar virrasztó énekek zenetörténeti jelentősége (1965)
 Bartók és a bolgár ritmus (Előadás, 1967)
 Horgosi népdalok. Zentai Füzetek 8. (Zenta, 1974.)
 Gombos és Doroszló népzenéje (1982); a Jugoszláviai Magyar Népzene Tára 1. köteteként jelent meg.
 Az al-dunai székelyek népdalai (1984); A Jugoszláviai Magyar Népzene Tára 2. köteteként jelent.
Ezen felül rádióelőadásokat tartott, cikkeket és tanulmányokat írt a népzene köréből.

Emlékezete 
Az 1990-ben alakult szabadkai székhelyű néprajzi társaság az ő nevét vette fel.

Jegyzetek

Források 
  
 
 

Magyar karmesterek
Magyar zenepedagógusok
Magyar népzenegyűjtők
1900-ban született személyek
1982-ben elhunyt személyek
Kiss Lajos ( Zombor , március – Budapest , május ) magyar népzenekutató , zeneszerző , karmester . Élete 1900-ban született Zomborban . A Budapesti Tudományegyetem ( ma : Eötvös Loránd Tudományegyetem ) Bölcsészkarán doktorált esztétikábólban . Egyetemi tanulmányaival párhuzamosan a Zeneművészeti Főiskola ( ma : Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem ) hallgatója volt, ben zeneszerzői szakon végzett. szülőhelyén , Zomborban zeneiskolai igazgató és karnagy . Belgrádban a Jugoszláviai Akadémiai Énekkar karnagya és a belgrádi Stanković zeneiskola helyettes igazgatója . az újvidéki zenekonzervatórium igazgatója és karmestere. a Győri Állami Konzervatórium és a Győri Filharmonikus Zenekar vezetője , a Vagongyári férfikar karnagya . 1950 után a Magyar Népzene Tára szerkesztője majd tudományos kutatója . A népzene zenetörténeti vonatkozásaival , összehasonlító népzenekutatással foglalkozott . Művei Roppant méretű gyűjtése a legjelentősebb.között mintegy dallamot jegyzett le , éstől magnószalagra is vett a magyar nyelvterület nagy részén . Ennek tekintélyes része bácskai , bánáti , baranyai és szlavóniai eredetű . Bejárta a szlovéniai Muravidék falvait , a horvátországi magyar szórványokat , Szlavóniát és Drávaszöget , a bácskai Duna mente falvait , Bácska jó részét , és felkereste Bánátban az Al-Duna mellékére telepített székelyeket . Népdalfeldolgozásai jelentek meg férfi- és vegyeskarra . Kéziratban vonósnégyeseket , dalokat , hegedű-zongoraművelet és oboadarabokat írt . Kiadványai : magyar népdal Szlavóniai magyar népdalok Rozmaring91 magyar népdal A Lengyel László-játék Pusztafalutól Karcsáig Kétszólamú kórusgyűjtemény Magyar Népzene Tára III/a és III/b kötet ( Lakodalmas ) , V. kötet ( Siratók ) A szlavóniai magyar népsziget népzenéje Lakodalmas dalok A szlavóniai magyar virrasztó énekek zenetörténeti jelentősége Zenetört. emlékek , a szlavóniai magyar virrasztó énekek zenetörténeti jelentősége Bartók és a bolgár ritmus ( Előadás , Horgosi népdalok . Zentai Füzetek ( Zenta , ) Gombos és Doroszló népzenéje a Jugoszláviai Magyar Népzene Tára köteteként jelent meg . Az al-dunai székelyek népdalai A Jugoszláviai Magyar Népzene Tára köteteként jelent . Ezen felül rádióelőadásokat tartott , cikkeket és tanulmányokat írt a népzene köréből . Emlékezete Azben alakult szabadkai székhelyű néprajzi társaság az ő nevét vette fel . Jegyzetek Források Magyar karmesterek Magyar zenepedagógusok Magyar népzenegyűjtők 1900-ban született személyek 1982-ben elhunyt személyek