Bose–Einstein-kondenzáció
A Bose–Einstein-kondenzáció (BEK) bozonokból álló híg gáz állapotú anyag, mely le van hűtve az abszolút nulla fokhoz igen közeli hőmérsékletre. Ilyen körülmények között a bozonok nagy része a legalacsonyabb kvantumállapotot veszi fel, ahol a makroszkopikus kvantumjelenség figyelhető meg. Ez úgy állítható elő, hogy egy igen kis sűrűségű gázt lehűtenek, közel a normális légkör százezred részének sűrűségén, ultraalacsony hőmérsékleten.
Ezt az állapotot először Albert Einstein és Satyendra Nath Bose jósolta meg 1924-25 körül.

Történet 
Satyendra Nath Bose küldött egy tanulmányt Einsteinnek a fotonok kvantum statisztikájáról, a Planck-féle törvényből származtatva. Einsteinre nagy hatással volt a tanulmány, és lefordította angolból németre, majd ezt elküldte Bosének, hogy publikálja a Zeitschrift für Physik című német fizikai folyóiratban, amely le is közölte az írást. (Einstein kéziratáról azt hitték, hogy elveszett, de 2005-ben megtalálták a Leideni Egyetem könyvtárában).
Később Einstein kiterjesztette Bose elgondolását két másik tanulmányban.
Az együttműködés eredménye az úgynevezett Bose-gáz, a Bose–Einstein-statisztikából levezetve, mely egész spinnel rendelkező azonos részecskék statisztikai eloszlását írja le (ezeket most bozonnak hívjuk).
 
A bozonok, melyek közé a foton is tartozik, azonos részecskék esetén teljesen szimmetrikus, összetett kvantumállapotot alkotnak, ami miatt a Bose–Einstein-statisztikának engedelmeskednek. Einstein azt javasolta, hogy a bozon atomok igen alacsony hőmérsékletre történő lehűtésével azok egy a legalacsonyabban elérhető kvantumállapotba kerülnek, melynek eredményként az anyag egy új formája jön létre.

1938-ban Fritz London (1900–1954) amerikai fizikus javasolta, hogy a BEK-folyamatot szuperfolyékonyság létrehozására használják héliumatomoknál, valamint a szupravezetés létrehozására.
1995-ben állította elő az első gázkondenzátumot Eric Allin Cornell és Carl Wieman  a coloradói egyetemen, ahol gázállapotú rubídiumatomokat hűtöttek el 170 nanokelvinre.
Röviddel ezután Wolfgang Ketterle a MIT-nél demonstrálta a BEK fontos tulajdonságait. Ketterle, Cornell és Wieman 2001-ben Nobel-díjat kaptak munkásságukért.
Hamarosan – 2010-ben – sok izotópot kondenzáltak, és  később molekulákat és fotonokat is.

Jegyzetek

Fordítás 

Fizika
A Bose–Einstein-kondenzáció ( BEK ) bozonokból álló híg gáz állapotú anyag , mely le van hűtve az abszolút nulla fokhoz igen közeli hőmérsékletre . Ilyen körülmények között a bozonok nagy része a legalacsonyabb kvantumállapotot veszi fel , ahol a makroszkopikus kvantumjelenség figyelhető meg . Ez úgy állítható elő , hogy egy igen kis sűrűségű gázt lehűtenek , közel a normális légkör százezred részének sűrűségén , ultraalacsony hőmérsékleten . Ezt az állapotot először Albert Einstein és Satyendra Nath Bose jósolta megkörül . Történet Satyendra Nath Bose küldött egy tanulmányt Einsteinnek a fotonok kvantum statisztikájáról , a Planck-féle törvényből származtatva . Einsteinre nagy hatással volt a tanulmány , és lefordította angolból németre , majd ezt elküldte Bosének , hogy publikálja a Zeitschrift für Physik című német fizikai folyóiratban , amely le is közölte az írást . ( Einstein kéziratáról azt hitték , hogy elveszett , deben megtalálták a Leideni Egyetem könyvtárában ) . Később Einstein kiterjesztette Bose elgondolását két másik tanulmányban . Az együttműködés eredménye az úgynevezett Bose-gáz , a Bose–Einstein-statisztikából levezetve , mely egész spinnel rendelkező azonos részecskék statisztikai eloszlását írja le ( ezeket most bozonnak hívjuk ) . A bozonok , melyek közé a foton is tartozik , azonos részecskék esetén teljesen szimmetrikus , összetett kvantumállapotot alkotnak , ami miatt a Bose–Einstein-statisztikának engedelmeskednek . Einstein azt javasolta , hogy a bozon atomok igen alacsony hőmérsékletre történő lehűtésével azok egy a legalacsonyabban elérhető kvantumállapotba kerülnek , melynek eredményként az anyag egy új formája jön létre . 1938-ban Fritz London1954 ) amerikai fizikus javasolta , hogy a BEK-folyamatot szuperfolyékonyság létrehozására használják héliumatomoknál , valamint a szupravezetés létrehozására . 1995-ben állította elő az első gázkondenzátumot Eric Allin Cornell és Carl Wieman a coloradói egyetemen , ahol gázállapotú rubídiumatomokat hűtöttek elnanokelvinre . Röviddel ezután Wolfgang Ketterle a MIT-nél demonstrálta a BEK fontos tulajdonságait . Ketterle , Cornell és Wiemanben Nobel-díjat kaptak munkásságukért . Hamarosan –ben – sok izotópot kondenzáltak , és később molekulákat és fotonokat is . Jegyzetek Fordítás Fizika