1791. május 3-i alkotmány (festmény)
Az 1791. május 3-i alkotmány egy történelmi tárgyú festmény, amelyet Jan Matejko lengyel festő készített. Az 1891 januárjától októberéig tartó munkája az év során olyan mértékben haladt előre, hogy már májusban, az Alkotmány (lengyelül: Konstytucja Trzeciego Maja vagy Konstytucja 3 Maja 1791 roku, litvánul: Gegužės trečiosios konstitucija) elfogadásának 100. évfordulójára rendezett jubileumi kiállításon be tudták mutatni.

A mű az újkori lengyel történelem egyik legnagyszerűbb, ugyanakkor legdrámaibb pillanatát ábrázolja sajátos módon. Az ország túl van a felvilágosodásra alapozott, világtörténelmi jelentőséggel bíró, több évtizedes társadalmi és állami reformokon. Az alkotmány 1791. évi megalkotása ennek a betetőzése. Ugyanakkor hetekre van attól, hogy külső ellenségei, a Porosz Királyság, az Orosz Birodalom és a Habsburg Birodalom a szuverenitása ellen újabb támadást intézzen Lengyelország három felosztásának folyamatában. Bár a kép tárgya és stílusa historikus jellegű, azonban a festő az eseményt nem hitelesen ábrázolta. Az egyik szereplő például egy évekkel későbbi sebesülés nyomait viseli magán. Egy másik pedig az alkotmány elfogadásakor valójában már nem is élt.

A festmény olaj/vászon technikával készült, 247 x 446 cm méretű. Varsóban a Királyi Palota (lengyelül: Zamek Królewski) gyűjteményében van kiállítva.

Leírás

A képen a varsói Keresztelő Szent János Székesegyház (Bazylika archikatedralna św. Jana Chrzciciela) előtti tér, illetve ennek bejárata látható. A környező utcákban nagy és lelkes tömeg gyűlt össze. Emberek egy csoportja – köztük a király, II. Szaniszló Ágost is – a székesegyházba tart, hogy a nagy szejm (Sejm Wielki) által megalkotott alkotmányra felesküdjenek. A háttérben a Királyi Palota egy részlete látható a Zsigmond-toronnyal.

A festmény egyik központi alakja Stanisław Małachowski, a szejm elnöke, akit vállra emelve visznek, és aki egyik kezében az alkotmány szövegét, a másikban pedig egy hatalmi jelvényt, marsallbotot tart. Małachowskit a krakkói Aleksander Linowski és a poznańi Ignacy Zakrzewski tartja. Ez a festő tudatos választása volt, mivel ők képviselték a két legfontosabb lengyel területet, Kis- és Nagy-Lengyelországot. Mellettük halad Kościuszko Tádé (Tadeusz Kościuszko) kötéssel a fején, ami egy évekkel későbbi, 1794-es sebelülésére utal. A másik vállon vitt férfi Kazimierz Nestor Sapieha, aki a Unió másik államát jeleníti meg a képen. (A kettősség ellenére az alkotmány megszüntette az Uniót és egységes államot hozott létre.)

A kép másik fontos alakja a király, aki a székesegyház lépcsőjén halad elől, karjával utat törve a menetnek a fogadó személyek között. Piros talárt visel. A királyt többek között Varsó legendás polgármestere, Jan Dekert fogadja. Dekert azonban 1791-ben már nem élt, az előző évben hunyt el. A festő azért szerepeltette itt, hogy így utaljon a polgárság fontos alkotmányos szerepére, illetve az alkotmány részévé vált fontos törvényre is, ami a polgárok jogállásáról szólt. Hasonló okokból felszabadított parasztok és vallási értelemben egyenjogúsított zsidók is feltűnnek a festményen.

Szintén fontos alakja a műnek a fekete papi ruhába öltözött Hugo Kołłątaj, aki a reformok egyik atyja és az alkotmány egyik megszövegezője volt. A festő olyan pózban ábrázolta, mint aki a királyhoz hasonlóan a menet útját gondosan vigyázza.

A mű középpontjánál látható jelenet valójában a Királyi Kastélyban játszódott le. A konzervatív, az alkotmány ellenzékéhez tartozó Jan Suchorzewski saját fia megölésével fenyegette meg a királyt, ha az alaptörvény elfogadásra kerül. A földre került Suchorzewski kezét, amelyben kardot tart, Stanisław Kublicki fogja le, aki az egyik legaktívabb reformpárti képviselő volt. Suchorzewski mellett széthullott kártyalapokat festett Matejko. Ez arra utal, hogy valójában megvesztegették az oroszok, akikkel gyakran kártyázott együtt, és akiktől feltűnő módon rendre nagyobb összegeket nyert.

Történelmi alakok

 Stanisław Małachowski (1736-1809), a nagy szejm elnöke
 Alexander Linowski (kb. 1759-1820) országgyűlési képviselő, az alkotmány híve
 Ignacy Wyssogota Zakrzewski (1745-1802) országgyűlési képviselő, az alkotmány híve
 Tadeusz Kościuszko (1746-1817), a királyi hadsereg tábornoka
 Kazimierz Nestor Sapieha (1757-1798), a nagy szejm elnöke
 Julian Ursyn Niemcewicz (1757-1841) országgyűlési képviselő, az alkotmány egyik megszövegezője
 Michał Zabiełło (1760-1815) országgyűlési képviselő, az alkotmány híve
 Jan Suchorzewski († 1804 vagy 1809) országgyűlési képviselő, az alkotmány ellenzéke
 Stanisław Kublicki (1750-1809) országgyűlési képviselő, az alkotmány híve
 Francis Xavier Branicki (kb. 1730-1819) hetman, az alkotmány ellenzéke
 Hugo Kołłątaj (1750-1812) alkancellár, az alkotmány egyik megszövegezője
 Feliks Turski (1720-1800) Krakkó püspöke (vagy Tymoteusz Gorzeński)
 Ignacy Potocki (1750-1809) Nagy-Litvánia marsallja, az alkotmány egyik megszövegezője
 Adam Kazimierz Czartoryski (1734-1823) tartományi kormányzó, az alkotmány híve
 Scipione Piattoli (1749-1809), a király magántitkára, az alkotmány egyik megszövegezője
 Tadeusz Matuszewicz (1765-1819) országgyűlési képviselő, az alkotmány egyik megszövegezője
 II. Szaniszló Ágost (1732-1798) lengyel király
 Anna Charlotta Dorothy von Medem (1761-1821) grófnő (vagy Róża z Martynkowskich Dekertowa)
 Elżbieta Grabowska (1748/9-1810), a király morgatikus felesége
 Jan Dekert (1738-1790) Varsó polgármestere
 Antoni Stanisław Czetwertyński-Światopełk (1748-1794) az alkotmány híve
 Antoni Złotnicki Polycarp (kb. 1750-1830) országgyűlési képviselő, az alkotmány híve
 Francia rojalista
 Jan Kiliński (1760-1819) cipészmester, a Kościuszko-felkelés tisztje
 Klemens Maria Hofbauer (1751-1820) redemptorista pap
 Stanisław Staszic (1755-1826) pap, a felvilágosodás híve, az alkotmány egyik megszövegezője
 Andrzej Hieronim Zamoyski (1716-1792) tartományi kormányzó, a Zamojski Kódex megszövegezője
 Tymoteusz Gorzeński (1743-1825) Szmolenszk püspöke
 Kazimierz Konopka (1769-1805), Hugo Kołłątaj titkára
 Ortodox pap
 Paul Xavier Brzostowski (1739-1827) pap (vagy Joseph Stępkowski)
 Antoni Tyzenhaus (1733-1785), a litván királyi gazdaság vezetője
 Paraszt
 Józef Antoni Poniatowski (1763-1813), a királyi hadsereg tábornoka
 Stanisław Mokronowski (1761-1821) országgyűlési képviselő 
 Fiatal zsidó
 Öreg zsidó

Az alkotmány és Magyarország

Május 3-a Lengyelország fontos állami ünnepe, amelyről Magyarországon is rendre megemlékeznek. Ettől függetlenül az alkotmány, a lengyel felvilágosodás eredményei és képviselői nem ismertek Magyarországon. Egy mai magyar középiskolai tankönyv például egyetlen mondatba sűrítette a témát: „Majd álságos módon a despotikus cár a nemesi szabadságjogok védelmezőjeként lépett fel az anarchiát megfékezni kívánó reformerőkkel szemben”.

Jegyzetek

Fordítás

További információk

 Ráduly Zsuzsanna: Reformtörekvések. Az állam bukása. In: A lengyelek története. szlavintezet.elte.hu.
 Tarján M. Tamás: 1791. május 3. A szejm elfogadja Lengyelország új alkotmányát.  rubicon.hu.

Kapcsolódó szócikkek 
 Lengyel festők listája

Felvilágosodás
Lengyelország történelme
Historizmus
Jan Matejko festményei
Az májusi alkotmány egy történelmi tárgyú festmény , amelyet Jan Matejko lengyel festő készített . Azjanuárjától októberéig tartó munkája az év során olyan mértékben haladt előre , hogy már májusban , az Alkotmány ( lengyelül : Konstytucja Trzeciego Maja vagy KonstytucjaMajaroku , litvánul : Gegužės trečiosios konstitucija ) elfogadásának évfordulójára rendezett jubileumi kiállításon be tudták mutatni . A mű az újkori lengyel történelem egyik legnagyszerűbb , ugyanakkor legdrámaibb pillanatát ábrázolja sajátos módon . Az ország túl van a felvilágosodásra alapozott , világtörténelmi jelentőséggel bíró , több évtizedes társadalmi és állami reformokon . Az alkotmány évi megalkotása ennek a betetőzése . Ugyanakkor hetekre van attól , hogy külső ellenségei , a Porosz Királyság , az Orosz Birodalom és a Habsburg Birodalom a szuverenitása ellen újabb támadást intézzen Lengyelország három felosztásának folyamatában . Bár a kép tárgya és stílusa historikus jellegű , azonban a festő az eseményt nem hitelesen ábrázolta . Az egyik szereplő például egy évekkel későbbi sebesülés nyomait viseli magán . Egy másik pedig az alkotmány elfogadásakor valójában már nem is élt . A festmény olaj/ vászon technikával készült,xcm méretű . Varsóban a Királyi Palota ( lengyelül : Zamek Królewski ) gyűjteményében van kiállítva . Leírás A képen a varsói Keresztelő Szent János Székesegyház ( Bazylika archikatedralna św . Jana Chrzciciela ) előtti tér , illetve ennek bejárata látható . A környező utcákban nagy és lelkes tömeg gyűlt össze . Emberek egy csoportja – köztük a király , II. Szaniszló Ágost is – a székesegyházba tart , hogy a nagy szejm ( Sejm Wielki ) által megalkotott alkotmányra felesküdjenek . A háttérben a Királyi Palota egy részlete látható a Zsigmond-toronnyal . A festmény egyik központi alakja Stanisław Małachowski , a szejm elnöke , akit vállra emelve visznek , és aki egyik kezében az alkotmány szövegét , a másikban pedig egy hatalmi jelvényt , marsallbotot tart . Małachowskit a krakkói Aleksander Linowski és a poznańi Ignacy Zakrzewski tartja . Ez a festő tudatos választása volt , mivel ők képviselték a két legfontosabb lengyel területet , Kis- és Nagy-Lengyelországot . Mellettük halad Kościuszko Tádé ( Tadeusz Kościuszko ) kötéssel a fején , ami egy évekkel későbbi, es sebelülésére utal . A másik vállon vitt férfi Kazimierz Nestor Sapieha , aki a Unió másik államát jeleníti meg a képen . ( A kettősség ellenére az alkotmány megszüntette az Uniót és egységes államot hozott létre . ) A kép másik fontos alakja a király , aki a székesegyház lépcsőjén halad elől , karjával utat törve a menetnek a fogadó személyek között . Piros talárt visel . A királyt többek között Varsó legendás polgármestere , Jan Dekert fogadja . Dekert azonbanben már nem élt , az előző évben hunyt el . A festő azért szerepeltette itt , hogy így utaljon a polgárság fontos alkotmányos szerepére , illetve az alkotmány részévé vált fontos törvényre is , ami a polgárok jogállásáról szólt . Hasonló okokból felszabadított parasztok és vallási értelemben egyenjogúsított zsidók is feltűnnek a festményen . Szintén fontos alakja a műnek a fekete papi ruhába öltözött Hugo Kołłątaj , aki a reformok egyik atyja és az alkotmány egyik megszövegezője volt . A festő olyan pózban ábrázolta , mint aki a királyhoz hasonlóan a menet útját gondosan vigyázza . A mű középpontjánál látható jelenet valójában a Királyi Kastélyban játszódott le . A konzervatív , az alkotmány ellenzékéhez tartozó Jan Suchorzewski saját fia megölésével fenyegette meg a királyt , ha az alaptörvény elfogadásra kerül . A földre került Suchorzewski kezét , amelyben kardot tart , Stanisław Kublicki fogja le , aki az egyik legaktívabb reformpárti képviselő volt . Suchorzewski mellett széthullott kártyalapokat festett Matejko . Ez arra utal , hogy valójában megvesztegették az oroszok , akikkel gyakran kártyázott együtt , és akiktől feltűnő módon rendre nagyobb összegeket nyert . Történelmi alakok Stanisław Małachowski a nagy szejm elnöke Alexander Linowski ( kb.orsz ággyűlési képviselő , az alkotmány híve Ignacy Wyssogota Zakrzewskiországgyűlési képviselő , az alkotmány híve Tadeusz Kościuszko a királyi hadsereg tábornoka Kazimierz Nestor Sapieha a nagy szejm elnöke Julian Ursyn Niemcewiczországgyűlési képviselő , az alkotmány egyik megszövegezője Michał Zabiełłoországgyűlési képviselő , az alkotmány híve Jan Suchorzewski ( † 1804 vagyországgyűlési képviselő , az alkotmány ellenzéke Stanisław Kublickiországgyűlési képviselő , az alkotmány híve Francis Xavier Branicki ( kb.hetman , az alkotmány ellenzéke Hugo Kołłątajalkancellár , az alkotmány egyik megszövegezője Feliks TurskiKrakkó püspöke ( vagy Tymoteusz Gorzeński ) Ignacy PotockiNagy-Litvánia marsallja , az alkotmány egyik megszövegezője Adam Kazimierz Czartoryskitartományi kormányzó , az alkotmány híve Scipione Piattoli a király magántitkára , az alkotmány egyik megszövegezője Tadeusz Matuszewiczországgyűlési képviselő , az alkotmány egyik megszövegezője II. Szaniszló Ágostlengyel király Anna Charlotta Dorothy von Medemgrófnő ( vagy Róża z Martynkowskich Dekertowa ) Elżbieta Grabowska9-1810 ) , a király morgatikus felesége Jan DekertVarsó polgármestere Antoni Stanisław Czetwertyński-Światopełkaz alkotmány híve Antoni Złotnicki Polycarp ( kb.orsz ággyűlési képviselő , az alkotmány híve Francia rojalista Jan Kilińskicipészmester , a Kościuszko-felkelés tisztje Klemens Maria Hofbauerredemptorista pap Stanisław Staszicpap , a felvilágosodás híve , az alkotmány egyik megszövegezője Andrzej Hieronim Zamoyskitartományi kormányzó , a Zamojski Kódex megszövegezője Tymoteusz GorzeńskiSzmolenszk püspöke Kazimierz Konopka Hugo Kołłątaj titkára Ortodox pap Paul Xavier Brzostowskipap ( vagy Joseph Stępkowski ) Antoni Tyzenhaus a litván királyi gazdaság vezetője Paraszt Józef Antoni Poniatowski a királyi hadsereg tábornoka Stanisław Mokronowskiországgyűlési képviselő Fiatal zsidó Öreg zsidó Az alkotmány és Magyarország Májusa Lengyelország fontos állami ünnepe , amelyről Magyarországon is rendre megemlékeznek . Ettől függetlenül az alkotmány , a lengyel felvilágosodás eredményei és képviselői nem ismertek Magyarországon . Egy mai magyar középiskolai tankönyv például egyetlen mondatba sűrítette a témát : „ Majd álságos módon a despotikus cár a nemesi szabadságjogok védelmezőjeként lépett fel az anarchiát megfékezni kívánó reformerőkkel szemben” . Jegyzetek Fordítás További információk Ráduly Zsuzsanna : Reformtörekvések . Az állam bukása . In : A lengyelek története. szlavintezet.elte.hu . Tarján M. Tamás : május A szejm elfogadja Lengyelország új alkotmányát . rubicon.hu . Kapcsolódó szócikkek Lengyel festők listája Felvilágosodás Lengyelország történelme Historizmus Jan Matejko festményei