Guba Sándor (mezőgazdász)
Guba Sándor (Heves, 1927. április 17. – Kaposvár, 1984. február 20.) mezőgazdasági mérnök, főiskolai igazgató és országgyűlési képviselő. 1965-ben megszerezte a mezőgazdasági tudományok kandidátusa címet.

Élete és munkássága
1927-ben született a Heves vármegyei Heves városban Guba Sándor földműves és Szabados Rozália gyermekeként. Két nővére volt.

Középiskolába először Jászapátiba, majd Egerbe járt, ahol 1945-ben a kereskedelmi középiskolában tett érettségit. A második világháború végén leventeként szolgált, rövid időre az amerikaiak fogságába is került. 1950-ben mezőgazdasági mérnöki diplomát szerzett az Agrártudományi Egyetem mezőgazdaság-tudományi karán, majd 1959-ben doktori, 1965-ben pedig kandidátusi címet szerzett.

1950-től 1957-ig az Állattenyésztési Kutató Intézet Szarvasmarha-tenyésztési Osztályának tudományos segédmunkatársa, majd négy évig tudományos munkatársa volt, ezután Kaposvárra került, ahol 1961-ben megalapította a Felsőfokú Mezőgazdasági Technikumot, amelynek tíz éven keresztül igazgatója is volt. 1962-től 1971-ig vezette a szintén általa alapított állattenyésztési kutatócsoportot is, majd 1971-ben a Kaposvári Mezőgazdasági Főiskola (a mai Kaposvári Egyetem egyik elődje) alapító főigazgatója lett. 1967-től 1984-ben bekövetkezett haláláig országgyűlési képviselő is volt.

Fő kutatási területe a magyarországi szarvasmarha- és sertésállomány termelőképessége volt, kialakított új törzstenyészeteket, megalkotta és országosan ismertté tette a KA-HYB és a KSZKV nevű sertéstenyésztési rendszereket, valamint új eredményeket ért el a takarmányozásban és a gépi fejésben is. Guba Sándor jóvoltából jött létre Kaposváron a közel hatszáz mezőgazdasági üzemet összefogó Kaposvári Állattenyésztési és Kutatási-fejlesztési Egyesület, amely a főiskola kutatóbázisára támaszkodott.

Emlékezete
Emlékére rendezték meg 1984. november 26. és 29. között Kaposváron a Guba Sándor Szarvasmarha-tenyésztési Emlékszemináriumot, 1990. november 14-én pedig tudományos emlékülést is tartottak a szintén kaposvári Pannon Agrártudományi Egyetem állattenyésztési karán. A később a többek között az általa alapított főiskolából létrejött Kaposvári Egyetem állattudományi kara megalapította a Guba Sándor-emlékérmet, az 1993-tól a mezőgazdasági és élelmiszeripari tanulók számára kiírt emlékverseny is az ő nevét viseli. Halálának 30. évfordulóján, 2014-ben ismét emlékülést tartottak, ezúttal a Kaposvári Egyetemen.

Mind Hevesen, mind Kaposváron utcát is neveztek el róla, a Kaposvári Egyetem egyik, kör alaprajzú épületében szobrot kapott, 2015-ben pedig arcképe felkerült az egyik helyi járatú autóbuszra is.

Díjai, elismerései
Munka Érdemérem (1963)
Ujhelyi Imre-emlékérem
Wellmann Oszkár-emlékérem
Tessedik Sámuel-emlékérem
Eötvös Loránd-díj (1975)
Wilhelm Kirschner-emlékérem (1984)

Fő művei
 Magyartarka üszőborjak és növendékek súly- és testméreti adatainak alakulása a megváltozott felnevelési mód mellett (Állattenyésztés, 1952)
 Az itatásos borjúnevelés legújabb szempontjai (Agrártudomány, 1952)
 A mesterségesen nevelt borjak jó súlygyarapodásának feltételei (Magyar Mezőgazdaság, 1952)
 A háromszori fejés hatása a tej zsírtartalmára (Állattenyésztés, 1953)
 A szarvasmarha-állomány szaporításának fokozása (Agrártudomány, 1954)
 A fejés utáni kicsepegtetés hatása a tej- és tejzsírtermelésre, Czakó Józseffel. (Állattenyésztés, 1954)
 A szarvasmarhákkal végzett kísérletek módszerei – Az üszőborjak helyes testsúlya. (Magyar Mezőgazdaság, 1955)
 Adatok a tehéntej zsírtartalmának egynapi változásához, 1–3., Czakó Józseffel. (Állattenyésztés, 1957)
 A magyarfajta tökéletesítése – A szarvasmarha törzstenyészetek – A gépi fejésre alkalmas tőgy (Magyar Mezőgazdaság, 1958)
 A gépi fejés alkalmazásának lehetőségei (Mezőgazdasági Világirodalom, 1959)
 A fejhetőség vizsgálata a laktáció különböző hónapjaiban és különböző fejésenkénti tejhozam esetén (Állattenyésztés, 1959)
 Vizsgálatok a szarvasmarha tőgyének részarányosságáról, különös tekintettel a gépi fejés lehetőségeire, egyetemi doktori értekezés (Gödöllő, 1959)
 A tehéntőgy szerepe a termelésben, különös tekintettel a gépi fejésre (Korszerű tenyésztési és hízlalási módszerek a nagyüzemi állattenyésztésben) (Budapest, 1959)
 A szakszerű gépi fejés (Kaposvár, 1961)
 Gazdasági típusú magyartarka tehenek testméretei, Bárczy Gézával. (Állattenyésztés, 1961)
 A szarvasmarha-ivadékvizsgálat helyzete Magyarországon (Időszerű kérdések a szarvasmarha-tenyésztés köréből) (Budapest, 1963)
 A legmegfelelőbb szarvasmarha-ivadékvizsgálati eljárás hazai módszerének kidolgozása (Kaposvár, 1964)
 A szakszerű gépi fejés (Szaktanácsadási füzetek. 2. Budapest, 1966)
 Adatok a hazai viszonyok között alkalmazható fejhetőség-vizsgálat kidolgozásához, többekkel. (Állattenyésztés, 1969)
 Szarvasmarha- tenyésztésünk fejlesztésének lehetőségei (Magyar mezőgazdaság zsebkönyve, A hústermelés kézikönyve. Budapest, 1971)
 Egy cél – különböző megközelítések, Horn Arthurral és Magyari Andrással (Társadalmi Szemle, 1972)
 Vizsgálatok a dajkatehenes tartás rendszernagyüzemi technológiájának kidolgozására, Ember Jánossal és Mártha Sándorral. (Állattenyésztés, 1974)
 A szarvasmarhatartás technológiai elemei, Stefler Józseffel. (Kaposvár, 1976)
 A gazdaságos tej- és húsmarhatermelés feltételrendszere, Ember Jánossal. A tenyésztés – nemesítés, Dohy Jánossal. (Szarvasmarha-tenyésztők kézikönyve, Budapest, 1979)
 Előhasznosítás a szarvasmarha-tenyésztésben (Ma újdonság, holnap gyakorlat) (Budapest, 1980)
 Állattartás-technológia. I–II. köt. Szarvasmarhatartás-technológia., szerk., Stefler Józseffel. (Budapest, 1981)
 A szarvasmarha tenyésztése, szerk. (Budapest, 1985).

Források

1927-ben született személyek
1984-ben elhunyt személyek
Kaposváriak
Hevesiek
Magyar agrármérnökök
Országgyűlési képviselők (1967–1971)
Országgyűlési képviselők (1971–1975)
Országgyűlési képviselők (1975–1980)
Országgyűlési képviselők (1980–1985)
Guba Sándor ( Heves , április – Kaposvár , február ) mezőgazdasági mérnök , főiskolai igazgató és országgyűlési képviselő.ben megszerezte a mezőgazdasági tudományok kandidátusa címet . Élete és munkássága 1927-ben született a Heves vármegyei Heves városban Guba Sándor földműves és Szabados Rozália gyermekeként . Két nővére volt . Középiskolába először Jászapátiba , majd Egerbe járt , aholben a kereskedelmi középiskolában tett érettségit . A második világháború végén leventeként szolgált , rövid időre az amerikaiak fogságába is került.ben mezőgazdasági mérnöki diplomát szerzett az Agrártudományi Egyetem mezőgazdaság-tudományi karán , majdben doktori, ben pedig kandidátusi címet szerzett . 1950-tőlig az Állattenyésztési Kutató Intézet Szarvasmarha-tenyésztési Osztályának tudományos segédmunkatársa , majd négy évig tudományos munkatársa volt , ezután Kaposvárra került , aholben megalapította a Felsőfokú Mezőgazdasági Technikumot , amelynek tíz éven keresztül igazgatója is volt.tőlig vezette a szintén általa alapított állattenyésztési kutatócsoportot is , majdben a Kaposvári Mezőgazdasági Főiskola ( a mai Kaposvári Egyetem egyik elődje ) alapító főigazgatója lett.tőlben bekövetkezett haláláig országgyűlési képviselő is volt . Fő kutatási területe a magyarországi szarvasmarha- és sertésállomány termelőképessége volt , kialakított új törzstenyészeteket , megalkotta és országosan ismertté tette a KA-HYB és a KSZKV nevű sertéstenyésztési rendszereket , valamint új eredményeket ért el a takarmányozásban és a gépi fejésben is . Guba Sándor jóvoltából jött létre Kaposváron a közel hatszáz mezőgazdasági üzemet összefogó Kaposvári Állattenyésztési és Kutatási-fejlesztési Egyesület , amely a főiskola kutatóbázisára támaszkodott . Emlékezete Emlékére rendezték meg november és között Kaposváron a Guba Sándor Szarvasmarha-tenyésztési Emlékszemináriumot , novemberén pedig tudományos emlékülést is tartottak a szintén kaposvári Pannon Agrártudományi Egyetem állattenyésztési karán . A később a többek között az általa alapított főiskolából létrejött Kaposvári Egyetem állattudományi kara megalapította a Guba Sándor-emlékérmet , aztól a mezőgazdasági és élelmiszeripari tanulók számára kiírt emlékverseny is az ő nevét viseli . Halálának évfordulóján, ben ismét emlékülést tartottak , ezúttal a Kaposvári Egyetemen . Mind Hevesen , mind Kaposváron utcát is neveztek el róla , a Kaposvári Egyetem egyik , kör alaprajzú épületében szobrot kapott, ben pedig arcképe felkerült az egyik helyi járatú autóbuszra is . Díjai , elismerései Munka Érdemérem Ujhelyi Imre-emlékérem Wellmann Oszkár-emlékérem Tessedik Sámuel-emlékérem Eötvös Loránd-díj Wilhelm Kirschner-emlékérem Fő művei Magyartarka üszőborjak és növendékek súly- és testméreti adatainak alakulása a megváltozott felnevelési mód mellett ( Állattenyésztés , Az itatásos borjúnevelés legújabb szempontjai ( Agrártudomány , A mesterségesen nevelt borjak jó súlygyarapodásának feltételei ( Magyar Mezőgazdaság , A háromszori fejés hatása a tej zsírtartalmára ( Állattenyésztés , A szarvasmarha-állomány szaporításának fokozása ( Agrártudomány , A fejés utáni kicsepegtetés hatása a tej- és tejzsírtermelésre , Czakó Józseffel . ( Állattenyésztés , A szarvasmarhákkal végzett kísérletek módszerei – Az üszőborjak helyes testsúlya . ( Magyar Mezőgazdaság , Adatok a tehéntej zsírtartalmának egynapi változásához,3. , Czakó Józseffel . ( Állattenyésztés , A magyarfajta tökéletesítése – A szarvasmarha törzstenyészetek – A gépi fejésre alkalmas tőgy ( Magyar Mezőgazdaság , A gépi fejés alkalmazásának lehetőségei ( Mezőgazdasági Világirodalom , A fejhetőség vizsgálata a laktáció különböző hónapjaiban és különböző fejésenkénti tejhozam esetén ( Állattenyésztés , Vizsgálatok a szarvasmarha tőgyének részarányosságáról , különös tekintettel a gépi fejés lehetőségeire , egyetemi doktori értekezés ( Gödöllő , A tehéntőgy szerepe a termelésben , különös tekintettel a gépi fejésre ( Korszerű tenyésztési és hízlalási módszerek a nagyüzemi állattenyésztésben ) ( Budapest , A szakszerű gépi fejés ( Kaposvár , Gazdasági típusú magyartarka tehenek testméretei , Bárczy Gézával . ( Állattenyésztés , A szarvasmarha-ivadékvizsgálat helyzete Magyarországon ( Időszerű kérdések a szarvasmarha-tenyésztés köréből ) ( Budapest , A legmegfelelőbb szarvasmarha-ivadékvizsgálati eljárás hazai módszerének kidolgozása ( Kaposvár , A szakszerű gépi fejés ( Szaktanácsadási füzetek . Budapest , Adatok a hazai viszonyok között alkalmazható fejhetőség-vizsgálat kidolgozásához , többekkel . ( Állattenyésztés , Szarvasmarha- tenyésztésünk fejlesztésének lehetőségei ( Magyar mezőgazdaság zsebkönyve , A hústermelés kézikönyve . Budapest , Egy cél – különböző megközelítések , Horn Arthurral és Magyari Andrással ( Társadalmi Szemle , Vizsgálatok a dajkatehenes tartás rendszernagyüzemi technológiájának kidolgozására , Ember Jánossal és Mártha Sándorral . ( Állattenyésztés , A szarvasmarhatartás technológiai elemei , Stefler Józseffel . ( Kaposvár , A gazdaságos tej- és húsmarhatermelés feltételrendszere , Ember Jánossal . A tenyésztés – nemesítés , Dohy Jánossal . ( Szarvasmarha-tenyésztők kézikönyve, Budapest , Előhasznosítás a szarvasmarha-tenyésztésben ( Ma újdonság , holnap gyakorlat ) ( Budapest , Állattartás-technológia . I–II. köt . Szarvasmarhatartás-technológia . , szerk . , Stefler Józseffel . ( Budapest , A szarvasmarha tenyésztése , szerk . ( Budapest , Források 1927-ben született személyek 1984-ben elhunyt személyek Kaposváriak Hevesiek Magyar agrármérnökök Országgyűlési képviselők1971 ) Országgyűlési képviselők1975 ) Országgyűlési képviselők1980 ) Országgyűlési képviselők1985 )