Mulató-hegy
A Mulató-hegyen található Magyarország egyik legnevezetesebb ásvány előfordulása. A Mulató-hegy (– Barna-máj) egy, a késő-szarmatában létrejött, majd kipreparálódott lakkolit. A Kárpátok egyik legjobban föltárt lakkolitja, ahol a sekély szubvulkáni testekre általában jellemző kihűlési-elválási résrendszerek tankönyvbe illően mutatkoznak meg. Hazánkban egyedül itt figyelhető meg, hogy a kontaktizált riolittufa újraolvadás következtében perlitszerű kőzetté alakul át. A magma valamivel idősebb riolittufába nyomult, és azt az érintkezési sávban megolvasztotta. A helyenként előforduló agyagos tufitnak a kontaktuson „megsült” agyagpalájában szarmata növénylenyomatok találhatók. A lakkolit kőzetanyaga piroxénandezit. Ennek hólyagüregeiben igen változatos ásványtársulás található, melynek leggyakoribb tagjai a kvarcfélék és a karbonátok. Emellett sokféle járulékos ásvány is megjelenik, főleg a kisméretű üregekben.

A kőzet hólyagüregeiben található leggyakoribb ásványok a következők:
 Cristobalit: tejfehér, mm körüli oktaéderszerű kristályok tridimittel.
 Goethit: barna, földes fészkek, bekérgezések és sziderit utáni álalakok.
 Hornblende: fekete, mm-es oszlopos-tűs kristályok, tridimittel.
 Kalcit: fehér, cm-t elérő romboéderek, gömbök.
 Kvarc: színtelen, mm-es kristályokból álló bekérgezések.
 Opál: fehér, kékesfehér, zöldes, üvegszerű bekérgezések, cseppköves és gömbös halmazok.
 Szaponit („mauritzit”): fekete, matt felületű kérgek, mm-es csöves halmazok.
 Sziderit: barna, sárgásbarna, cm-t meghaladó gömbös-vesés és sugaras halmazok, bekérgezések, és pár mm-es romboéderek.
 Tridimit: fehér, sárgás, 1-3 mm-es táblás kristályok, legyező alakú kristálycsoportok.

Andezitbánya 

A hegyen található egy felhagyott andezitbánya, ami Bodrogkeresztúrról Erdőbényére vezető út mellett helyezkedik el, közvetlenül a községhatárt követően. A bánya miocén korú piroxénandezitet, fluidális riolitot, riolittufát és riolitártufát tár fel, helyenként újraolvadt perlites beépülésekkel. Az andezit fő ásványa a sziderit (szferosziderit). A kőzet akár 10-20 cm-es hólyagüregeket is tartalmazhat, melyekhez kötődnek az ásványok.

A riolittufa mellett az andezitet csak századunkban kezdték el bányászni a Mulató-hegyen, a Hubertusz-bányában, igaz viszont, hogy ezt nagy mennyiségben termelték, így nagy távolságra is eljutott. Az 1925-ben megnyitott bányában, kezdetben kézi módszerrel, majd robbantásos technikával fejtettek. Az itt és a szomszéd hegyen (Barnamáj) bányászott sötétszürke ép andezitet (helyi néven vaskő) a helyszínen különböző szemnagyságúra összezúzták és útkavicsolásra, vasúti töltések készítésére, javítására használták. Emellett kisebb-nagyobb tömbjei építkezési célokat is szolgáltak, de mivel ez a kőzettípus nehezen faragható, nemigen használták kőfaragásra. A felszínre kerülő hólyagüregek ásványai magyarországi és európai viszonylatokban is unikálisnak számítanak, így nagyon hamar külföldi és hazai gyűjtők, néhány múzeum, valamint a helyi bányászok tulajdonába kerültek. Sajnos a Hubertusz kőfejtő a megfelelő kőanyag csökkenése, illetve vízproblémák miatt 1983-ban bezárt. Sokáig felhagyva állt, majd a 2000-es években újra művelték (2007-ig), azóta újra leállt, jelenleg csak néha hordanak el meddőt útfeltöltésekre, mederigazításokra. A lakkolitot feltáró főfalra (és a bányatóra) csodálatos kilátás nyílik a Mulató-hegytől délre található Barnamáj andezitlakkolitról. A bánya területe fészkelőhelyéül szolgál egy uhunak, illetve számos védett növény is található a felszínén, aminek köszönhetően a legértékesebb részeket nem érintette a bánya újranyitása.

Mulató-hegyi bányató 

A község déli végénél, a 230 m magas Mulató-hegy lábánál az 1983-as bezárást követően, a hajdani Hubertus-kőfejtő üregében, a bányaudvarban egy tájképileg is igen jelentős tó alakult ki. (visszautalás: A patakvölggyel kettészelt Erdőbénye Mulató-hegyi és barnamáji – szintén kipreparálódott – andezites szubvulkán keleti tömegét az évszázados Hubertusz bánya nagy mélységű bányagödre, a másik részét a fúrásos földtani kutatás, illetve maga a völgybevágódás tárta fel.) A jobb minőségű sötétszürke tömött építőkövet a szubvulkán belső tömegéből nyerték, így ott már a II. világháború előtt egy úgynevezett süllyesztő szintet mélyítettek, amely talpán megjelent egy posztvulkáni ásványvizes forrás. Emiatt a bányászat csak folyamatos szivattyúzás mellett volt végezhető. A művelést az 1940-es években abbahagyva a süllyesztő gödörben felemelkedett a víz, majd azt a termelés újraindításával az 1950-es években újra leszívták. A tulajdonosi és bányaművelési változások miatt az 1990-es évek elejétől a különleges vízminőségű 20 m mély hatalmas bányató (3 millió m³) vizét ismét felengedték.  A helyiek a környék más azonos jellegű bányatavához hasonlóan Tengerszemnek nevezték el és horgásztóvá (ponty, harcsa) alakítottak át. A bányát régen 2 szinten művelték, a felhagyott bánya alsó szintjét tó tölti ki, de a felső szint jól tanulmányozható.

Jegyzetek

További információk 
 

Északi-középhegység
A Mulató-hegyen található Magyarország egyik legnevezetesebb ásvány előfordulása . A Mulató-hegy ( – Barna-máj ) egy , a késő-szarmatában létrejött , majd kipreparálódott lakkolit . A Kárpátok egyik legjobban föltárt lakkolitja , ahol a sekély szubvulkáni testekre általában jellemző kihűlési-elválási résrendszerek tankönyvbe illően mutatkoznak meg . Hazánkban egyedül itt figyelhető meg , hogy a kontaktizált riolittufa újraolvadás következtében perlitszerű kőzetté alakul át . A magma valamivel idősebb riolittufába nyomult , és azt az érintkezési sávban megolvasztotta . A helyenként előforduló agyagos tufitnak a kontaktuson „ megsült” agyagpalájában szarmata növénylenyomatok találhatók . A lakkolit kőzetanyaga piroxénandezit . Ennek hólyagüregeiben igen változatos ásványtársulás található , melynek leggyakoribb tagjai a kvarcfélék és a karbonátok . Emellett sokféle járulékos ásvány is megjelenik , főleg a kisméretű üregekben . A kőzet hólyagüregeiben található leggyakoribb ásványok a következők : Cristobalit : tejfehér , mm körüli oktaéderszerű kristályok tridimittel . Goethit : barna , földes fészkek , bekérgezések és sziderit utáni álalakok . Hornblende : fekete , mm-es oszlopos-tűs kristályok , tridimittel . Kalcit : fehér , cm-t elérő romboéderek , gömbök . Kvarc : színtelen , mm-es kristályokból álló bekérgezések . Opál : fehér , kékesfehér , zöldes , üvegszerű bekérgezések , cseppköves és gömbös halmazok . Szaponit ( „ mauritzit” ) : fekete , matt felületű kérgek , mm-es csöves halmazok . Sziderit : barna , sárgásbarna , cm-t meghaladó gömbös-vesés és sugaras halmazok , bekérgezések , és pár mm-es romboéderek . Tridimit : fehér , sárgás,mm-es táblás kristályok , legyező alakú kristálycsoportok . Andezitbánya A hegyen található egy felhagyott andezitbánya , ami Bodrogkeresztúrról Erdőbényére vezető út mellett helyezkedik el , közvetlenül a községhatárt követően . A bánya miocén korú piroxénandezitet , fluidális riolitot , riolittufát és riolitártufát tár fel , helyenként újraolvadt perlites beépülésekkel . Az andezit fő ásványa a sziderit ( szferosziderit ) . A kőzet akárcm-es hólyagüregeket is tartalmazhat , melyekhez kötődnek az ásványok . A riolittufa mellett az andezitet csak századunkban kezdték el bányászni a Mulató-hegyen , a Hubertusz-bányában , igaz viszont , hogy ezt nagy mennyiségben termelték , így nagy távolságra is eljutott . Azben megnyitott bányában , kezdetben kézi módszerrel , majd robbantásos technikával fejtettek . Az itt és a szomszéd hegyen ( Barnamáj ) bányászott sötétszürke ép andezitet ( helyi néven vaskő ) a helyszínen különböző szemnagyságúra összezúzták és útkavicsolásra , vasúti töltések készítésére , javítására használták . Emellett kisebb-nagyobb tömbjei építkezési célokat is szolgáltak , de mivel ez a kőzettípus nehezen faragható , nemigen használták kőfaragásra . A felszínre kerülő hólyagüregek ásványai magyarországi és európai viszonylatokban is unikálisnak számítanak , így nagyon hamar külföldi és hazai gyűjtők , néhány múzeum , valamint a helyi bányászok tulajdonába kerültek . Sajnos a Hubertusz kőfejtő a megfelelő kőanyag csökkenése , illetve vízproblémák miattban bezárt . Sokáig felhagyva állt , majd aes években újra műveltékig ) , azóta újra leállt , jelenleg csak néha hordanak el meddőt útfeltöltésekre , mederigazításokra . A lakkolitot feltáró főfalra ( és a bányatóra ) csodálatos kilátás nyílik a Mulató-hegytől délre található Barnamáj andezitlakkolitról . A bánya területe fészkelőhelyéül szolgál egy uhunak , illetve számos védett növény is található a felszínén , aminek köszönhetően a legértékesebb részeket nem érintette a bánya újranyitása . Mulató-hegyi bányató A község déli végénél , am magas Mulató-hegy lábánál azas bezárást követően , a hajdani Hubertus-kőfejtő üregében , a bányaudvarban egy tájképileg is igen jelentős tó alakult ki. ( visszautalás : A patakvölggyel kettészelt Erdőbénye Mulató-hegyi és barnamáji – szintén kipreparálódott – andezites szubvulkán keleti tömegét az évszázados Hubertusz bánya nagy mélységű bányagödre , a másik részét a fúrásos földtani kutatás , illetve maga a völgybevágódás tárta fel . ) A jobb minőségű sötétszürke tömött építőkövet a szubvulkán belső tömegéből nyerték , így ott már a II. világháború előtt egy úgynevezett süllyesztő szintet mélyítettek , amely talpán megjelent egy posztvulkáni ásványvizes forrás . Emiatt a bányászat csak folyamatos szivattyúzás mellett volt végezhető . A művelést azes években abbahagyva a süllyesztő gödörben felemelkedett a víz , majd azt a termelés újraindításával azes években újra leszívták . A tulajdonosi és bányaművelési változások miatt azes évek elejétől a különleges vízminőségűm mély hatalmas bányatómillió m³ ) vizét ismét felengedték . A helyiek a környék más azonos jellegű bányatavához hasonlóan Tengerszemnek nevezték el és horgásztóvá ( ponty , harcsa ) alakítottak át . A bányát régenszinten művelték , a felhagyott bánya alsó szintjét tó tölti ki , de a felső szint jól tanulmányozható . Jegyzetek További információk Északi-középhegység