Nonnosz
Panopoliszi Nonnosz, (ógörög nyelven Νόννος) a mai Egyiptom területén található Panopoliszban (ma: Akhmim) született, a 4. század végén vagy az 5. században élt görög költő; a Dionysiaká című eposz szerzője.

Életéről szinte semmit nem tudni. Csak műveiből lehet következtetni arra, hogy fiatalon, amikor még pogány volt, írta nagy eposzát; később keresztény lett, és akkor írta át versben János evangéliumát (Metabole).

Dionüszosz-eposz 
A hatalmas terjedelmű Dionüszosz-eposz (Διονυσιακά / Dionysiaká) 48 énekből áll (mint az Iliasz és az Odüsszeia).  Dionüszosz isten indiai hadjáratát tárgyalja rendkívül körülményesen, a cselekmény folyamatosságát zavaró sokféle mítosz unos-untalan bevonásával. Szerkezete teljesen széteső, még a hős alakja sem tartja össze. A mű Zeusz Európában tett látogatásával kezdődik, maga Dionüszosz csak a nyolcadik énekben születik meg.

Érdekesség, hogy a szerző kétszáz évvel a kereszténység államvallássá tétele után antik eposzt írt, „még egyszer, utoljára, egy egyiptomi monumentalitású műben összefoglalva az egész görög szenttörténetet.” Pogány szelleme ellenére Bizáncban még a 13. században is másolták.

Nonnosz gondosan kidolgozott hexameterekben írt, szigorú verselési technikáját később többen követték (pl. Musaeus, Paulus Silentiariust és mások).

Eposzát először a holland Gerhard Falkenburg (1535–1578) adta ki 1569-ben.

Jegyzetek

Műve magyarul
 Görög Költők Antológiája. Onlineː http://mek.oszk.hu/07000/07081/

Források 
  (Petronii, 6. Cajus)

 Szerb Antal: A világirodalom története (Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1962) A késői görög irodalom c. alfejezet, 62. oldal

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori görög irodalom
 Ókeresztény irodalom

Ókori görög költők, írók
Az 5. században elhunyt személyek
Ókori görög eposzköltők
Ókori görög költők
Panopoliszi Nonnosz , ( ógörög nyelven Νόννος ) a mai Egyiptom területén található Panopoliszban ( ma : Akhmim ) született , a század végén vagy az században élt görög költő ; a Dionysiaká című eposz szerzője . Életéről szinte semmit nem tudni . Csak műveiből lehet következtetni arra , hogy fiatalon , amikor még pogány volt , írta nagy eposzát ; később keresztény lett , és akkor írta át versben János evangéliumát ( Metabole ) . Dionüszosz-eposz A hatalmas terjedelmű Dionüszosz-eposz ( Διονυσιακά / Dionysiaká) énekből áll ( mint az Iliasz és az Odüsszeia ) . Dionüszosz isten indiai hadjáratát tárgyalja rendkívül körülményesen , a cselekmény folyamatosságát zavaró sokféle mítosz unos-untalan bevonásával . Szerkezete teljesen széteső , még a hős alakja sem tartja össze . A mű Zeusz Európában tett látogatásával kezdődik , maga Dionüszosz csak a nyolcadik énekben születik meg . Érdekesség , hogy a szerző kétszáz évvel a kereszténység államvallássá tétele után antik eposzt írt , „ még egyszer , utoljára , egy egyiptomi monumentalitású műben összefoglalva az egész görög szenttörténetet.” Pogány szelleme ellenére Bizáncban még a században is másolták . Nonnosz gondosan kidolgozott hexameterekben írt , szigorú verselési technikáját később többen követték ( pl . Musaeus , Paulus Silentiariust és mások ) . Eposzát először a holland Gerhard Falkenburg1578 ) adta kiben . Jegyzetek Műve magyarul Görög Költők Antológiája . Onlineː http://mek.oszk.hu/07000/07081/ Források ( Petronii , Cajus ) Szerb Antal : A világirodalom története ( Magvető Könyvkiadó, Budapest,A késői görög irodalom c. alfejezet , oldal Kapcsolódó szócikkek Ókori görög irodalom Ókeresztény irodalom Ókori görög költők , írók Az században elhunyt személyek Ókori görög eposzköltők Ókori görög költők