Csillag Károly
Csillag Károly, 1888-ig Stern Károly (Kishegyes, 1862. május 12. – Budapest, 1943. június 16.) ügyvéd, újságíró, költő, műfordító.

Élete

Stern Jakab kereskedő és Zilzer Mária fiaként született zsidó családban. Kilencéves korában elköltözött a szülői házból és a gimnáziumot Zomborban, Szabadkán és Szegeden végezte. Ezután a fővárosba került, ahol az egyévi önkéntességet leszolgálta és egyúttal 1881-től 1890-ig a Budapesti Tudományegyetem joghallgatója volt. Időközben Bácska több városában joggyakorlaton volt. 1890-ben jogi doktor lett. Ekkor Szabadkára hívták szerkesztőnek. 1890 és 1891 között a Szabadkai Hírlap szerkesztője volt, majd 1896-ig a Bácskai Naplót szerkesztette. Ezt követően a Bácskai Hírlap és a Bácsmegyei Napló szerkesztőjeként dolgozott. 1906-ig Szabadkán, 1914-ig Zsablyán, majd Újvidéken folytatott ügyvédi gyakorlatot. A délvidék 1918. évi megszállása után Borsod vármegyébe költözött. Először Miskolcon, utóbb Edelényben folytatta ügyvédi hivatását. 1929–1930-ban Bódvaszilason, 1930–1933-ban ismét Edelényben dolgozott. Ekkor Budapestre költözött és az Országos Ügyvéd Egyesület otthonának lakója lett. Halálát aggkori végelgyengülés okozta.

Humoros és szatirikus cikkei 1878-tól a Bácska című lapban (Korzócikkek), a Zombor és Vidékében (melynek állandó munkatársa volt), a szabadkai Szabadságban és a Szabadkai Hírlapban jelentek meg. Alkalmi költeményeit a vidéki színpadokon is szavalták; így a Csiky Gergely halálára írtat (Színészek Közlönyében). 1890 tavaszán megteremtette a Bolond Istók című hetilapban Verbőczi Aladár alakját.

A Kozma utcai izraelita temetőben nyugszik.

Családja 
Felesége Braun Flóra volt, Braun Jakab kereskedő és Schossberger Rozália lánya, akivel 1892. október 16-án Szabadkán kötött házasságot.

Gyermekei:

 Csillag Imre (Szabadka, 1893 – Szabadka, 1898)
 Csillag Veronika (Szabadka, 1898 – ?). Férje Mathis Tibor László mérnök (1923–1925 között).
 Csillag Erzsébet (Szabadka, 1900 – ?) rendelőintézeti főorvos, elektroterápiás és laboratóriumi szakorvos. Férje Scheffer László főorvos, egyetemi magántanár
 Csillag Pál (Szabadka, 1904 – ?) kereskedelmi magántisztviselő. Felesége Lusztig Ibolya Irén.

Művei

 Költemények. (Budapest, 1886)
 Verbőczi Aladár ügyvédjelölt különös jogesetei. I. kötet. Szabadka, 1891. (Jogászadomák)
 Sátán útja. Drámai Költemény. (Szabadka, 1898)
 A vörös május. Szociális színmű. (Szeged, 1906)
 Lillafüredi Werbőczy Barlang. (Edelény-Miskolc, 1931)
 Öröktüzek. Revíziós és irredenta költemények. (Edelény-Miskolc, 1933)
 Werbőczy Aladár a pécsi ügyvédkongresszuson (Budapest, 1938)
 Humoros tárcák

Fordításai 

 Költemények. Morrls Rosenfeld; Ford. Miskolc 1. kötet: 1925; 2. kötet: 1929

Jegyzetek

Források

További információk

 Hadobás Pál: Edelény és környéke az irodalomban. Edelény, Művelődési Központ, Könyvtár és Múzeum, 2005. 
 Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Ezer magyar biográfia a délszláv országokból. Újvidék, Fórum Könyvkiadó, 2002. 
 
 
 

Magyar jogászok
Magyar újságírók
Magyar műfordítók
Magyar költők
1862-ben született személyek
1943-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Csillag Károly,ig Stern Károly ( Kishegyes , május – Budapest , június ) ügyvéd , újságíró , költő , műfordító . Élete Stern Jakab kereskedő és Zilzer Mária fiaként született zsidó családban . Kilencéves korában elköltözött a szülői házból és a gimnáziumot Zomborban , Szabadkán és Szegeden végezte . Ezután a fővárosba került , ahol az egyévi önkéntességet leszolgálta és egyúttaltőlig a Budapesti Tudományegyetem joghallgatója volt . Időközben Bácska több városában joggyakorlaton volt.ben jogi doktor lett . Ekkor Szabadkára hívták szerkesztőnek.ésközött a Szabadkai Hírlap szerkesztője volt , majdig a Bácskai Naplót szerkesztette . Ezt követően a Bácskai Hírlap és a Bácsmegyei Napló szerkesztőjeként dolgozott.ig Szabadkán,ig Zsablyán , majd Újvidéken folytatott ügyvédi gyakorlatot . A délvidék évi megszállása után Borsod vármegyébe költözött . Először Miskolcon , utóbb Edelényben folytatta ügyvédi hivatását.1930-ban Bódvaszilason, 1933-ban ismét Edelényben dolgozott . Ekkor Budapestre költözött és az Országos Ügyvéd Egyesület otthonának lakója lett . Halálát aggkori végelgyengülés okozta . Humoros és szatirikus cikkeitól a Bácska című lapban ( Korzócikkek ) , a Zombor és Vidékében ( melynek állandó munkatársa volt ) , a szabadkai Szabadságban és a Szabadkai Hírlapban jelentek meg . Alkalmi költeményeit a vidéki színpadokon is szavalták ; így a Csiky Gergely halálára írtat ( Színészek Közlönyében ) .tavaszán megteremtette a Bolond Istók című hetilapban Verbőczi Aladár alakját . A Kozma utcai izraelita temetőben nyugszik . Családja Felesége Braun Flóra volt , Braun Jakab kereskedő és Schossberger Rozália lánya , akivel októberán Szabadkán kötött házasságot . Gyermekei : Csillag Imre ( Szabadka,– Szabadka , Csillag Veronika ( Szabadka,– ? ) . Férje Mathis Tibor László mérnök1925 között ) . Csillag Erzsébet ( Szabadka,– ? ) rendelőintézeti főorvos , elektroterápiás és laboratóriumi szakorvos . Férje Scheffer László főorvos , egyetemi magántanár Csillag Pál ( Szabadka,– ? ) kereskedelmi magántisztviselő . Felesége Lusztig Ibolya Irén . Művei Költemények . ( Budapest , Verbőczi Aladár ügyvédjelölt különös jogesetei . I. kötet . Szabadka , ( Jogászadomák ) Sátán útja . Drámai Költemény . ( Szabadka , A vörös május . Szociális színmű . ( Szeged , Lillafüredi Werbőczy Barlang . ( Edelény-Miskolc , Öröktüzek . Revíziós és irredenta költemények . ( Edelény-Miskolc , Werbőczy Aladár a pécsi ügyvédkongresszuson ( Budapest , Humoros tárcák Fordításai Költemények . Morrls Rosenfeld ; Ford . Miskolc kötet : kötet : Jegyzetek Források További információk Hadobás Pál : Edelény és környéke az irodalomban . Edelény , Művelődési Központ , Könyvtár és Múzeum , Kalapis Zoltán : Életrajzi kalauz . Ezer magyar biográfia a délszláv országokból . Újvidék , Fórum Könyvkiadó , Magyar jogászok Magyar újságírók Magyar műfordítók Magyar költők 1862-ben született személyek 1943-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek