Műegyetemi Szimfonikus Zenekar
A Műegyetemi Szimfonikus Zenekar egy magyar egyetemi szimfonikus zenekar, a Műegyetem saját zenekara, melynek tagjai az intézmény diákjai és tanárai. Az 1896-ban alapított nagy múltú zenekar nemcsak hazánkban, de az egész világon az első, mely zenei fakultással nem rendelkező egyetemen jött létre.

Története

Alapítása 
A zenekar 1896-os alapításának kezdeményezője és első karmestere Zerkovitz Rudolf, elsőéves gépészhallgató volt. A zenekar közel 50 fővel alakult meg, tagjai — a zenészek és az első években a karmesterek is — Műegyetemi diákok. Első tanárelnöke és tényleges alapítója zepethneki Tötössy Béla egyetemi tanár, aki 1904-től egészen 1923-ban bekövetkezett haláláig a zenekar karmestere is volt. Őt a tanárelnöki tiszten Heller Farkas műegyetemi professzor, majd Pattantyús-Ábrahám Géza követte, a karmesterek pedig olyan kiváló zenészek voltak, mint Unger Ernő zenetanár, Wagner Jenő zeneszerző, Tirczka Lóránt műegyetemi tanár, Vaszy Viktor karmester, Kenessey Jenő operaházi karnagy illetve Weltner Jenő.

A hangszerek beszerzésének költségeit részben a tanári kar adományaiból részben egyéni adakozásból fedezték. Amikor az egyetem épületei még Pesten voltak, a próbákat rajztermekben tartották, a jelenlegi, budai kampuszra költözéskor azonban a zenekar saját, tágas próbaeremhez jutott.

Története során a zenekar működése az alapítástól kezdve napjainkig folyamatos volt, csak 1945-ben nem tartottak hangversenyt. Az első fellépésre 1897. április 3-án került sor. 1899-ben a Mérnök Daloskör hangversenyein is közreműködött, 1900-tól pedig saját koncerteket is adott. 1911-ben a Budapesti Kamarazenei Kör felkérésére saját kamarakoncertet adott, illetve ebben az évben került sor a zenekar közreműködésével a műegyetemi zászló avatóünnepségére is.

Az első világháború alatt a zenekar a koncertjeit az egyetemi díszteremben tartotta. Az ezt követő időszakben több nagy szereplésre is sor került, például 1923-ban a zenekar 25 évek évfordulójára illetve az ugyanebben az évben elhunyt Tötössy Béla emlékére szervezett hangversenyek. Utóbbin Beethoven III. szimfóniája, Weber A bűvös vadász című operájának a nyitánya és Grieg Peer Gynt szvitje szerepelt. 1923 és 1928 között rendszerint két nagy zeneakadémiai koncert és néhány egyetemi kamarakoncert szerepelt a zenekar éves programjában.

A háborús évek alatt és az újjászervezés 
A második világháború alatt a zenekart is nagy károk érték, a zeneteremben tüzérségi találat miatt több hangszer és az értékes kottatár nagy része megsemmisült. A zűrzavaros években a zenekar csak egyetemi kamarakoncerteket adott, illetve 1945-ben nem tartottak koncertet.

A zenészeket Pattantyús-Ábrahám ez év szeptemberében gyűjtötte össze ismét, hogy a zenekart megmentse a széthullástól. A zenekar újjászervezésében nagy szerepet vállalt Varasdy Ernő építőmérnök-hallgató, aki Műegyetemi tanulmányai mellett a Zeneakadémián is tanult és aki 1946-tól zenekarvezető és karmester volt.

Az újjászervezett zenekar a háború után új lendületet nyert, első új fellépésük 1946 szeptemberében volt, 1948-ban pedig már hét koncertet adtak. 1948-ban a zenekar a vezetőivel és az egyetem akkori rektorával, Csűrös Zoltánnal együtt Sopronban töltött két hetet, ami alatt több ízben felléptek a Soproni Városi Színházban, a zenei fesztivál fővédnöke Molnár Erik külügyminiszter volt.

1947-ben a zenekar tagjaiból 12 tagú big band alakult, mely a következő években az egyetemi táncestek zenéjét szolgáltatta. 1948-ban a Műegyetemi Kórus közreműködésével nagy sikerű olasz estet szerveztek a Zeneakadémián, ahol szólistaként szerepelt Melis György, a később nagy nevet szerzett bariton operaénekes is, akinek ez volt az első zenekari fellépése.

A Rákosi-korszakban 
A politikai események hatásai nem kerülték el a zenekart sem. Az ötvenes években szokásos volt az egyetemi hallgatóság szűrése, melynek célja elsősorban a családi háttértől függő kategóriákra vonatkozó kvóták érvényesítése volt. 1949-ben Varasdy Ernőt majd később az utódát, Szabó Gézát is osztályidegennek bélyegezték és eltávolították az egyetemről, mert származásuk alapján nem illeszkedtek a kormányzat „beiskolázási terveihez”. Ezt követően Székely István gépészmérnök, a Fővárosi Autóbuszvállalat főmérnöke volt a karmester.

A zenekar 1950-ben az egyetemi szakszervezet alá került, melyet Benedek Zoltán gépészmérnök hallgató, az akkori karmester kezdeményezett, Toronyi Sándor szakszervezeti titkár támogatásával 1957-ig működött ebben a formában. A művészeti tevékenységet ebben az időszakban kontroll alatt tartották, melynek egyik eszköze „a hallgatók kultúrigényei kielégítésének és szabadidejük tervszerű felhasználásának az elősegítésére”, 1952-ben alapított Kultúrbizottság volt. Előfordult, hogy az egyetemi párttitkár megvonta az engedélyt a nem megfelelőnek talált előadásoktól. A zenekart beolvasztották a Baross Gábor karnagy vezette Központi Egyetemi Zenekarba, mely nem bizonyult tartós szervezetnek. A Központi Zenekar megszűnését a Műegyetemi Zenekar kisebb veszteségekkel, de átvészelte és újra önállósodott.

Az 1956-os forradalom fontos előzménye az október 22-én a Műegyetemen tartott nagygyűlés, ahol a másnapi tüntetésekről határoztak. Valószínű, hogy a zenekar tagjai is részt vehettek az eseményekben, amiről a zenekari napló 23-ai bejegyzése tanúskodik:„Ma este a zenekari próba a tüntetés miatt elmarad.”

1956 után 
1957-től a zenekar fenntartója a KISZ, így a hivatalos megnevezés is „Budapesti Műszaki Egyetem KISZ Zenekara” lett, melyet később változtattak „Budapesti Műszaki Egyetem Szimfonikus Zenekara” névre.

Az 1958-as év több nagy sikert is hozott. Ezek egyike, amikor a zenekar három tagja, Benedek Zoltán, Melles Gyula és Pongor Gábor illetve a nem zenekari tag Berndorfer Alfréd orvos által alkotott vonósnégyesnek a Csehszlovák Kultúra Házában tartott Adalbert Jírovec előadása nagy sajtóvisszhangot kapott Prágában. Szintén 1958-ban a zenekar megnyerte az Országos Egyetemi és Főiskolai Kultúrversenyt, amiért a művelődési minisztertől „A Szocialista Kultúráért” kitüntetést kapott. Ugyanezen év szomorú eseménye volt Pongor Gábor halálos autóbalesete. A megüresedő koncertmesteri pozíciót Halász Ferenc töltötte be, aki korábban az 56-os események miatt kegyvesztett lett és az egyetemtől elbocsátották, de a zenekarral tovább dolgozott. Ekkor alakult a zenekaron belül népzenei kamarazenekar, mely több vidéki helyszínen szerepelt nagy sikerrel, hangszereléseiket Cser Gusztáv végezte.

1962-63 között a Műegyetemi K-épület Díszterme feletti termek átalakításával létrejött a Szkéné Színház, illetve az egyik terem lett a zenekar új próbaterme. Így végre kiköltözhettek a korábbi, méltatlan állapotú, háború sújtotta próbateremből és megkezdődhetett a zenekar pályájának újbóli felívelése.

Mivel ekkoriban a zenekar két fontos személyisége, Cser Gusztáv és Halász Ferenc is, ideje megosztásával az ÉDOSZ Szimfonikus Zenekarban is tevékenykedett, a két zenekar között szoros kapcsolat alakult ki, a fellépéseiket összehangolták. Az eleinte gyümölcsöző együttműködés később a Műegyetemi Zenekar hátrányára alakult: jó képességű, fiatalodott tagsága ellenére csak a másik zenekar árnyékában működhetett. 1966-tól a helyzet megváltozott, amikor Szebényi Endre és Kovács Tamás villamosmérnök-hallgatók az egyetemi előadásokon tagtoborzásba kezdtek, melynek nyomán sok új, tehetséges mérnökhallgató csatlakozott a zenekarhoz. Halász Ferenc utóda a fiatal és lelkes hegedős, Környei Mátyás zeneakadémista lett, aki tevékenységével újra fel tudta rázni az együttest. Az pedig mind színvonalában, mind létszámában erősödött: feléledt a kamarazenélés iránti lelkesedés a 15-20 fős vonós kamaraegyüttes megalakulásával, illetve újraindították a táncos-zenés, könnyed hangulatú zenekari klubesteket.

Az új lendületet nyert együttes önállósodásának elengedhetetlen lépése volt, hogy Cser Gusztávnak az ÉDOSZ zenekarában való nagy elfoglaltságára való tekintettel, de az ő szakmai érdemeinek elismerése mellett új karmestert kértek fel. Így lett a karmester Oberfrank Géza operaházi karnagy, helyettese pedig Módos Tamás, aki Oberfrank Géza javaslatára 1970-től zenekarvezető is lett. Mivel Oberfrank a Szentendrei Teátrum szabadtéri színházának zenei igazgatója volt, a Műegyetemi Zenekar egyhamar kapcsolatba került a színházzal és az ezt követő négy évadban több mint 40 színházi előadás közreműködői voltak. Az előadások zajos sikerét a Művelődési Minisztérium 1970-ben adományozott nívódíja koronázta meg. 1971-ben a Szarajevói Egyetem meghívására Jugoszláviában járt az együttes, ahol egy fellépésen Schubert V. szimfóniáját adták elő.

Mikor Módos Tamás operaházi elfoglaltságai miatt egyre kevésbe tudta teljesíteni a karnagyi feladatokat, a lemondás mellett döntött. Helyére a fiatal Cser Miklóst, Cser Gusztáv fiát kérték fel, a másodkarmester Fenyő Gábor, 1973-tól az új koncertmester pedig Pechan Rudolf hangmérnök lett, aki egészen a 2013-ban bekövetkezett haláláig kiemelkedő személyisége, koncertmestere és művészeti vezetője volt a zenekarnak. 1975-ben Drezdában lépett fel a zenekar, ahol három nagy sikerű koncertet adott, a szólista Bálint Mária volt, továbbá olyan ifjú, később komoly zenei pályát bejárt zenészek is játszottak a fellépéseken, mint Ránki Dezső és Kocsis Zoltán. Rendszeres fellépői voltak továbbá a BME R-klubjának.

1976-tól Cser Miklós nem tudta tovább vállalni a zenekarvezetői feladatokat, mert a szegedi operatársulat karmestere lett. 1977 és 1979 között egymást váltották a karmesterek a zenekar élén. Tovább nehezítette a zenekar helyzetét, hogy az egyre sikeresebb és terjeszkedő Szkéné Színház miatt kiszorult a próbaterméből és azóta is máig az Építészmérnöki Kar által biztosított rajztermekben folynak a próbák. 1980-tól az akkor még pályakezdő, és még karmesteri diplomájának megszerzése előtt álló Tihanyi László lett a karmester. Utóda Dőry Dénes, nyugalmazott operaházi karmester volt, aki 1988-ban csatlakozott a zenekarhoz. Vezetése alatt a zenekar repertoárja bővült és a taglétszám is megnőtt, többek között önálló fúvós- és vonósszólam alakult, nem volt többé szükség vendégzenészek meghívására.

A 2000-es években, Pechan Rudolf javaslatára a karmestert két ízben is karmesterversenyen választottak. A nyílt pályázaton jelentkezett karmesterek részt vesznek a zenekar próbáin, miután a zenészek többféle szempont szerint választanak (például hogy megfelelő-e a próbatempója, jól használja-e ki a próbaidőt, megfelelő-e a kommunikációja a zenekarral, hatásos-e a szemkontaktus karmester és zenész között, stb.). A Műegyetemi Zenekarban, a szokványostól eltérő módon a karmesterválasztáskor minden zenész adhat le szavazatot. Így lett a karmester 2003-ban Köteles Géza, 2015-ben pedig Erdélyi Dániel.

2005-ben a frissen megnyitott Müpában is fellépett a zenekar, Orff: Carmina Burana-t adták elő Szenthelyi Miklós hegedűművész és a Magyar Virtuózok Kamarazenekar közreműködésével. 2013 áprilisában a hagyományos egyetemi koncerten Mascagni Parasztbecsület című operájának egyfelvonásos, félszcenírozott változatát adták elő.

Jelenlegi tevékenysége 
2013-ban a zenekar 70 tagot számlált, melynek egyharmada aktív műegyetemi hallgató, másik harmada egykori BME hallgató. Ezzel a létszámmal a BME zenekara egyedülálló a hazai amatőr komolyzenei együttesek között. Hetente két alkalommal próbálnak. Az új tagoktól zenei képzettséget várnak el, de a műegyetemista hallgatók előnyt élveznek a felvételkor. A zenekart Benedek Zoltán tiszteletbeli tanárelnök, Locsmándi Gábor tanárelnök vezeti, és általában félévente legalább egy fellépést tartanak a Műegyetem Aulájában. A karmester 2015-től kezdve Erdélyi Dániel orgonaművész.

2018 szeptemberében a zenekar az addigi nevét (Műegyetemi Zenekar) lecserélte. Az új, hivatalos név: Műegyetemi Szimfonikus Zenekar.

Díjai, elismerései 
 1958. Országos Egyetemi és Főiskolai Kultúrverseny győztese és „Szocialista Kultúráért” kitüntetés
 1970. A Művelődési Minisztérium nívódíja a Szentendrei Teátrumban tartott előadásokért

Kapcsolódó szócikkek

Híres tagok szócikkei 

 Cser Gusztáv karmester, zenekarvezető
 Cser Miklós karmester, zenekarvezető
 Fenyő Gábor karmester
 Halász Ferenc karmester, zenekarvezető
 Heller Farkas tanárelnök
 Kenessey Jenő karmester
 Kocsis Zoltán szólista
 Környei Mátyás
 Melis György operaénekes
 Módos Tamás karmester, zenekarvezető
 Oberfrank Géza karmester
 Pattantyús-Ábrahám Géza tanárelnök
 Pechan Rudolf koncertmester
 Pongor Gábor koncertmester
 Ránki Dezső szólista
 Tirczka Lóránt karmester
 Tötössy Béla karmester, alapító
 Unger Ernő karmester
 Varasdy Ernő karmester, zenekarvezető
 Vaszy Viktor karmester
 Wagner Jenő karmester
 Weltner Jenő karmester

Egyéb szócikkek 
 Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
 Szentendrei Teátrum
 Szkéné Színház

Jegyzetek

Források 
 

Budapest szimfonikus zenekarai
A Műegyetemi Szimfonikus Zenekar egy magyar egyetemi szimfonikus zenekar , a Műegyetem saját zenekara , melynek tagjai az intézmény diákjai és tanárai . Azban alapított nagy múltú zenekar nemcsak hazánkban , de az egész világon az első , mely zenei fakultással nem rendelkező egyetemen jött létre . Története Alapítása A zenekaros alapításának kezdeményezője és első karmestere Zerkovitz Rudolf , elsőéves gépészhallgató volt . A zenekar közelfővel alakult meg , tagjai — a zenészek és az első években a karmesterek is — Műegyetemi diákok . Első tanárelnöke és tényleges alapítója zepethneki Tötössy Béla egyetemi tanár , akitől egészenban bekövetkezett haláláig a zenekar karmestere is volt . Őt a tanárelnöki tiszten Heller Farkas műegyetemi professzor , majd Pattantyús-Ábrahám Géza követte , a karmesterek pedig olyan kiváló zenészek voltak , mint Unger Ernő zenetanár , Wagner Jenő zeneszerző , Tirczka Lóránt műegyetemi tanár , Vaszy Viktor karmester , Kenessey Jenő operaházi karnagy illetve Weltner Jenő . A hangszerek beszerzésének költségeit részben a tanári kar adományaiból részben egyéni adakozásból fedezték . Amikor az egyetem épületei még Pesten voltak , a próbákat rajztermekben tartották , a jelenlegi , budai kampuszra költözéskor azonban a zenekar saját , tágas próbaeremhez jutott . Története során a zenekar működése az alapítástól kezdve napjainkig folyamatos volt , csakben nem tartottak hangversenyt . Az első fellépésre áprilisán került sor.ben a Mérnök Daloskör hangversenyein is közreműködött,tól pedig saját koncerteket is adott.ben a Budapesti Kamarazenei Kör felkérésére saját kamarakoncertet adott , illetve ebben az évben került sor a zenekar közreműködésével a műegyetemi zászló avatóünnepségére is . Az első világháború alatt a zenekar a koncertjeit az egyetemi díszteremben tartotta . Az ezt követő időszakben több nagy szereplésre is sor került , példáulban a zenekarévek évfordulójára illetve az ugyanebben az évben elhunyt Tötössy Béla emlékére szervezett hangversenyek . Utóbbin Beethoven III. szimfóniája , Weber A bűvös vadász című operájának a nyitánya és Grieg Peer Gynt szvitje szerepelt.ésközött rendszerint két nagy zeneakadémiai koncert és néhány egyetemi kamarakoncert szerepelt a zenekar éves programjában . A háborús évek alatt és az újjászervezés A második világháború alatt a zenekart is nagy károk érték , a zeneteremben tüzérségi találat miatt több hangszer és az értékes kottatár nagy része megsemmisült . A zűrzavaros években a zenekar csak egyetemi kamarakoncerteket adott , illetveben nem tartottak koncertet . A zenészeket Pattantyús-Ábrahám ez év szeptemberében gyűjtötte össze ismét , hogy a zenekart megmentse a széthullástól . A zenekar újjászervezésében nagy szerepet vállalt Varasdy Ernő építőmérnök-hallgató , aki Műegyetemi tanulmányai mellett a Zeneakadémián is tanult és akitól zenekarvezető és karmester volt . Az újjászervezett zenekar a háború után új lendületet nyert , első új fellépésükszeptemberében volt, ban pedig már hét koncertet adtak.ban a zenekar a vezetőivel és az egyetem akkori rektorával , Csűrös Zoltánnal együtt Sopronban töltött két hetet , ami alatt több ízben felléptek a Soproni Városi Színházban , a zenei fesztivál fővédnöke Molnár Erik külügyminiszter volt . 1947-ben a zenekar tagjaibóltagú big band alakult , mely a következő években az egyetemi táncestek zenéjét szolgáltatta.ban a Műegyetemi Kórus közreműködésével nagy sikerű olasz estet szerveztek a Zeneakadémián , ahol szólistaként szerepelt Melis György , a később nagy nevet szerzett bariton operaénekes is , akinek ez volt az első zenekari fellépése . A Rákosi-korszakban A politikai események hatásai nem kerülték el a zenekart sem . Az ötvenes években szokásos volt az egyetemi hallgatóság szűrése , melynek célja elsősorban a családi háttértől függő kategóriákra vonatkozó kvóták érvényesítése volt.ben Varasdy Ernőt majd később az utódát , Szabó Gézát is osztályidegennek bélyegezték és eltávolították az egyetemről , mert származásuk alapján nem illeszkedtek a kormányzat „ beiskolázási terveihez” . Ezt követően Székely István gépészmérnök , a Fővárosi Autóbuszvállalat főmérnöke volt a karmester . A zenekarben az egyetemi szakszervezet alá került , melyet Benedek Zoltán gépészmérnök hallgató , az akkori karmester kezdeményezett , Toronyi Sándor szakszervezeti titkár támogatásávalig működött ebben a formában . A művészeti tevékenységet ebben az időszakban kontroll alatt tartották , melynek egyik eszköze „ a hallgatók kultúrigényei kielégítésének és szabadidejük tervszerű felhasználásának az elősegítésére”, ben alapított Kultúrbizottság volt . Előfordult , hogy az egyetemi párttitkár megvonta az engedélyt a nem megfelelőnek talált előadásoktól . A zenekart beolvasztották a Baross Gábor karnagy vezette Központi Egyetemi Zenekarba , mely nem bizonyult tartós szervezetnek . A Központi Zenekar megszűnését a Műegyetemi Zenekar kisebb veszteségekkel , de átvészelte és újra önállósodott . Azos forradalom fontos előzménye az októberén a Műegyetemen tartott nagygyűlés , ahol a másnapi tüntetésekről határoztak . Valószínű , hogy a zenekar tagjai is részt vehettek az eseményekben , amiről a zenekari naplóai bejegyzése tanúskodik :„ Ma este a zenekari próba a tüntetés miatt elmarad.” 1956 után 1957-től a zenekar fenntartója a KISZ , így a hivatalos megnevezés is „ Budapesti Műszaki Egyetem KISZ Zenekara” lett , melyet később változtattak „ Budapesti Műszaki Egyetem Szimfonikus Zenekara” névre . Azas év több nagy sikert is hozott . Ezek egyike , amikor a zenekar három tagja, Benedek Zoltán , Melles Gyula és Pongor Gábor illetve a nem zenekari tag Berndorfer Alfréd orvos által alkotott vonósnégyesnek a Csehszlovák Kultúra Házában tartott Adalbert Jírovec előadása nagy sajtóvisszhangot kapott Prágában . Szinténban a zenekar megnyerte az Országos Egyetemi és Főiskolai Kultúrversenyt , amiért a művelődési minisztertől „ A Szocialista Kultúráért” kitüntetést kapott . Ugyanezen év szomorú eseménye volt Pongor Gábor halálos autóbalesete . A megüresedő koncertmesteri pozíciót Halász Ferenc töltötte be , aki korábban azos események miatt kegyvesztett lett és az egyetemtől elbocsátották , de a zenekarral tovább dolgozott . Ekkor alakult a zenekaron belül népzenei kamarazenekar , mely több vidéki helyszínen szerepelt nagy sikerrel , hangszereléseiket Cser Gusztáv végezte . 1962-63 között a Műegyetemi K-épület Díszterme feletti termek átalakításával létrejött a Szkéné Színház , illetve az egyik terem lett a zenekar új próbaterme . Így végre kiköltözhettek a korábbi , méltatlan állapotú , háború sújtotta próbateremből és megkezdődhetett a zenekar pályájának újbóli felívelése . Mivel ekkoriban a zenekar két fontos személyisége , Cser Gusztáv és Halász Ferenc is , ideje megosztásával az ÉDOSZ Szimfonikus Zenekarban is tevékenykedett , a két zenekar között szoros kapcsolat alakult ki , a fellépéseiket összehangolták . Az eleinte gyümölcsöző együttműködés később a Műegyetemi Zenekar hátrányára alakult : jó képességű , fiatalodott tagsága ellenére csak a másik zenekar árnyékában működhetett.tól a helyzet megváltozott , amikor Szebényi Endre és Kovács Tamás villamosmérnök-hallgatók az egyetemi előadásokon tagtoborzásba kezdtek , melynek nyomán sok új , tehetséges mérnökhallgató csatlakozott a zenekarhoz . Halász Ferenc utóda a fiatal és lelkes hegedős , Környei Mátyás zeneakadémista lett , aki tevékenységével újra fel tudta rázni az együttest . Az pedig mind színvonalában , mind létszámában erősödött : feléledt a kamarazenélés iránti lelkesedés afős vonós kamaraegyüttes megalakulásával , illetve újraindították a táncos-zenés , könnyed hangulatú zenekari klubesteket . Az új lendületet nyert együttes önállósodásának elengedhetetlen lépése volt , hogy Cser Gusztávnak az ÉDOSZ zenekarában való nagy elfoglaltságára való tekintettel , de az ő szakmai érdemeinek elismerése mellett új karmestert kértek fel . Így lett a karmester Oberfrank Géza operaházi karnagy , helyettese pedig Módos Tamás , aki Oberfrank Géza javaslatáratől zenekarvezető is lett . Mivel Oberfrank a Szentendrei Teátrum szabadtéri színházának zenei igazgatója volt , a Műegyetemi Zenekar egyhamar kapcsolatba került a színházzal és az ezt követő négy évadban több mintszínházi előadás közreműködői voltak . Az előadások zajos sikerét a Művelődési Minisztériumben adományozott nívódíja koronázta meg.ben a Szarajevói Egyetem meghívására Jugoszláviában járt az együttes , ahol egy fellépésen Schubert V. szimfóniáját adták elő . Mikor Módos Tamás operaházi elfoglaltságai miatt egyre kevésbe tudta teljesíteni a karnagyi feladatokat , a lemondás mellett döntött . Helyére a fiatal Cser Miklóst , Cser Gusztáv fiát kérték fel , a másodkarmester Fenyő Gábor, tól az új koncertmester pedig Pechan Rudolf hangmérnök lett , aki egészen aban bekövetkezett haláláig kiemelkedő személyisége , koncertmestere és művészeti vezetője volt a zenekarnak.ben Drezdában lépett fel a zenekar , ahol három nagy sikerű koncertet adott , a szólista Bálint Mária volt , továbbá olyan ifjú , később komoly zenei pályát bejárt zenészek is játszottak a fellépéseken , mint Ránki Dezső és Kocsis Zoltán . Rendszeres fellépői voltak továbbá a BME R-klubjának . 1976-tól Cser Miklós nem tudta tovább vállalni a zenekarvezetői feladatokat , mert a szegedi operatársulat karmestere lett.ésközött egymást váltották a karmesterek a zenekar élén . Tovább nehezítette a zenekar helyzetét , hogy az egyre sikeresebb és terjeszkedő Szkéné Színház miatt kiszorult a próbaterméből és azóta is máig az Építészmérnöki Kar által biztosított rajztermekben folynak a próbák.tól az akkor még pályakezdő , és még karmesteri diplomájának megszerzése előtt álló Tihanyi László lett a karmester . Utóda Dőry Dénes , nyugalmazott operaházi karmester volt , akiban csatlakozott a zenekarhoz . Vezetése alatt a zenekar repertoárja bővült és a taglétszám is megnőtt , többek között önálló fúvós- és vonósszólam alakult , nem volt többé szükség vendégzenészek meghívására . Aes években , Pechan Rudolf javaslatára a karmestert két ízben is karmesterversenyen választottak . A nyílt pályázaton jelentkezett karmesterek részt vesznek a zenekar próbáin , miután a zenészek többféle szempont szerint választanak ( például hogy megfelelő-e a próbatempója , jól használja-e ki a próbaidőt , megfelelő-e a kommunikációja a zenekarral , hatásos-e a szemkontaktus karmester és zenész között , stb. ) . A Műegyetemi Zenekarban , a szokványostól eltérő módon a karmesterválasztáskor minden zenész adhat le szavazatot . Így lett a karmesterban Köteles Géza, ben pedig Erdélyi Dániel . 2005-ben a frissen megnyitott Müpában is fellépett a zenekar , Orff : Carmina Burana-t adták elő Szenthelyi Miklós hegedűművész és a Magyar Virtuózok Kamarazenekar közreműködésével.áprilisában a hagyományos egyetemi koncerten Mascagni Parasztbecsület című operájának egyfelvonásos , félszcenírozott változatát adták elő . Jelenlegi tevékenysége 2013-ban a zenekartagot számlált , melynek egyharmada aktív műegyetemi hallgató , másik harmada egykori BME hallgató . Ezzel a létszámmal a BME zenekara egyedülálló a hazai amatőr komolyzenei együttesek között . Hetente két alkalommal próbálnak . Az új tagoktól zenei képzettséget várnak el , de a műegyetemista hallgatók előnyt élveznek a felvételkor . A zenekart Benedek Zoltán tiszteletbeli tanárelnök , Locsmándi Gábor tanárelnök vezeti , és általában félévente legalább egy fellépést tartanak a Műegyetem Aulájában . A karmestertől kezdve Erdélyi Dániel orgonaművész . 2018 szeptemberében a zenekar az addigi nevét ( Műegyetemi Zenekar ) lecserélte . Az új , hivatalos név : Műegyetemi Szimfonikus Zenekar . Díjai , elismerései Országos Egyetemi és Főiskolai Kultúrverseny győztese és „ Szocialista Kultúráért” kitüntetés A Művelődési Minisztérium nívódíja a Szentendrei Teátrumban tartott előadásokért Kapcsolódó szócikkek Híres tagok szócikkei Cser Gusztáv karmester , zenekarvezető Cser Miklós karmester , zenekarvezető Fenyő Gábor karmester Halász Ferenc karmester , zenekarvezető Heller Farkas tanárelnök Kenessey Jenő karmester Kocsis Zoltán szólista Környei Mátyás Melis György operaénekes Módos Tamás karmester , zenekarvezető Oberfrank Géza karmester Pattantyús-Ábrahám Géza tanárelnök Pechan Rudolf koncertmester Pongor Gábor koncertmester Ránki Dezső szólista Tirczka Lóránt karmester Tötössy Béla karmester , alapító Unger Ernő karmester Varasdy Ernő karmester , zenekarvezető Vaszy Viktor karmester Wagner Jenő karmester Weltner Jenő karmester Egyéb szócikkek Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Szentendrei Teátrum Szkéné Színház Jegyzetek Források Budapest szimfonikus zenekarai