Katona Géza
Katona Géza (Budapest, 1925. szeptember 30. – Budapest, 2016. április 1.) rendőr dandártábornok, jogász címzetes egyetemi tanár, az MTA doktora (bűnügyi tudományok). Felesége dr. Katona Gézáné ny. r. ezredes. Dunakeszin lakott.

Szakmai pályafutása
A Sárospataki Református Gimnáziumban érettségizett. Érettségi után Budapesten a Közgazdaság-tudományi Egyetemen kezdett tanulmányokat, illetve keresztféléves képzés keretében 1949-ben szerzett szerzett jogi diplomát. 1955-től három éves, esti tagozatos vegyipari technikumot is végzett.

1945-ben szerelt fel a Rendőrségre,  1945 májusában segédfogalmazóként került a sárospataki Rendőrkapitányság állományába. Ez év szeptemberében rendőr alhadnaggyá nevezték ki és megbízták a bűnügyi osztály vezetésével.
Pályája elejétől részt vett a rendészeti oktatásban. 1948 májusában áthelyezték a debreceni alapfokú tanosztályra, ahol büntetőjogot oktatott. Még abban a tanévben Budapestre, az induló Rendőrakadémiára, majd megszűnését követően a Rendőrtisztképző iskolára helyezték. 1952-ig tanított a Rendőrtiszti Iskolán, majd egy évet a Bűnügyi Nyomozó Tiszti Iskolán foglalkozott szakoktatással. 1952 elején helyezték át az Andrássy úton működő Nyomozótiszti Iskolára tanulmányi osztályvezetőnek. 1949-50-ben a Bűnügyi Laboratórium munkatársainak közreműködésével elkészítette a Daktiloszkópia és a Személyazonosítás című tankönyveket (ezekben nincs szerző vagy szerkesztő feltüntetve!).  
1953-ban a Belügyminisztérium állományába került és az induló Rendőrségi Szemle (a jelenlegi Belügyi Szemle jogelődje) szerkesztőségének munkatársa lett. Ebben az időben kezdődtek a nemzetközi kapcsolatok kiépítését célzó törekvések, aminek első eredményeként 1956 októberében vett részt először magyar delegáció (Katona Géza és Déri Pál) a Német Szövetségi Köztársaságban egy nemzetközi konferencián.

1957-ben az Országos Bűnügyi Múzeum megszervezésébe fogott többedmagával. Itt eredeti tárgyakkal, fényképanyagokkal, iratok felnagyított kivonataival mutatták be a korszak jelentősebb bűnügyeit.

1957-től a Szemle felelős szerkesztője lett. A folyóirat átszervezést követően az ORFK Bűnügyi Technikai Osztályának (a jelenlegi Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet jogelődje) szervezetébe került.

1961-től a Bűnügyi Technikai Osztály vezetését átvevő Dr. Kertész Imre helyettese és a Kriminalisztikai Szakértői Alosztály majd osztály vezetője lett. Ugyanebben az évben „A nyomok vizsgálata a büntetőeljárásban” című munkájával kandidátusi fokozatot szerzett. Ez a kötet a magyar nyelvű kriminalisztikai azonosítás-elmélet alapművének tekinthető a mai napig.
Ez az időszak volt a magyarországi bűnügyi technikai szolgálat és szakértői tevékenység megalapozásának és fejlesztésének időszaka. A nemzetközi kapcsolatok széles körűvé váltak, a 4 évenkénti nemzetközi kriminalisztikai szimpoziumokon rendszeresen tartott előadásokat.

1973-ban „A bűnperbeli bizonyítási eszközök fejlődése a XVIII-XIX. században. A kriminalisztika magyarországi előzményei” című művével a tudományok doktora fokozatot szerezte meg.

1974-től az Országos Rendőr-főkapitányság Vizsgálati Osztályának vezetője és csoportfőnök-helyettes lett. Ebben az időszakban nevezték ki az Eötvös Loránd Tudományegyetem büntető eljárásjogi tanszékén címzetes egyetemi tanárnak. Az egyetemen vezetett speciális kollégiumokat, államvizsga bizottsági elnökként is működött. Rendszeres óraadó volt a Rendőrtiszti Főiskolán.

1982-ben, 37 év szolgálat után nyugállományba vonult. Oktatói és tudományos munkásságát ezután is folytatta, haláláig dolgozott, rendszeresen publikált, részt vett az MTA Minősítő Bizottságának munkájában. Szaktanácsadóként esetenként továbbra is részt vett a napi bűnügyi munkában. Az 1990-es években az országos rendőr-főkapitány tanácsadója volt. 1993-ban megbízták a Rendészeti Kutató Intézet bűnügyi tárgyú kutatásainak szervezésével, célterületként a szervezett bűnözés magyarországi tevékenységének értékelését határozták meg. 

2012-ben született laudációjából idézve: "Katona professzor kutatási területei között a kriminalisztika mellett jól megfért a kriminológia elmélyült művelése és a büntető anyagi és eljárásjogi dogmatikában való imponáló jártasság. (...) Katona professzor hosszú évtizedeken keresztül szinte egyedül támaszkodott a magyar közjog százados hagyományaira, akkor is, amikor ez egyenesen gyanús gondolkodásnak minősült. A rendészet – rendvédelem vitában azért tudott vezető szerepet vállalni és újat alkotni, mert nála jobban senki nem ismerte azokat a hazai és nemzetközi forrásokat, amelyek a demokratikus jogállami rendészet alapjait teremtették meg."

Szervezeti tagságai, kitüntetései 
1981-ben részt vett a Magyar Kriminológiai Társaság megalakításában, amelynek ezután több évtizeden keresztül vezetőségi tagja volt.
A Magyar Tudományos Akadémia Rendészettudományi Bizottságának tagja. A Magyar Rendészettudományi Társaság és a Belügyi Tudományos Tanács tiszteletbeli elnöke. A Magyar Rendészet folyóirat szerkesztőbizottságának tiszteletbeli elnöke.

Rangos díjai és kitüntetései közül néhány: Dr. Kertész Imre díj (2005, MRTT), Magyar Kriminológiai Társaság Vámbéry díja (2011), a Belügyi Tudományos Tanács Szabó András-díja (2012), Közszolgálati érdemjel arany fokozata (2015), Egyetemi Emlékérem (Nemzeti Közszolgálati Egyetem, 2015)

Jegyzetek

Források
Nagy Gábor: A kilencvenéves Katona Géza professzor, nyugállományú rendőr dandártábornok köszöntése; Belügyi Szemle 2015=12., 5-6. old.
Tóth Nikolett Ágnes: Hét évtizede a bűnüldözés szolgálatában In: Bonum publicum, 2016. január-február, 54-56 old. (Teljes szöveg)
Tóth Nikolett Ágnes: Hét évtized a bűnüldözés szolgálatában. Visszaemlékezés Katona Géza professzor életútjára. Rendőrségi Tanulmányok 2018/4. 135-151. (Teljes szöveg ) 

Magyar jogászok
Magyar rendőrök
1925-ben született személyek
2016-ban elhunyt személyek
Katona Géza ( Budapest , szeptember – Budapest , április ) rendőr dandártábornok , jogász címzetes egyetemi tanár , az MTA doktora ( bűnügyi tudományok ) . Felesége dr. Katona Gézáné ny . r. ezredes . Dunakeszin lakott . Szakmai pályafutása A Sárospataki Református Gimnáziumban érettségizett . Érettségi után Budapesten a Közgazdaság-tudományi Egyetemen kezdett tanulmányokat , illetve keresztféléves képzés keretébenben szerzett szerzett jogi diplomát.től három éves , esti tagozatos vegyipari technikumot is végzett . 1945-ben szerelt fel a Rendőrségre , májusában segédfogalmazóként került a sárospataki Rendőrkapitányság állományába . Ez év szeptemberében rendőr alhadnaggyá nevezték ki és megbízták a bűnügyi osztály vezetésével . Pályája elejétől részt vett a rendészeti oktatásban.májusában áthelyezték a debreceni alapfokú tanosztályra , ahol büntetőjogot oktatott . Még abban a tanévben Budapestre , az induló Rendőrakadémiára , majd megszűnését követően a Rendőrtisztképző iskolára helyezték.ig tanított a Rendőrtiszti Iskolán , majd egy évet a Bűnügyi Nyomozó Tiszti Iskolán foglalkozott szakoktatással.elején helyezték át az Andrássy úton működő Nyomozótiszti Iskolára tanulmányi osztályvezetőnek.ben a Bűnügyi Laboratórium munkatársainak közreműködésével elkészítette a Daktiloszkópia és a Személyazonosítás című tankönyveket ( ezekben nincs szerző vagy szerkesztő feltüntetve ! ) . 1953-ban a Belügyminisztérium állományába került és az induló Rendőrségi Szemle ( a jelenlegi Belügyi Szemle jogelődje ) szerkesztőségének munkatársa lett . Ebben az időben kezdődtek a nemzetközi kapcsolatok kiépítését célzó törekvések , aminek első eredményekéntoktóberében vett részt először magyar delegáció ( Katona Géza és Déri Pál ) a Német Szövetségi Köztársaságban egy nemzetközi konferencián . 1957-ben az Országos Bűnügyi Múzeum megszervezésébe fogott többedmagával . Itt eredeti tárgyakkal , fényképanyagokkal , iratok felnagyított kivonataival mutatták be a korszak jelentősebb bűnügyeit . 1957-től a Szemle felelős szerkesztője lett . A folyóirat átszervezést követően az ORFK Bűnügyi Technikai Osztályának ( a jelenlegi Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet jogelődje ) szervezetébe került . 1961-től a Bűnügyi Technikai Osztály vezetését átvevő Dr . Kertész Imre helyettese és a Kriminalisztikai Szakértői Alosztály majd osztály vezetője lett . Ugyanebben az évben „ A nyomok vizsgálata a büntetőeljárásban” című munkájával kandidátusi fokozatot szerzett . Ez a kötet a magyar nyelvű kriminalisztikai azonosítás-elmélet alapművének tekinthető a mai napig . Ez az időszak volt a magyarországi bűnügyi technikai szolgálat és szakértői tevékenység megalapozásának és fejlesztésének időszaka . A nemzetközi kapcsolatok széles körűvé váltak , aévenkénti nemzetközi kriminalisztikai szimpoziumokon rendszeresen tartott előadásokat . 1973-ban „ A bűnperbeli bizonyítási eszközök fejlődése a XVIII-XIX. században . A kriminalisztika magyarországi előzményei” című művével a tudományok doktora fokozatot szerezte meg . 1974-től az Országos Rendőr-főkapitányság Vizsgálati Osztályának vezetője és csoportfőnök-helyettes lett . Ebben az időszakban nevezték ki az Eötvös Loránd Tudományegyetem büntető eljárásjogi tanszékén címzetes egyetemi tanárnak . Az egyetemen vezetett speciális kollégiumokat , államvizsga bizottsági elnökként is működött . Rendszeres óraadó volt a Rendőrtiszti Főiskolán . 1982-ben,év szolgálat után nyugállományba vonult . Oktatói és tudományos munkásságát ezután is folytatta , haláláig dolgozott , rendszeresen publikált , részt vett az MTA Minősítő Bizottságának munkájában . Szaktanácsadóként esetenként továbbra is részt vett a napi bűnügyi munkában . Azes években az országos rendőr-főkapitány tanácsadója volt.ban megbízták a Rendészeti Kutató Intézet bűnügyi tárgyú kutatásainak szervezésével , célterületként a szervezett bűnözés magyarországi tevékenységének értékelését határozták meg . 2012-ben született laudációjából idézve : " Katona professzor kutatási területei között a kriminalisztika mellett jól megfért a kriminológia elmélyült művelése és a büntető anyagi és eljárásjogi dogmatikában való imponáló jártasság . ( ... ) Katona professzor hosszú évtizedeken keresztül szinte egyedül támaszkodott a magyar közjog százados hagyományaira , akkor is , amikor ez egyenesen gyanús gondolkodásnak minősült . A rendészet – rendvédelem vitában azért tudott vezető szerepet vállalni és újat alkotni , mert nála jobban senki nem ismerte azokat a hazai és nemzetközi forrásokat , amelyek a demokratikus jogállami rendészet alapjait teremtették meg . " Szervezeti tagságai , kitüntetései 1981-ben részt vett a Magyar Kriminológiai Társaság megalakításában , amelynek ezután több évtizeden keresztül vezetőségi tagja volt . A Magyar Tudományos Akadémia Rendészettudományi Bizottságának tagja . A Magyar Rendészettudományi Társaság és a Belügyi Tudományos Tanács tiszteletbeli elnöke . A Magyar Rendészet folyóirat szerkesztőbizottságának tiszteletbeli elnöke . Rangos díjai és kitüntetései közül néhány : Dr . Kertész Imre díj MRTT ) , Magyar Kriminológiai Társaság Vámbéry díja a Belügyi Tudományos Tanács Szabó András-díja Közszolgálati érdemjel arany fokozata Egyetemi Emlékérem ( Nemzeti Közszolgálati Egyetem , Jegyzetek Források Nagy Gábor : A kilencvenéves Katona Géza professzor , nyugállományú rendőr dandártábornok köszöntése ; Belügyi Szemle12. , old . Tóth Nikolett Ágnes : Hét évtizede a bűnüldözés szolgálatában In : Bonum publicum , január-február, old . ( Teljes szöveg ) Tóth Nikolett Ágnes : Hét évtized a bűnüldözés szolgálatában . Visszaemlékezés Katona Géza professzor életútjára . Rendőrségi Tanulmányok4 . ( Teljes szöveg ) Magyar jogászok Magyar rendőrök 1925-ben született személyek 2016-ban elhunyt személyek