Kórház utca (Brassó)
A Kórház utca (, ) Brassó belvárosának egyik utcája. A Kapu utcával párhuzamosan fut, a Tehénpiac (Strada Diaconul Coresi, Kühmarkt) utcától a Rezső körútig (Strada Eroilor, Rudolfsring). A vár Quartale Portica negyedéhez tartozott. Főleg kétszintes lakóházakból áll, ma is őrizve 18. századi kinézetét; nyolc épületet műemléknek nyilvánítottak. Gyalogos sétálóutca, autóval csak korlátozottan járható.

Elnevezése
A legelső feljegyzések Nova Platea (Új utca) néven említik. 1541-ben Dy spydoltgasse (Kórház utca), 1543-ban Spitalneugasse (Kórház-új utca), 1575-ben Neugasz (Új utca) néven jelenik meg. Román elnevezése kezdetben Ulița spitalului (Kórház utca), 1920–1947 között I. C. Brătianu, 1947–1966 között Molotov, 1966 óta Strada Postăvarului. Ez utóbbi név a posztóműves céhre és a közelben levő bástyájukra utal, nem pedig a Keresztényhavasra, melyet románul szintén Postăvarunak neveznek.

Története
Az utca korai története a Szent Antal kórházhoz és a mellette álló, Szent Antalnak szentelt kápolnához (ún. Ispotályosok temploma) és temetőjéhez köthető. A kórházat legelőször a 15. század elején említik, mikor Zsigmond magyar király elrendelte, hogy az adókból évente két ezüstmárkát juttassanak az itt ápolt szegényeknek (pro pauperibus in hospitali degentibus). 1413-ban ismét megemlítik abból az alkalomból, hogy Mychael von Weidenbach egy forintot adományozott az intézménynek. A kórház és kápolnája feltételezések szerint a 14. század első feléből származik; akkoriban ez a terület még kívül esett a városmagot körülvevő cölöperődön és tisztes távolságra volt a Katalin-udvartól, valószínűleg ezért építették fel ezen a helyen a fertőző betegeket is kezelő intézményt. A kápolna Orbán Balázs szerint azonos az 1515-ben említett Mindszentek kápolnájával.

Maga a Kórház utca a 15. században alakult ki, az őt közrefogó Kapu utca és Fekete utca telkeinek megrövidítése és az üres terület újraparcellázása következtében. Legelőször egy 1475-ös adónyilvántartásban jelenik meg Nova Platea (Új utca) néven; ekkor főleg a csizmadia céh tagjai lakták.

Az utca nagy része – beleértve a kórházat és a templomot is – leégett az 1689-es és 1718-as tűzvészekben, és több évig tartott, míg az épületeket helyrehozták.

A reformáció után elhagyott Ispotályosok templomát 1716-ban a magyar és szász lutheránusoknak ítélték, az 1718-as tűz után újjáépítését nem engedélyezték. 1785-ben a magyar reformátusok kapták meg a romos épületet, majd később a zsidók zsinagógává alakították át, és 1826-ig használták.

A kórház a 18. században elvesztette eredeti funkcióját, főleg menhelyként szolgált, ahol dolgozni nem tudó, idős vagy fogyatékos emberek éltek; emellett utazóknak is szállást adott. A kórházat és a templom romjait 1908-ban bontották el, később itt építették fel a Korona Szálló déli szárnyát (jelenleg Hotel Postăvarul).

2010-ben nagyméretű felújításokat végeztek az utcán, és gyalogos övezetté alakították át.

Műemlékek 
Az utcából nyolc épület szerepel a romániai műemlékek jegyzékében.

Képek

Jegyzetek

Források
 
 
 

Brassó utcái és terei
A Kórház utca ( , ) Brassó belvárosának egyik utcája . A Kapu utcával párhuzamosan fut , a Tehénpiac ( Strada Diaconul Coresi , Kühmarkt ) utcától a Rezső körútig ( Strada Eroilor , Rudolfsring ) . A vár Quartale Portica negyedéhez tartozott . Főleg kétszintes lakóházakból áll , ma is őrizve századi kinézetét ; nyolc épületet műemléknek nyilvánítottak . Gyalogos sétálóutca , autóval csak korlátozottan járható . Elnevezése A legelső feljegyzések Nova Platea ( Új utca ) néven említik.ben Dy spydoltgasse ( Kórház utca) , ban Spitalneugasse ( Kórház-új utca) , ben Neugasz ( Új utca ) néven jelenik meg . Román elnevezése kezdetben Ulița spitalului ( Kórház utca) ,1947 között I. C. Brătianu, 1966 között Molotov, óta Strada Postăvarului . Ez utóbbi név a posztóműves céhre és a közelben levő bástyájukra utal , nem pedig a Keresztényhavasra , melyet románul szintén Postăvarunak neveznek . Története Az utca korai története a Szent Antal kórházhoz és a mellette álló , Szent Antalnak szentelt kápolnához ( ún . Ispotályosok temploma ) és temetőjéhez köthető . A kórházat legelőször a század elején említik , mikor Zsigmond magyar király elrendelte , hogy az adókból évente két ezüstmárkát juttassanak az itt ápolt szegényeknek ( pro pauperibus in hospitali degentibus ) .ban ismét megemlítik abból az alkalomból , hogy Mychael von Weidenbach egy forintot adományozott az intézménynek . A kórház és kápolnája feltételezések szerint a század első feléből származik ; akkoriban ez a terület még kívül esett a városmagot körülvevő cölöperődön és tisztes távolságra volt a Katalin-udvartól , valószínűleg ezért építették fel ezen a helyen a fertőző betegeket is kezelő intézményt . A kápolna Orbán Balázs szerint azonos azben említett Mindszentek kápolnájával . Maga a Kórház utca a században alakult ki , az őt közrefogó Kapu utca és Fekete utca telkeinek megrövidítése és az üres terület újraparcellázása következtében . Legelőször egyös adónyilvántartásban jelenik meg Nova Platea ( Új utca ) néven ; ekkor főleg a csizmadia céh tagjai lakták . Az utca nagy része – beleértve a kórházat és a templomot is – leégett azes ésas tűzvészekben , és több évig tartott , míg az épületeket helyrehozták . A reformáció után elhagyott Ispotályosok templomátban a magyar és szász lutheránusoknak ítélték , azas tűz után újjáépítését nem engedélyezték.ben a magyar reformátusok kapták meg a romos épületet , majd később a zsidók zsinagógává alakították át , ésig használták . A kórház a században elvesztette eredeti funkcióját , főleg menhelyként szolgált , ahol dolgozni nem tudó , idős vagy fogyatékos emberek éltek ; emellett utazóknak is szállást adott . A kórházat és a templom romjaitban bontották el , később itt építették fel a Korona Szálló déli szárnyát ( jelenleg Hotel Postăvarul ) . 2010-ben nagyméretű felújításokat végeztek az utcán , és gyalogos övezetté alakították át . Műemlékek Az utcából nyolc épület szerepel a romániai műemlékek jegyzékében . Képek Jegyzetek Források Brassó utcái és terei