Donje Vinovo
Donje Vinovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Unešićhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 31, közúton 47 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 7, közúton 12 km-re keletre Dalmácia középső részén a Zagorán, a keleti megyehetár közelében fekszik.

Története 
A település helyén a középkorban a Partemić nevű település állt, mely a kosevićai Szent János plébánia része volt. 1522-ben a török a környező falvakkal együtt elfoglalta, templomával együtt elpusztította és a 17. század végéig uralma alatt maradt. A török uralom idején 1537-től a Klisszai szandzsák része volt. A Zagora területével együtt 1684 és 1699 között a moreiai háború során szabadult fel végleg a török uralom alól. 1686-tól a nevesti plébániához tartozott, majd 1730-ban az akkor alapított čvrljevói plébánia része lett, melyhez ma is tartozik. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 478, 1910-ben 544 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 79 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Vince tiszteletére szentelt kápolnáját 1975-ben építtette Ivan Grbeša Jakovetić.

Jegyzetek

További információk
 Unešić község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Donje Vinovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Unešićhez tartozik . Fekvése Šibeniktől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re keletre Dalmácia középső részén a Zagorán , a keleti megyehetár közelében fekszik . Története A település helyén a középkorban a Partemić nevű település állt , mely a kosevićai Szent János plébánia része volt.ben a török a környező falvakkal együtt elfoglalta , templomával együtt elpusztította és a század végéig uralma alatt maradt . A török uralom idejéntől a Klisszai szandzsák része volt . A Zagora területével együttésközött a moreiai háború során szabadult fel végleg a török uralom alól.tól a nevesti plébániához tartozott , majdban az akkor alapított čvrljevói plébánia része lett , melyhez ma is tartozik . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A falunakbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Vince tiszteletére szentelt kápolnájátben építtette Ivan Grbeša Jakovetić . Jegyzetek További információk Unešić község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Šibenik-Knin megye települései