Droste-effektus
A Droste-hatás () a művészetben ismert mint a  mise en abyme egyik alesete, egy olyan megjelenítés, mikor egy kép rekurzívan szerepel saját magában egy hozzá hasonló kép helyén, így egy olyan láncot képez, mely elméletileg a végtelenségig folytatódhat, de a valóságban ennek a kép minősége határt szab.

A jelenség egy holland kakaóporról kapta a nevét, melynek reklámképét 1904-ben Jan Misset tervezte meg. A jelenséget azóta rengeteg termék csomagolásán felhasználták. A jelenség előképe már több középkori képen is szerepel, melyek között ott van Giotto 1320-as Stefaneschi-triptichon című műve is.

A hatás

Eredete

A hatás nevét a holland Droste kakaópor dobozán lévő képről kapta. Ezen egy nővér tálcán egy csésze forró csokoládét visz, mellette pedig egy olyan doboz van, amin szintén ez a kép látható. A dobozt Jan Misset tervezte. Az 1904-ben elkészített, majd többek, így például Adolphe Mouron által is megváltoztatott, 1912-es változata eggyé vált a háztartással. A hírek szerint Nico Scheepmaker költő és újságíró terjesztette el a fogalmat az 1970-es években.

Matematikája
A megjelenés rekurzív: a kisebb változatban a kép egy még kisebb változata szerepel, és így tovább. Csak elméletben mehet ez a végtelenségig éppúgy, mint a fraktálok. A gyakorlatban ennek a képfelbontás gátat szab. Ez egy viszonylag rövid sorozat, mert a kép mértanilag csökken minden egyes újabb képben.

Középkori művészet
A Droste-hatást Giotto az 1320-as Stefaneschi-triptichon képén előre jelezte. A sokszárnyú oltárkép középső elemén Giacomo Gaetani Stefaneschi bíboros magát a triptichont ajánlja fel Szent Péternek. A középkorból is sok olyan könyv maradt fenn, melyen szerepelt a könyv képe, valamint sok olyan templomi ablak létezik, melyen szerepel pont az a templomablak is.

M. C. Escher
M. C. Escher holland művész 1956-os Print Gallery litográfiájában kihasználja a Dorste-effektust. Ezen a képen egy olyan galéria van, ahol van egy kép egy galériáról, minden alkalommal kicsinyítve és elforgatva jelenik meg a kép, de a kép közepe eltűnik. A kép több matematikus figyelmét is felkeltette, akik között ott volt Bart de Smit és Hendrik Lenstra is. Ők a kép közepét a Droste-effektus egy változatával sikeresen kitöltötték, és sikeresen elforgatták valamint belesüllyesztették a kép hiányzó részébe.

Modern használata
A Droste-hatást felhasználták a Land O'Lakes vaj csomagolásán is, ahol egy indián nő egy csomag vajat tart a kezében, melyen ő szerepel. A Morton Salt is hasonlóan használja ki ezt a hatást. A Pink Floyd 1969-es Ummagumma lemezén az együttes tagjai különböző helyeken ülnek olyan falak előtt, ahol ugyanaz a kép látszik, de rotálódnak közben a tagok. A The Laughing Cow vajkrémmárka egy tehenet jelenít meg a csomagolásán, rajta egy fülbevalóval. Közelebbről megnézve feltűnik, hogy azokon a vajkrém csomagolása látható, és mindegyiken kivehető a nevető tehén. A Droste-effektus a témája Russell Hoban gyermekregényének, a  The Mouse and His Childnek is, ahol a "Bonzo Dog Food" csomagolásán maga a csomagolás is látható.

A Droste-effektus egy háromdimenziós változatával lehet találkozni Anglia Bourton-on-the-Water falujában. Az 1930-as években a falu belsejében 1:9 arányban megépítették Burton-on-the-Water makettét, melyben benne van ennek egy kisebb változata, majd azon beül egy még kisebb. A falumodellt 2013-ban felvették a védett területek listájára, mivel az nagyon precíz munka, illetve megfelelő építőanyagokat és építési technikákat használtak. Ugyanis ebben is követték az eredeti falu tulajdonságait.

Példák

Lásd még
 Fraktál
 Homunkuluszparadoxon
 Matrjoska

Megjegyzések

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Escher and the Droste effect
The Math Behind the Droste Effect
Droste Effect with Mathematica
Droste Effect a Wolfram Demonstrations Projectből

Reklámok
A Droste-hatás ( ) a művészetben ismert mint a mise en abyme egyik alesete , egy olyan megjelenítés , mikor egy kép rekurzívan szerepel saját magában egy hozzá hasonló kép helyén , így egy olyan láncot képez , mely elméletileg a végtelenségig folytatódhat , de a valóságban ennek a kép minősége határt szab . A jelenség egy holland kakaóporról kapta a nevét , melynek reklámképétben Jan Misset tervezte meg . A jelenséget azóta rengeteg termék csomagolásán felhasználták . A jelenség előképe már több középkori képen is szerepel , melyek között ott van Giottoas Stefaneschi-triptichon című műve is . A hatás Eredete A hatás nevét a holland Droste kakaópor dobozán lévő képről kapta . Ezen egy nővér tálcán egy csésze forró csokoládét visz , mellette pedig egy olyan doboz van , amin szintén ez a kép látható . A dobozt Jan Misset tervezte . Azben elkészített , majd többek , így például Adolphe Mouron által is megváltoztatott, es változata eggyé vált a háztartással . A hírek szerint Nico Scheepmaker költő és újságíró terjesztette el a fogalmat azes években . Matematikája A megjelenés rekurzív : a kisebb változatban a kép egy még kisebb változata szerepel , és így tovább . Csak elméletben mehet ez a végtelenségig éppúgy , mint a fraktálok . A gyakorlatban ennek a képfelbontás gátat szab . Ez egy viszonylag rövid sorozat , mert a kép mértanilag csökken minden egyes újabb képben . Középkori művészet A Droste-hatást Giotto azas Stefaneschi-triptichon képén előre jelezte . A sokszárnyú oltárkép középső elemén Giacomo Gaetani Stefaneschi bíboros magát a triptichont ajánlja fel Szent Péternek . A középkorból is sok olyan könyv maradt fenn , melyen szerepelt a könyv képe , valamint sok olyan templomi ablak létezik , melyen szerepel pont az a templomablak is . M. C. Escher M. C. Escher holland művészos Print Gallery litográfiájában kihasználja a Dorste-effektust . Ezen a képen egy olyan galéria van , ahol van egy kép egy galériáról , minden alkalommal kicsinyítve és elforgatva jelenik meg a kép , de a kép közepe eltűnik . A kép több matematikus figyelmét is felkeltette , akik között ott volt Bart de Smit és Hendrik Lenstra is . Ők a kép közepét a Droste-effektus egy változatával sikeresen kitöltötték , és sikeresen elforgatták valamint belesüllyesztették a kép hiányzó részébe . Modern használata A Droste-hatást felhasználták a Land O'Lakes vaj csomagolásán is , ahol egy indián nő egy csomag vajat tart a kezében , melyen ő szerepel . A Morton Salt is hasonlóan használja ki ezt a hatást . A Pink Floydes Ummagumma lemezén az együttes tagjai különböző helyeken ülnek olyan falak előtt , ahol ugyanaz a kép látszik , de rotálódnak közben a tagok . A The Laughing Cow vajkrémmárka egy tehenet jelenít meg a csomagolásán , rajta egy fülbevalóval . Közelebbről megnézve feltűnik , hogy azokon a vajkrém csomagolása látható , és mindegyiken kivehető a nevető tehén . A Droste-effektus a témája Russell Hoban gyermekregényének , a The Mouse and His Childnek is , ahol a " Bonzo Dog Food " csomagolásán maga a csomagolás is látható . A Droste-effektus egy háromdimenziós változatával lehet találkozni Anglia Bourton-on-the-Water falujában . Azas években a falu belsejében9 arányban megépítették Burton-on-the-Water makettét , melyben benne van ennek egy kisebb változata , majd azon beül egy még kisebb . A falumodelltban felvették a védett területek listájára , mivel az nagyon precíz munka , illetve megfelelő építőanyagokat és építési technikákat használtak . Ugyanis ebben is követték az eredeti falu tulajdonságait . Példák Lásd még Fraktál Homunkuluszparadoxon Matrjoska Megjegyzések Jegyzetek Külső hivatkozások Escher and the Droste effect The Math Behind the Droste Effect Droste Effect with Mathematica Droste Effect a Wolfram Demonstrations Projectből Reklámok