Reisinger János (orvos)
Reisinger János (Győr, 1784. május 24. – Pest, 1852. február 12.) orvos-sebészdoktor, császári és királyi tanácsos, egyetemi tanár.

Élete 

Orvosi tanulmányait a pesti egyetemen végezte; 1806-ban orvosdoktorrá, 1807-ben pedig sebészdoktorrá avatták. Ezután Szegeden telepedett le mint gyakorló orvos, de itt csak rövid ideig működött, mert még ugyanazon évben a természetrajzi tanszék mellé adjunktussá nevezték ki és visszament Pestre. Nemsokára meghalt főnöke, Schönbauer József, és a tanszék helyettesítésével bízták meg. 1809-ben a fölkelő nemzeti sereghez ment mint törzsorvos, és ezen állását csak a fölkelt seregek kórházainak eltörlésekor hagyta el. 1810-ben az állattan és ásványtan tanárává nevezték ki a pesti egyetemhez, és mint ilyen működött 1848-ig, amikor nyugdíjazták. 1813–14-ben és 1814–15-ben dékán, 1825–26-ban pedig rektor volt. 1840. szeptemberben királyi tanácsosi címet kapott.

Művei

Cikkek 
Cikkei az Orvosi Tárban (IV. 1831. Magyarország legnevezetesebb bögölyeinek különrajza, 1839. II. A kerteket és erdőket pusztító hernyókról és azon módról, mely által a jövendő évekre nézve az általok okozandó károk elháríttatnak, 1841. II. Beszéde az orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésén, 1842. II. A savó-, tej-, víz-, lég-, világosság- és szőlőgyógy méltánylása, legtöbb idült s kivált altesti kórokban, 1848. I. Sáskák bélyegzése-, pusztítása-, vándorlása- és kiirtásának rövid leírása, II. Javaslat az egyetem, és különösen az intézetek rendezéséről); a Magyar természettud. társaság Évkönyvében (I. 1841-45. A chinai theáról s honi pótlékáról); az Irodalmi Szemlében (1846. 8. sz. könyvism.); a Pesti Divatlapban (1844. 17. sz. Az ember, különösen a nő); a Magyar orvosok és természetvizsgálók Munkálataiban (V. 1845. Beszéde a nagygyűlésen Pesten, Az ebdühről, latinul); a Zeitschrift für Natur- und Heilkundeban (1850. 19. sz. Winke über die grosse Verwandtschaft der Naturwissenschaften mit der Theologie)

Könyvek 
 Enchiridion anorganosiae. Vol. I. Buda, 1820 (Ismertetésére válasza Tud. Gyűjt. 1821. I. 99. l.)
 Dictio qua diem anniversarium fundatae regiae scient. universit. Hungaricae Pestiensis anno 1827. Juni 26. die celebravit … praemissis augustissimae regnantis domus Austriacae in provehenda re literaria Hungariae maximis, ac immortalibus meritis exponendo praecedentes futurasque telluris universae generatim, speciatim vero soli Hungarici mutationes. Uo, 1828
 Speciemen ichthyologiae-sistens pisces aquarum dulcium Hungariae. Uo, 1830 (Szirmay András Ignácz, orvosdoktor: Dissertatio inaug. medico-zoologica, sistens pisces aquarum Hungariae. Vindobonae, 1840 czímű munkájában Magyarország halainak megismertetését R. tanár monographiájából kiírva és megrövidítve adja)
 Parentatio qua Joan. Nep. Schuster condam chemiae prof. p. o. fac. med. prosenioris et r. sc. universitatis h. rectoris emeritis memoriam recolit... die 4-ta Mai 1838. Pest, 1838
 A nemek különbsége és elsősége természet-, boncz- és élettani tekintetben. Írta és a magyar orvosok és természetvizsgálók ötödik nagygyűlésén Kolozsvárt előadta… A m. orv. és természetvizsgálók V. évkönyvéből. Kolozsvár, 1845
 Állattan a gerinczésekről. I. kötet. Emlősök. Madarak. II. kötet. Hüllők, Halak. Buda, 1848. Két kötet, több fametszettel

Jegyzetek

Források

További információk 
 Biczó Zalán: Győri Orvoséletrajzi Lexikon. 1. k. A kezdetektől 1945-ig. Győr, 2006.
 Győri Életrajzi Lexikon. Szerk. Grábics Frigyes, Horváth Sándor Domonkos, Kucska Ferenc. Városi Könyvtár, Győr, 1999
 Győri életrajzi lexikon. 2., átdolg. kiadás. Szerk. Grábics Frigyes, Horváth Sándor Domonkos, Kucska Ferenc. Galgóczi Erzsébet Városi Könyvtár, Győr, 2003
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1967–1969
 Magyar tudóslexikon. Főszerk. Nagy Ferenc. Better-MTESZ-OMIKK, Budapest, 1997
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Magyar Könyvklub, Budapest

Magyar orvosok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Győriek
1784-ben született személyek
1852-ben elhunyt személyek
Reisinger János ( Győr , május – Pest , február ) orvos-sebészdoktor , császári és királyi tanácsos , egyetemi tanár . Élete Orvosi tanulmányait a pesti egyetemen végezte;ban orvosdoktorrá, ben pedig sebészdoktorrá avatták . Ezután Szegeden telepedett le mint gyakorló orvos , de itt csak rövid ideig működött , mert még ugyanazon évben a természetrajzi tanszék mellé adjunktussá nevezték ki és visszament Pestre . Nemsokára meghalt főnöke , Schönbauer József , és a tanszék helyettesítésével bízták meg.ben a fölkelő nemzeti sereghez ment mint törzsorvos , és ezen állását csak a fölkelt seregek kórházainak eltörlésekor hagyta el.ben az állattan és ásványtan tanárává nevezték ki a pesti egyetemhez , és mint ilyen működöttig , amikor nyugdíjazták.14-ben és15-ben dékán,26-ban pedig rektor volt. szeptemberben királyi tanácsosi címet kapott . Művei Cikkek Cikkei az Orvosi Tárban ( IV . Magyarország legnevezetesebb bögölyeinek különrajza , II. A kerteket és erdőket pusztító hernyókról és azon módról , mely által a jövendő évekre nézve az általok okozandó károk elháríttatnak , II. Beszéde az orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésén , II. A savó- , tej- , víz- , lég- , világosság- és szőlőgyógy méltánylása , legtöbb idült s kivált altesti kórokban , I. Sáskák bélyegzése- , pusztítása- , vándorlása- és kiirtásának rövid leírása , II. Javaslat az egyetem , és különösen az intézetek rendezéséről ) ; a Magyar természettud. társaság Évkönyvében ( I. A chinai theáról s honi pótlékáról ) ; az Irodalmi Szemlében sz. könyvism . ) ; a Pesti Divatlapban sz . Az ember , különösen a nő ) ; a Magyar orvosok és természetvizsgálók Munkálataiban ( V . Beszéde a nagygyűlésen Pesten , Az ebdühről , latinul ) ; a Zeitschrift für Natur- und Heilkundeban sz . Winke über die grosse Verwandtschaft der Naturwissenschaften mit der Theologie ) Könyvek Enchiridion anorganosiae . Vol . I. Buda,( Ismertetésére válasza Tud . Gyűjt . I. l . ) Dictio qua diem anniversarium fundatae regiae scient. universit . Hungaricae Pestiensis anno Juni die celebravit … praemissis augustissimae regnantis domus Austriacae in provehenda re literaria Hungariae maximis , ac immortalibus meritis exponendo praecedentes futurasque telluris universae generatim , speciatim vero soli Hungarici mutationes . Uo , Speciemen ichthyologiae-sistens pisces aquarum dulcium Hungariae . Uo,( Szirmay András Ignácz , orvosdoktor : Dissertatio inaug. medico-zoologica , sistens pisces aquarum Hungariae . Vindobonae, czímű munkájában Magyarország halainak megismertetését R. tanár monographiájából kiírva és megrövidítve adja ) Parentatio qua Joan . Nep . Schuster condam chemiae prof . p. o . fac. med . prosenioris et r. sc. universitatis h. rectoris emeritis memoriam recolit... dieta Mai Pest , A nemek különbsége és elsősége természet- , boncz- és élettani tekintetben . Írta és a magyar orvosok és természetvizsgálók ötödik nagygyűlésén Kolozsvárt előadta … A m. orv. és természetvizsgálók V. évkönyvéből . Kolozsvár , Állattan a gerinczésekről . I. kötet . Emlősök . Madarak . II. kötet . Hüllők , Halak . Buda , Két kötet , több fametszettel Jegyzetek Források További információk Biczó Zalán : Győri Orvoséletrajzi Lexikon. k . A kezdetektőlig . Győr , Győri Életrajzi Lexikon . Szerk . Grábics Frigyes , Horváth Sándor Domonkos , Kucska Ferenc . Városi Könyvtár , Győr , Győri életrajzi lexikon . , átdolg. kiadás . Szerk . Grábics Frigyes , Horváth Sándor Domonkos , Kucska Ferenc . Galgóczi Erzsébet Városi Könyvtár , Győr , Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Akadémiai Kiadó, Budapest, 1969 Magyar tudóslexikon . Főszerk . Nagy Ferenc . Better-MTESZ-OMIKK, Budapest , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Magyar Könyvklub, Budapest Magyar orvosok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Győriek 1784-ben született személyek 1852-ben elhunyt személyek