Preverbális kommunikáció
A preverbális kommunikáció (nyelv előtti kommunikáció) a gyermek első életéve során, a nyelv elsajátítása előtt megfigyelhető kommunikáció. Ide tartozik a véletlenszerű hangadásból kialakuló gügyögés, majd gagyogás, melyek egyre inkább jellemzőek az anyanyelv hangzására. Ezen szakasz alatt alakulnak ki a kommunikáció mintázatai, de a nyelvi megértés mindig megelőzi a produkciót.

Újszülöttek 
A gyerekek nyelv iránti érzékenységgel és az emberekkel való kommunikáció hajlamával jönnek világra. Már születéskor preferálják a beszédhangokat más hangokkal szemben és képesek különbséget tenni a nyelveket jellemző alapvető hangkategóriák között. Már néhány napos korban el tudják különíteni az anyanyelvük hangjait más nyelvekétől.

Az újszülöttek első hangjai élesek és tagolatlanok (hosszú, elnyújtott magánhangzókból állnak - á, oáá, áoo -, gyakran társulnak a "h" hanggal), ennek színezete hasonlít a sírásra. Gyakran emiatt a környezet a kellemetlen érzések kifejezéséhez társítja ezeket a hangadásokat, ezért panaszhangoknak tekintik. A sírásnak többféle fajtája van, melyeket a 2. hónaptól a gondozó meg tud különböztetni (segítségkérés, veszély, stb.). Tomasello szerint ezek a sírások nem közlések, csak az életjelei, és a környezet ad hozzá jelentést. A hangadás sokáig egy globális reakció részét képezi, általában együtt jár rugdalózással, kapálózással, az izomfeszültség változásával.

Csecsemőkor 
2 és fél hónaposan megjelenik a szociális mosoly, mely már akaratlagos megnyilvánulásnak tekinthető.

3. hónapban elsődleges interszubjektivitás: a csecsemő, viselkedését mások viselkedéséhez kezdi igazítani és képes a közvetlen interakciókban az élmények megosztására. Az interszubjektivitás a hatékony interperszonális intelligenciát jelenti.
„a csecsemő azzal a motivációval születik, hogy keresse, értse és használja a proto-társalgásokban mások motivációit, céljait, érzelmeit” (Trevarthen, 1998, 16.).

7-9. hónap a másodlagos interszubjektivitás megjelenésének periódusa. A csecsemő és a gondozó "beszélget" a közös figyelmi fókuszban álló tárgyról. (Tomasello, 1992)

A gyermek elsajátítja a mentális állapotok egy másik személlyel történő megosztásának képességét, olyan helyzetekben, amikor a közös figyelem fókuszában egy harmadik személy/tárgy áll. A másodlagos interszubjektivitás és kommunikáció kapcsolata a szociális referencia: a csecsemő megvizsgálja anyja reakcióját egy bizonytalan eseményre/idegenre és saját válaszát ehhez megfelelően alakítja ki. A másodlagos interszubjektivitás a nyelvelsajátítás döntő előfeltétele! 

9-12 hónapos korban tárgyakra mutatás, mint kommunikatív aktus jelenik meg a kommunikáció fejlődésben. Ezek a rámutatások úgynevezett triadikus felszólító gesztusok.

18 hónapos kortól a mutatások komplexebb funkciót kezdenek betölteni: először megfigyeli a gyermek, hogy a gondozó figyel-e rá, és csak ezután mutat a tárgyra. Ez a mutatás instrumentális szerepét bizonyítja.

A gügyögés 
A gyerekek kommunikációs képessége a nyelv elsajátítása előtt is igen fejlett. A spontán gügyögés 6-11 hónapos kor között minden kultúrában megfigyelhető.

A 3. hónap végéig semmi jel nem mutat arra, hogy a csecsemők összekapcsolnák a hangokat a hangképző szerveikkel, vagyis nem tudják, hogy ők adják ki a hangokat. Ez a magyarázat arra, hogy a harmadik hónap végéig a siket és nem siket gyerekek hangadása között nem fedezhető fel különbség ebben a periódusban. A harmadik hónap után a gyerekek elkezdik utánozni saját hangjukat, gyakorolják hangadási készségeiket, így jelenik meg a spontán gügyögés, melyből később kialakul a gagyogás.

A gagyogás 
A gügyögésből kialakuló gagyogás egyfajta hangképzési játékkal indul. A gyerekek az artikuláció használatával szórakoztatják magukat: kilégzés, ajakmozgás, nyelv elhelyezkedésének változtatásával más hangok kiadására képesek és elkezdik felfedezni. (A siket csecsemők is kiadnak először hangokat, melyek a szopással járnak, de hallás híján ezek nem lesznek játék forrásai, így megszűnnek.) Több, mint 200 féle hang kiadására képes a csecsemő, minden hangok kipróbál, amelyet hangképző szerve létre tud hozni. A jelzésértékű hangok a globális reakciók részeiként továbbra is fennmaradnak, de ha sokat gagyog a gyermek, ezek a jelzőhangok is átalakulnak: változatosabbak, tagoltabbak lesznek.

Halandzsa 
A gagyogásból idővel kiemelkednek a nyelvre jellemző hangok, ezeket a külvilág szelektálja: amilyen hangokat a gyermek nem hall a környezetből, kiesnek. Ettől kezdve a külső mintázat utánzása válik döntővé. A gyerek az általuk tapasztalt beszédet kezdi el utánozni: hosszú sorok, ütemesség, még arckifejezések is megjelennek. Így alakul ki a halandzsa, mely az anyanyelv lejtésének elsajátítására szolgál.

Az első szavak 
A gagyogásból az első szavak egyéves kor körül emelkednek ki, ezután lassú fejlődés áll be. 16 hónaposan átlagosan 8-15 szót tudnak képezni, de a megértett szavak száma ennek sokszorosa. A beszédfejlődés ugrásszerű meggyorsulása a második életév második szakaszában következik be, az addigra 30-80 szóból álló szókincs fél év alatt öt-tízszeresére nő, ezt nevezi a szakirodalom a beszédfejlődés fordulatának. Fontos kiemelni, hogy az egyéni eltérések igen változatosak lehetnek, előfordul, hogy ez a fordulat, csak a harmadik életév beköszöntével kezdődik csak el. A kisgyermekkori beszéd jellegzetességei: a kijelentések helyzetiek, a kiemelés indulati, a mondatok ragozatlan szavakat tartalmaznak nagyrészt, a tanult szavakat könnyen általánosítják, önkényes jelentésadás, nincsen tisztában az értelmetlen szavak fogalmával.

Források 
 Cole & Cole (2003) Fejlődéslélektan. Osiris Kiadó
 Mérei, F. & Binét, Á. (1993) Gyermeklélektan. Gondolat.  A beszéd kialakulása. A környezettel való kapcsolat feltétele a beszédfejlődésnek. 47-59. o.
 Piaget, J. & Inhelder, B. (2004) Gyermeklélektan. Osiris Kiadó. A beszéd 77-84. o.
 Tomasello, M. (2002) Gondolkodás és kultúra. Osiris Kiadó 56-102. o.

Kommunikáció
A preverbális kommunikáció ( nyelv előtti kommunikáció ) a gyermek első életéve során , a nyelv elsajátítása előtt megfigyelhető kommunikáció . Ide tartozik a véletlenszerű hangadásból kialakuló gügyögés , majd gagyogás , melyek egyre inkább jellemzőek az anyanyelv hangzására . Ezen szakasz alatt alakulnak ki a kommunikáció mintázatai , de a nyelvi megértés mindig megelőzi a produkciót . Újszülöttek A gyerekek nyelv iránti érzékenységgel és az emberekkel való kommunikáció hajlamával jönnek világra . Már születéskor preferálják a beszédhangokat más hangokkal szemben és képesek különbséget tenni a nyelveket jellemző alapvető hangkategóriák között . Már néhány napos korban el tudják különíteni az anyanyelvük hangjait más nyelvekétől . Az újszülöttek első hangjai élesek és tagolatlanok ( hosszú , elnyújtott magánhangzókból állnak - á , oáá , áoo - , gyakran társulnak a " h " hanggal ) , ennek színezete hasonlít a sírásra . Gyakran emiatt a környezet a kellemetlen érzések kifejezéséhez társítja ezeket a hangadásokat , ezért panaszhangoknak tekintik . A sírásnak többféle fajtája van , melyeket a hónaptól a gondozó meg tud különböztetni ( segítségkérés , veszély , stb. ) . Tomasello szerint ezek a sírások nem közlések , csak az életjelei , és a környezet ad hozzá jelentést . A hangadás sokáig egy globális reakció részét képezi , általában együtt jár rugdalózással , kapálózással , az izomfeszültség változásával . Csecsemőkor 2 és fél hónaposan megjelenik a szociális mosoly , mely már akaratlagos megnyilvánulásnak tekinthető . 3. hónapban elsődleges interszubjektivitás : a csecsemő , viselkedését mások viselkedéséhez kezdi igazítani és képes a közvetlen interakciókban az élmények megosztására . Az interszubjektivitás a hatékony interperszonális intelligenciát jelenti . „ a csecsemő azzal a motivációval születik , hogy keresse , értse és használja a proto-társalgásokban mások motivációit , céljait , érzelmeit” ( Trevarthen , ) . 7-9. hónap a másodlagos interszubjektivitás megjelenésének periódusa . A csecsemő és a gondozó " beszélget " a közös figyelmi fókuszban álló tárgyról . ( Tomasello , A gyermek elsajátítja a mentális állapotok egy másik személlyel történő megosztásának képességét , olyan helyzetekben , amikor a közös figyelem fókuszában egy harmadik személy/tárgy áll . A másodlagos interszubjektivitás és kommunikáció kapcsolata a szociális referencia : a csecsemő megvizsgálja anyja reakcióját egy bizonytalan eseményre/ idegenre és saját válaszát ehhez megfelelően alakítja ki . A másodlagos interszubjektivitás a nyelvelsajátítás döntő előfeltétele ! 9-12 hónapos korban tárgyakra mutatás , mint kommunikatív aktus jelenik meg a kommunikáció fejlődésben . Ezek a rámutatások úgynevezett triadikus felszólító gesztusok . 18 hónapos kortól a mutatások komplexebb funkciót kezdenek betölteni : először megfigyeli a gyermek , hogy a gondozó figyel-e rá , és csak ezután mutat a tárgyra . Ez a mutatás instrumentális szerepét bizonyítja . A gügyögés A gyerekek kommunikációs képessége a nyelv elsajátítása előtt is igen fejlett . A spontán gügyögéshónapos kor között minden kultúrában megfigyelhető . A hónap végéig semmi jel nem mutat arra , hogy a csecsemők összekapcsolnák a hangokat a hangképző szerveikkel , vagyis nem tudják , hogy ők adják ki a hangokat . Ez a magyarázat arra , hogy a harmadik hónap végéig a siket és nem siket gyerekek hangadása között nem fedezhető fel különbség ebben a periódusban . A harmadik hónap után a gyerekek elkezdik utánozni saját hangjukat , gyakorolják hangadási készségeiket , így jelenik meg a spontán gügyögés , melyből később kialakul a gagyogás . A gagyogás A gügyögésből kialakuló gagyogás egyfajta hangképzési játékkal indul . A gyerekek az artikuláció használatával szórakoztatják magukat : kilégzés , ajakmozgás , nyelv elhelyezkedésének változtatásával más hangok kiadására képesek és elkezdik felfedezni . ( A siket csecsemők is kiadnak először hangokat , melyek a szopással járnak , de hallás híján ezek nem lesznek játék forrásai , így megszűnnek . ) Több , mintféle hang kiadására képes a csecsemő , minden hangok kipróbál , amelyet hangképző szerve létre tud hozni . A jelzésértékű hangok a globális reakciók részeiként továbbra is fennmaradnak , de ha sokat gagyog a gyermek , ezek a jelzőhangok is átalakulnak : változatosabbak , tagoltabbak lesznek . Halandzsa A gagyogásból idővel kiemelkednek a nyelvre jellemző hangok , ezeket a külvilág szelektálja : amilyen hangokat a gyermek nem hall a környezetből , kiesnek . Ettől kezdve a külső mintázat utánzása válik döntővé . A gyerek az általuk tapasztalt beszédet kezdi el utánozni : hosszú sorok , ütemesség , még arckifejezések is megjelennek . Így alakul ki a halandzsa , mely az anyanyelv lejtésének elsajátítására szolgál . Az első szavak A gagyogásból az első szavak egyéves kor körül emelkednek ki , ezután lassú fejlődés áll be.hónaposan átlagosanszót tudnak képezni , de a megértett szavak száma ennek sokszorosa . A beszédfejlődés ugrásszerű meggyorsulása a második életév második szakaszában következik be , az addigraszóból álló szókincs fél év alatt öt-tízszeresére nő , ezt nevezi a szakirodalom a beszédfejlődés fordulatának . Fontos kiemelni , hogy az egyéni eltérések igen változatosak lehetnek , előfordul , hogy ez a fordulat , csak a harmadik életév beköszöntével kezdődik csak el . A kisgyermekkori beszéd jellegzetességei : a kijelentések helyzetiek , a kiemelés indulati , a mondatok ragozatlan szavakat tartalmaznak nagyrészt , a tanult szavakat könnyen általánosítják , önkényes jelentésadás , nincsen tisztában az értelmetlen szavak fogalmával . Források Cole & ColeFejlődéslélektan . Osiris Kiadó Mérei , F. & Binét , Á.Gyermeklélektan . Gondolat . A beszéd kialakulása . A környezettel való kapcsolat feltétele a beszédfejlődésnek . o . Piaget , J. & Inhelder , B.Gyermekl élektan . Osiris Kiadó . A beszéd o . Tomasello , M.Gondolkod ás és kultúra . Osiris Kiadó o . Kommunikáció