Bhaisadzsjaguru
Bhaisadzsjaguru, avagy Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa „Az orvostudomány királya mester és lapis lazuli fény”) a gyógyítás és az orvostudomány buddhája a mahájána buddhizmusban. Az általános elnevezése "Gyógyító Buddha", utalva arra, hogy ő az az orvos, aki meggyógyítja az érző lények szenvedéseit (dukkha) a tanításai által.

A neve eredetileg rádzsa (király) volt, azonban  fordításában megjelent a tathágata (Buddha) szó.  fordítását a későbbi korok fordításai és szövegmagyarázatai is megőrizték. Bhaisadzsjaguru ábrázolása buddhaszerű, amelyet kiegészít egy orvosi kőedény. A Kelet védelmezőjének is tartják személyét, ám ilyenkor Aksobhja néven szerepel. Kivétel, amikor a Kója-hegyi Kongóbu-dzsi templom főképén Aksobhja helyett használták Bhaisadzsjagurut.

Eredete

Bhaisadzsjagurut részletesen jellemzi a róla elnevezett Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra, amelyet röviden csak Gyógyító Buddha szútrának neveznek. Ebben a szútrában Bhaisadzsjaguru bodhiszattvaként tizenkét pontból álló fogadalmat tesz. A buddhaság elérése után válik a keleti Tiszta Föld (Vaidúrjanirbhásza „tiszta lapis lazuli”) buddhájává, ahol két bodhiszattva segítője akadt, az egyik a napfényt, a másik a holdfényt szimbolizálja:

 Szurjaprabha (, 日光遍照菩薩)
 Csandraprabha (, 月光遍照菩薩)

A Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra egyik szanszkrit kézirata, amely a pakisztáni Gilgit közelében talált leletek között szerepelt, bizonyítja Bhaisadzsjaguru népszerűségét Gandhárában, az ősi, északnyugat-indiai királyságban. A 7. századnál korábbi kéziratok gupta írással készültek.

 kínai szerzetes a 7. században járt abban a bámiján-völgyi mahászánghika kolostorban, amelyre később rábukkantak régészek is. Nyírfakéregre készített mahájána szútra kéziratmaradványokat találtak a helyszínen, és köztük szerepelt a Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra (MS 2385) is.

A tizenkét fogadalom 

A Gyógyító Buddha megvilágosodása után tett tizenkét fogadalma a Gyógyító Buddha szútra szerint a következő:

  a teste vakító fényével számtalan világot fog besugározni.
  tisztán sugárzó testének fényével fel fogja ébreszteni a sötétben tartózkodó lények elméjét.
  biztosítani fogja az érző lények anyagi szükségleteit.
  a más úton járókat elvezeti a mahájána ösvényre.
  segíti az érző lényeket, hogy betarthassák erkölcsi fogadalmaikat.
  meggyógyítja az érző lények minden betegségét - mind testi, mind tudati (vagy érzelmi)
  támaszt nyújt a betegeknek.
  segít a női mivoltukkal elégedetlen nőknek, hogy férfivá szülessenek újjá.
  a lényeket kiszabadítja a démonok hálójából és az „eretnek” szekták béklyójából.
  segíteni fog az elítélteknek és a megalázottaknak, hogy megszabaduljanak a szenvedéseiktől.
  Segíteni fog az éhezőknek és szomjazóknak.
  Segíteni fog a nyomorgóknak, ruhátlanoknak, fázóknak, melegtől és rovarcsípésektől szenvedőknek, hogy legyen élhetőbb a környezetük.

Ábrázolása

Bhaisadzsjagurut általában ülve ábrázolják. A buddhista szerzetesek ruháját (kaszája) viseli, bal kezében lapis-kő színű edény gyógyító nektárral, jobb keze a jobb térdén nyugszik, és az aruna gyümölcs (latin: Terminalia chebula) magját tartja a hüvelyk és a mutatóujja között. A szútra szerint az aurája is lapis-kék színű. A kínai ábrázolásban olykor egy pagodát is tart, amely a három történelmi kor tízezer buddháját szimbolizálja. Az amerikai Metropolitan művészeti múzeumban szerepel egy sírkövön két segítőja, Szurjaprabha és Csandraprabha, társaságában. A dicsfényében hét buddha és hét apszara (női mitológiai lények) szerepel.

Szerepe a kínai buddhizmusban

A Gyógyító Buddha imádata népszerű Kínában, aki a három buddha egyike (a másik kettő Sákjamuni és Amitábha). Egyesek úgy tekintenek rá mint Sákjamuni gyógyító attribútumára, és a szútrákban úgy nevezik, hogy a „Gyógyító király”. Ennek a szútrának két népszerű fordítása létezik. Az egyiket  írta a másikat egy  nevű szerzetes, mindkettő a Tang-dinasztia korából származik. A Taisó Tripitaka és a Csien-lung Tripitaka is három fordítást tartalmaz különböző címekkel. A  által készített fordításban nem csak a Gyógyító Buddha fogadalma szerepel, hanem a hét múltbéli buddha fogadalmai is.

A tibeti buddhistákhoz hasonlóan a kínai buddhisták is a Gyógyító Buddha mantrát recitálják, hogy legyőzzék a mentális, a fizikális és a spirituális betegségeket. A Gyógyító Buddha szútrát gyakran szavalják a kínai templomokban is. Ezen felül, az Amitábha kántáláshoz hasonlóan, Bhaisadzsjaguru nevét is mantrázzák annak érdekében, hogy a keleti Tiszta Földön szülessenek újjá.

Szerepe a japán buddhizmusban

Japánban a 7. századtól kezdve Jakusihoz imádkoztak a kínai buddhisták Asuku (Aksobhja) helyett.  Jakusi néhány szerepét azután Dzsizó (Ksitigarbha) vette át, de a mai napig Jakusit idézik meg a hagyományos tiszteletadási szertartások alkalmával az elhunyt személyekre történő megemlékezésekkor.

A tendai és singon szekták régi templomaiban, főleg Kiotó, Nara és Kinki régiók közelében, még mindig Jakusi áll az imádat középpontjában - a későbbi szektákkal ellentétben, ahol már Amitábha Buddha vagy Kannon bodhiszattva a központi alak.  A Jakusit üdvözítő buddhista templomokban gyakran szerepel még a tizenkét mennyei tábornok (juni-sinsó, 十二神将), mitológiai lények, akik a  Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra hallatára tértek át a buddhizmusra.

Szerepe a tibeti buddhizmusban

A Gyógyító Buddha gyakorlata egyszerre segít legyőzni a fizikai és a mentális eredetű betegségeket, valamint a zavaró érzelmeket, mint például a gyűlölet, az irigység, a túlzott ragaszkodás, kevélység, stb. Egyesek a negatív karmák tisztítására is használják ezt a mantrát.

Fertőzéses kor esetén egy általános gyógymód a mantra 108-szori ismétlése egy pohár víz előtt. Az ilyen módon a Gyógyító Buddha által is megáldott vizet azután meg szokták inni a teljes hatás eléréséhez. A gyógyulásig ezt a folyamatot minden nap meg szokták ismételni.

Jegyzetek

További információk
 A Gyógyító Buddha ábrázolása
 A Gyógyító Buddha földje
 Online Vadzsrajána tanítás (szerepel benne a Gyógyító Buddha módszer)
 Gyógyító Buddha mantra

Buddhák
Bhaisadzsjaguru , avagy Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa „ Az orvostudomány királya mester és lapis lazuli fény” ) a gyógyítás és az orvostudomány buddhája a mahájána buddhizmusban . Az általános elnevezése " Gyógyító Buddha " , utalva arra , hogy ő az az orvos , aki meggyógyítja az érző lények szenvedéseit ( dukkha ) a tanításai által . A neve eredetileg rádzsa ( király ) volt , azonban fordításában megjelent a tathágata ( Buddha ) szó . fordítását a későbbi korok fordításai és szövegmagyarázatai is megőrizték . Bhaisadzsjaguru ábrázolása buddhaszerű , amelyet kiegészít egy orvosi kőedény . A Kelet védelmezőjének is tartják személyét , ám ilyenkor Aksobhja néven szerepel . Kivétel , amikor a Kója-hegyi Kongóbu-dzsi templom főképén Aksobhja helyett használták Bhaisadzsjagurut . Eredete Bhaisadzsjagurut részletesen jellemzi a róla elnevezett Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra , amelyet röviden csak Gyógyító Buddha szútrának neveznek . Ebben a szútrában Bhaisadzsjaguru bodhiszattvaként tizenkét pontból álló fogadalmat tesz . A buddhaság elérése után válik a keleti Tiszta Föld ( Vaidúrjanirbhásza „ tiszta lapis lazuli” ) buddhájává , ahol két bodhiszattva segítője akadt , az egyik a napfényt , a másik a holdfényt szimbolizálja : Szurjaprabha ( , 日光遍照菩薩 ) Csandraprabha ( , 月光遍照菩薩 ) A Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra egyik szanszkrit kézirata , amely a pakisztáni Gilgit közelében talált leletek között szerepelt , bizonyítja Bhaisadzsjaguru népszerűségét Gandhárában , az ősi , északnyugat-indiai királyságban . A századnál korábbi kéziratok gupta írással készültek. kínai szerzetes a században járt abban a bámiján-völgyi mahászánghika kolostorban , amelyre később rábukkantak régészek is . Nyírfakéregre készített mahájána szútra kéziratmaradványokat találtak a helyszínen , és köztük szerepelt a Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra ( MSis . A tizenkét fogadalom A Gyógyító Buddha megvilágosodása után tett tizenkét fogadalma a Gyógyító Buddha szútra szerint a következő : a teste vakító fényével számtalan világot fog besugározni. tisztán sugárzó testének fényével fel fogja ébreszteni a sötétben tartózkodó lények elméjét. biztosítani fogja az érző lények anyagi szükségleteit . a más úton járókat elvezeti a mahájána ösvényre. segíti az érző lényeket , hogy betarthassák erkölcsi fogadalmaikat. meggyógyítja az érző lények minden betegségét - mind testi , mind tudati ( vagy érzelmi ) támaszt nyújt a betegeknek. segít a női mivoltukkal elégedetlen nőknek , hogy férfivá szülessenek újjá. a lényeket kiszabadítja a démonok hálójából és az „ eretnek” szekták béklyójából. segíteni fog az elítélteknek és a megalázottaknak , hogy megszabaduljanak a szenvedéseiktől . Segíteni fog az éhezőknek és szomjazóknak . Segíteni fog a nyomorgóknak , ruhátlanoknak , fázóknak , melegtől és rovarcsípésektől szenvedőknek , hogy legyen élhetőbb a környezetük . Ábrázolása Bhaisadzsjagurut általában ülve ábrázolják . A buddhista szerzetesek ruháját ( kaszája ) viseli , bal kezében lapis-kő színű edény gyógyító nektárral , jobb keze a jobb térdén nyugszik , és az aruna gyümölcs ( latin : Terminalia chebula ) magját tartja a hüvelyk és a mutatóujja között . A szútra szerint az aurája is lapis-kék színű . A kínai ábrázolásban olykor egy pagodát is tart , amely a három történelmi kor tízezer buddháját szimbolizálja . Az amerikai Metropolitan művészeti múzeumban szerepel egy sírkövön két segítőja , Szurjaprabha és Csandraprabha , társaságában . A dicsfényében hét buddha és hét apszara ( női mitológiai lények ) szerepel . Szerepe a kínai buddhizmusban A Gyógyító Buddha imádata népszerű Kínában , aki a három buddha egyike ( a másik kettő Sákjamuni és Amitábha ) . Egyesek úgy tekintenek rá mint Sákjamuni gyógyító attribútumára , és a szútrákban úgy nevezik , hogy a „ Gyógyító király” . Ennek a szútrának két népszerű fordítása létezik . Az egyiket írta a másikat egy nevű szerzetes , mindkettő a Tang-dinasztia korából származik . A Taisó Tripitaka és a Csien-lung Tripitaka is három fordítást tartalmaz különböző címekkel . A által készített fordításban nem csak a Gyógyító Buddha fogadalma szerepel , hanem a hét múltbéli buddha fogadalmai is . A tibeti buddhistákhoz hasonlóan a kínai buddhisták is a Gyógyító Buddha mantrát recitálják , hogy legyőzzék a mentális , a fizikális és a spirituális betegségeket . A Gyógyító Buddha szútrát gyakran szavalják a kínai templomokban is . Ezen felül , az Amitábha kántáláshoz hasonlóan , Bhaisadzsjaguru nevét is mantrázzák annak érdekében , hogy a keleti Tiszta Földön szülessenek újjá . Szerepe a japán buddhizmusban Japánban a századtól kezdve Jakusihoz imádkoztak a kínai buddhisták Asuku ( Aksobhja ) helyett . Jakusi néhány szerepét azután Dzsizó ( Ksitigarbha ) vette át , de a mai napig Jakusit idézik meg a hagyományos tiszteletadási szertartások alkalmával az elhunyt személyekre történő megemlékezésekkor . A tendai és singon szekták régi templomaiban , főleg Kiotó , Nara és Kinki régiók közelében , még mindig Jakusi áll az imádat középpontjában - a későbbi szektákkal ellentétben , ahol már Amitábha Buddha vagy Kannon bodhiszattva a központi alak . A Jakusit üdvözítő buddhista templomokban gyakran szerepel még a tizenkét mennyei tábornok ( juni-sinsó , 十二神将 ) , mitológiai lények , akik a Bhaisadzsja-guru-vaidúrja-prabhá-rádzsa-szútra hallatára tértek át a buddhizmusra . Szerepe a tibeti buddhizmusban A Gyógyító Buddha gyakorlata egyszerre segít legyőzni a fizikai és a mentális eredetű betegségeket , valamint a zavaró érzelmeket , mint például a gyűlölet , az irigység , a túlzott ragaszkodás , kevélység , stb . Egyesek a negatív karmák tisztítására is használják ezt a mantrát . Fertőzéses kor esetén egy általános gyógymód a mantraszori ismétlése egy pohár víz előtt . Az ilyen módon a Gyógyító Buddha által is megáldott vizet azután meg szokták inni a teljes hatás eléréséhez . A gyógyulásig ezt a folyamatot minden nap meg szokták ismételni . Jegyzetek További információk A Gyógyító Buddha ábrázolása A Gyógyító Buddha földje Online Vadzsrajána tanítás ( szerepel benne a Gyógyító Buddha módszer ) Gyógyító Buddha mantra Buddhák