Johannes Aavik
Johannes Aavik  (Randvere, Saaremaa szigete, 1880. november 26. – Stockholm, 1973. március 18.)  észt  nyelvtudós és író. A fennoman mozgalom híve, aki az észt nyelv modernizálásában és fejlesztésében jelentős szerepet játszott.

Élete 
Apja Mihkel Aavik (1844–1909), anyja Ann Aavik (1849–1918). Kuressaaréban nőtt fel, 1898 és 1902 között az itteni fiúgimnáziumban végezte tanulmányait.

Aavik a Tartui Egyetemen tanult nyelvészetet 1902–1903-ban, majd a Nyezsini Történelemtudományi és Nyelvészeti Főiskolán tanult történelmet 1903–1905 között. Tagja volt a Ifjú Észtország mozgalomnak, és 1910-ben doktori fokozatot szerzett a Helsinki Egyetemen.

1919-től 1926-ig nyelvtanárként dolgozott, 1912 és 1914 között a Postimees című napilapban is publikált. 1926-tól 1934-ig az észt nyelv lektora volt a Tartui Egyetemen, és tanított egy tartui gimnáziumban. 1933 és 1940 között a tartui egyetem magántanára volt. 1934-től emellett az oktatási minisztérium észt nyelvi referense volt. Ebben az időszakban Nõmme városában élt, amely ma Tallinn egyik kerülete.

1944-ben Észtország szovjet megszállásával száműzetésbe kényszerült, és Svédországba menekült. Stockholmban dolgozott, ahol 1945 és 1952 között az egyetem docense is volt, de fordítóként is dolgozott, valamint nyelvtudományi munkákat is megjelentetett.

Munkássága 
Johannes Aavik azok közé tartozik, akik a mai modern észt nyelvre a legnagyobb befolyást gyakorolták. A nyelvújító mozgalom radikális irányához tartozott. Az észt nyelv megújításán dolgozott elsősorban a magánhangzók, a morfológia és a szintaxis területén. Programját 1912-ben foglalta írásba Tuleviku Eesti-keel (magyarul: A jövő észt nyelve) címmel. Elsősorban a finn nyelvből vett át szavakat. Ezzel nem csak az észt nyelvet modernizált, de a finnugor gyökerekhez is visszatért. A Noor-Eesti (Ifjú Észtország) irodalmi mozgalomban volt aktív. Közeli barátságban volt  Friedebert Tuglas és Gustav Suits észt írókkal.

Mindamellett Aavik finn, francia, angol és orosz nyelvből is fordított elsősorban Aino Kallas, Juhani Aho, Guy de Maupassant, Paul Bourget, Edgar Allan Poe és Ivan Szergejevics Turgenyev műveit.

Művei 
 Eesti kirjakeele täiendamise abinõudest (1905)
 Ruth (elbeszélés, amely J. Randvere írói álnév alatt jelent meg, 1909)
 Keele kaunima kõlavuse poole In: Eesti Kirjandus 1912, S. 451-484
 Eesti rahvusliku suurteose keel (1914)
 Eesti kirjakeelse stiili arenemise järgud In: Noor-Eesti V, Tartu 1915, S. 216-229
 Eesti luule viletsused (1915)
 Keel ja kirjandus In: Sõna, Tartu 1918, S. 72-78.
 Uute sõnade sõnastik (nyelvújítási szótár, 1919)
 Uute ja vähem tuntud sõnade sõnastik (szótár, 1921)
 Puudused uuemas eesti luules (költészet, 1922)
 Keeleuuenduse äärmised võimalused (1924)
 Kuidas suhtuda "Kalevipojale" (1933)
 Eesti õigekeelsuse õpik ja grammatika (Észt nyelvhelyességi tankönyv és nyelvtan) (helyesírás és nyelvtan, 1936)

Hivatkozások 
 Bereczki Gábor: Aavik, Johannes, In: Világirodalmi lexikon  Első kötet, Akadémiai Kiadó, Budapest, 4. kiadás, 1986,

Jegyzetek

További információk 
 Johannes Aavik képek
 Museum (észt nyelven)
 Mati Hint "The radical Language Renewal of late Johannes Aavik"

Fordítás 
 

Észt tudósok
Észt költők, írók
1880-ban született személyek
1973-ban elhunyt személyek
Egyetemi, főiskolai oktatók
Johannes Aavik ( Randvere , Saaremaa szigete , november – Stockholm , március ) észt nyelvtudós és író . A fennoman mozgalom híve , aki az észt nyelv modernizálásában és fejlesztésében jelentős szerepet játszott . Élete Apja Mihkel Aavik1909 ) , anyja Ann Aavik1918 ) . Kuressaaréban nőtt fel,ésközött az itteni fiúgimnáziumban végezte tanulmányait . Aavik a Tartui Egyetemen tanult nyelvészetet1903-ban , majd a Nyezsini Történelemtudományi és Nyelvészeti Főiskolán tanult történelmet1905 között . Tagja volt a Ifjú Észtország mozgalomnak , ésben doktori fokozatot szerzett a Helsinki Egyetemen . 1919-tőlig nyelvtanárként dolgozott,ésközött a Postimees című napilapban is publikált.tólig az észt nyelv lektora volt a Tartui Egyetemen , és tanított egy tartui gimnáziumban.ésközött a tartui egyetem magántanára volt.től emellett az oktatási minisztérium észt nyelvi referense volt . Ebben az időszakban Nõmme városában élt , amely ma Tallinn egyik kerülete . 1944-ben Észtország szovjet megszállásával száműzetésbe kényszerült , és Svédországba menekült . Stockholmban dolgozott , aholésközött az egyetem docense is volt , de fordítóként is dolgozott , valamint nyelvtudományi munkákat is megjelentetett . Munkássága Johannes Aavik azok közé tartozik , akik a mai modern észt nyelvre a legnagyobb befolyást gyakorolták . A nyelvújító mozgalom radikális irányához tartozott . Az észt nyelv megújításán dolgozott elsősorban a magánhangzók , a morfológia és a szintaxis területén . Programjátben foglalta írásba Tuleviku Eesti-keel ( magyarul : A jövő észt nyelve ) címmel . Elsősorban a finn nyelvből vett át szavakat . Ezzel nem csak az észt nyelvet modernizált , de a finnugor gyökerekhez is visszatért . A Noor-Eesti ( Ifjú Észtország ) irodalmi mozgalomban volt aktív . Közeli barátságban volt Friedebert Tuglas és Gustav Suits észt írókkal . Mindamellett Aavik finn , francia , angol és orosz nyelvből is fordított elsősorban Aino Kallas , Juhani Aho , Guy de Maupassant , Paul Bourget , Edgar Allan Poe és Ivan Szergejevics Turgenyev műveit . Művei Eesti kirjakeele täiendamise abinõudest Ruth ( elbeszélés , amely J. Randvere írói álnév alatt jelent meg , Keele kaunima kõlavuse poole In : Eesti Kirjandus S. Eesti rahvusliku suurteose keel Eesti kirjakeelse stiili arenemise järgud In : Noor-Eesti V , Tartu S. Eesti luule viletsused Keel ja kirjandus In : Sõna , Tartu S. Uute sõnade sõnastik ( nyelvújítási szótár , Uute ja vähem tuntud sõnade sõnastik ( szótár , Puudused uuemas eesti luules ( költészet , Keeleuuenduse äärmised võimalused Kuidas suhtuda " Kalevipojale " Eesti õigekeelsuse õpik ja grammatika ( Észt nyelvhelyességi tankönyv és nyelvtan ) ( helyesírás és nyelvtan , Hivatkozások Bereczki Gábor : Aavik , Johannes , In : Világirodalmi lexikon Első kötet , Akadémiai Kiadó, Budapest , kiadás , Jegyzetek További információk Johannes Aavik képek Museum ( észt nyelven ) Mati Hint " The radical Language Renewal of late Johannes Aavik " Fordítás Észt tudósok Észt költők , írók 1880-ban született személyek 1973-ban elhunyt személyek Egyetemi , főiskolai oktatók