Lakoták
A lakoták vagy tetonok, teton sziúk hét rokon sziú törzset összefoglaló indián szövetség, melynek neve Očhéthi Šakówiŋ, azaz a Hét Tanácstűz Népe. A Thítȟuŋwaŋ-k vagy tetonok (a név eredete tisztázatlan, jelentése talán "a préri lakói". A név a helyiek archaikus nyelvéből származik, akik viszont szívesebben nevezték magukat Lakȟóta néven.): Ők voltak a nyugati sziúk, akik vadászó és harcos kultúrájukról váltak ismertté és gyakran lakota néven emlegetik őket. A lakoták egyike az észak-amerikai síksági indiánoknak. Nyelvük a lakota nyelv (Lakȟótiyapi), mely a három sziú nyelvből a legnyugatabbi; persze manapság emellett az angolt is beszélik. Vallás szerint tartozhatnak: a Native American Church-hoz (Amerikai Őslakosok Vallási Mozgalomhoz), a Nap Tánchoz vagy a kereszténységhez.

Az 1990-es évek népszámlálása szerint -ön tartották magukat sziú indiánnak; ezekből -en lakotának. Manapság a földjeik Észak- és Dél-Dakota államokban vannak. A kanadai Manitoba és Saskatchewan tartományok déli részén is élnek dakoták és lakoták, ők együttesen 6000 lelket számlálnak.

A lakota szövetség a következő hét törzsből áll: oglala, hunkpapa (húgpápá, hunkpapha), szihászapa, minikondzsu (mnikhóvozsu), brulé, szanzark (itázipcshó) és az oóhenupa (two kettle).

Leghíresebb lakota személyek: a hunkpapa Ülő Bika (Tatanka Ijotake, Sitting Bull, 1831 – 1890. december 15.), a minikondzsu Touch the Clouds (Maȟpíya Ičáȟtagya vagy Maȟpíya Íyapat’o, c. 1838 – 1905. szeptember 5.), az oglala Őrült Ló (Tȟašúŋke Witkó, Crazy Horse, c. 1842 – 1877. szeptember 5.), az oglala Red Cloud (Maȟpíya Lúta, 1822 – 1909. december 10.), az oglala Black Elk (Hehaka Sapa, 1863. december – 1950. augusztus 19.), a brulé Spotted Tail (Siŋté Glešká Spotted Tail c. 1823 – 1881. augusztus 5.) és az oglala Billy Mills (Makata Taka Hela, 1938. június 30.).

Történetük 

A sziú nyelvet beszélők talán a Mississippi folyó alsóbb szakaszainál jelentek meg, később pedig az Ohio folyó vidékére költöztek. A mezőgazdasággal foglalkoztak és meglehet, hogy az úgynevezett Hallom Építő civilizáció részei voltak; körülbelül Kr.u. a 9.-12. századokban. A késő 16. és kora 17. századokban a dakota-lakota beszélők elhagyták a Mississippi vidékét és letelepedtek a mai Minnesota, Wisconsin, Iowa és Dakotákba. A 17. század második felében az Anishinaabe és odzsibvék kiűzték őket e területekről. A lakoták ezután a nagy síkságokra költöztek.

1730 körül a sájenek bemutatták nekik a lovakat, melyek a šuŋkawakaŋ megnevezést kapták; a szó jelentése: „rejtélyes kutyák” vagy „csodálatos kutyák”. Miután befogadták a lovakat, alább hagytak a mezőgazdasággal és a bölényvadászat, valamint a lovaglás került a társadalmuk központjába. Az 1660-as évekbeli francia úttörők becslései szerint körülbelül  lakota és rokon indián létezett a térségben. 1805-ben csak a lakotákból volt , ez a szám 1881-re -re nőtt. A lakoták azon kevés amerikai bennszülöttek egyike, kiknek lélekszáma a 19. században nem csökkent, hanem nőtt. A 2016-os népszámlálás szerint  lakota létezik; ezekből -en beszélik a lakota nyelvet.

Jegyzetek

Források 
Beck, Paul N. (2013). Columns of Vengeance: Soldiers, Sioux, and the Punitive Expeditions, 1863-1864. Norman, OK: University of Oklahoma Press.
Christafferson, Dennis M. (2001). "Sioux, 1930–2000". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 821–839). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. .
DeMallie, Raymond J. (2001a). "Sioux until 1850". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 718–760). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. .
DeMallie, Raymond J. (2001b). "Teton". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 794–820). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. .
Matson, William and Frethem, Mark (2006).  Producers.  "The Authorized Biography of Crazy Horse and His Family Part One: Creation, Spirituality, and the Family Tree". The Crazy Horse family tells their oral history and with explanations of Lakota spirituality and culture on DVD. (Publisher is Reelcontact.com)
Parks, Douglas R.; & Rankin, Robert L. (2001). "The Siouan Languages". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 1, pp. 94–114). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. .
Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. .
Ullrich, Jan. New Lakota Dictionary. Lakota Language Consortium. . (The most comprehensive dictionary of the language, the only dictionary reliable in terms of spelling and defining words.)

Fordítás

További információk 

NAHA – The Official Charity Helping The People Of The Lakota Sioux Tribes & Reservations on South Dakota
Winning of the West by the Lakota-Sioux Indians
The Official Lakota Language Forum
Dakota Blues: The History of The Great Sioux Nation 
Lakota Language Consortium
Lakota Freedom Delegation to Withdraw from Treaties in DC 2007/12/14
The Lakota Sioux Indians Declare Independence, Ibrahim Sediyani
The Teton Sioux (Edward S. Curtis)
Lakota Winter Counts a Smithsonian exhibit of the annual icon chosen to represent the major event of the past year
Cheyenne River Sioux Tribe Official Website 

Indián népek
Az Amerikai Egyesült Államok indián törzsei
A lakoták vagy tetonok , teton sziúk hét rokon sziú törzset összefoglaló indián szövetség , melynek neve Očhéthi Šakówiŋ , azaz a Hét Tanácstűz Népe . A Thítȟuŋwaŋ-k vagy tetonok ( a név eredete tisztázatlan , jelentése talán " a préri lakói " . A név a helyiek archaikus nyelvéből származik , akik viszont szívesebben nevezték magukat Lakȟóta néven . ) : Ők voltak a nyugati sziúk , akik vadászó és harcos kultúrájukról váltak ismertté és gyakran lakota néven emlegetik őket . A lakoták egyike az észak-amerikai síksági indiánoknak . Nyelvük a lakota nyelv ( Lakȟótiyapi ) , mely a három sziú nyelvből a legnyugatabbi ; persze manapság emellett az angolt is beszélik . Vallás szerint tartozhatnak : a Native American Church-hoz ( Amerikai Őslakosok Vallási Mozgalomhoz ) , a Nap Tánchoz vagy a kereszténységhez . Azes évek népszámlálása szerint -ön tartották magukat sziú indiánnak ; ezekből -en lakotának . Manapság a földjeik Észak- és Dél-Dakota államokban vannak . A kanadai Manitoba és Saskatchewan tartományok déli részén is élnek dakoták és lakoták , ők együttesenlelket számlálnak . A lakota szövetség a következő hét törzsből áll : oglala , hunkpapa ( húgpápá , hunkpapha ) , szihászapa , minikondzsu ( mnikhóvozsu ) , brulé , szanzark ( itázipcshó ) és az oóhenupa ( two kettle ) . Leghíresebb lakota személyek : a hunkpapa Ülő Bika ( Tatanka Ijotake , Sitting Bull,– december ) , a minikondzsu Touch the Clouds ( Maȟpíya Ičáȟtagya vagy Maȟpíya Íyapat’o , c.– szeptember ) , az oglala Őrült Ló ( Tȟašúŋke Witkó , Crazy Horse , c.– szeptember ) , az oglala Red Cloud ( Maȟpíya Lúta,– december ) , az oglala Black Elk ( Hehaka Sapa , december – augusztus ) , a brulé Spotted Tail ( Siŋté Glešká Spotted Tail c.– augusztus ) és az oglala Billy Mills ( Makata Taka Hela , június ) . Történetük A sziú nyelvet beszélők talán a Mississippi folyó alsóbb szakaszainál jelentek meg , később pedig az Ohio folyó vidékére költöztek . A mezőgazdasággal foglalkoztak és meglehet , hogy az úgynevezett Hallom Építő civilizáció részei voltak ; körülbelül Kr.u . a-12. századokban . A késő és kora századokban a dakota-lakota beszélők elhagyták a Mississippi vidékét és letelepedtek a mai Minnesota , Wisconsin , Iowa és Dakotákba . A század második felében az Anishinaabe és odzsibvék kiűzték őket e területekről . A lakoták ezután a nagy síkságokra költöztek . 1730 körül a sájenek bemutatták nekik a lovakat , melyek a šuŋkawakaŋ megnevezést kapták ; a szó jelentése : „ rejtélyes kutyák” vagy „ csodálatos kutyák” . Miután befogadták a lovakat , alább hagytak a mezőgazdasággal és a bölényvadászat , valamint a lovaglás került a társadalmuk központjába . Azas évekbeli francia úttörők becslései szerint körülbelül lakota és rokon indián létezett a térségben.ben csak a lakotákból volt , ez a számre -re nőtt . A lakoták azon kevés amerikai bennszülöttek egyike , kiknek lélekszáma a században nem csökkent , hanem nőtt . Aos népszámlálás szerint lakota létezik ; ezekből -en beszélik a lakota nyelvet . Jegyzetek Források Beck , Paul N. Columns of Vengeance : Soldiers , Sioux , and the Punitive Expeditions , Norman , OK : University of Oklahoma Press . Christafferson , Dennis M. " Sioux,2000 " . In R. J. DeMallie ( Ed . ) , Handbook of North American Indians : Plains ( Vol . Part pp. 821–839 ) . W. C. Sturtevant ( Gen . Ed. ) . Washington , D.C. : Smithsonian Institution. \ . DeMallie , Raymond J. ) . " Sioux until . In R. J. DeMallie ( Ed . ) , Handbook of North American Indians : Plains ( Vol . Part pp. 718–760 ) . W. C. Sturtevant ( Gen . Ed. ) . Washington , D.C. : Smithsonian Institution. \ . DeMallie , Raymond J. ) . " Teton " . In R. J. DeMallie ( Ed . ) , Handbook of North American Indians : Plains ( Vol . Part pp. 794–820 ) . W. C. Sturtevant ( Gen . Ed. ) . Washington , D.C. : Smithsonian Institution. \ . Matson , William and Frethem , Mark Producers . " The Authorized Biography of Crazy Horse and His Family Part One : Creation , Spirituality , and the Family Tree " . The Crazy Horse family tells their oral history and with explanations of Lakota spirituality and culture on DVD . ( Publisher is Reelcontact.com ) Parks , Douglas R. ; & Rankin , Robert L. " The Siouan Languages " . In R. J. DeMallie ( Ed . ) , Handbook of North American Indians : Plains ( Vol . Part pp. 94–114 ) . W. C. Sturtevant ( Gen . Ed. ) . Washington , D.C. : Smithsonian Institution. \ . Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia : History , Culture , and Peoples . Oxford : Oxford University Press , \ . Ullrich , Jan . New Lakota Dictionary . Lakota Language Consortium. \ . ( The most comprehensive dictionary of the language , the only dictionary reliable in terms of spelling and defining words . ) Fordítás További információk NAHA – The Official Charity Helping The People Of The Lakota Sioux Tribes & Reservations on South Dakota Winning of the West by the Lakota-Sioux Indians The Official Lakota Language Forum Dakota Blues : The History of The Great Sioux Nation Lakota Language Consortium Lakota Freedom Delegation to Withdraw from Treaties in DC12/14 The Lakota Sioux Indians Declare Independence , Ibrahim Sediyani The Teton Sioux ( Edward S. Curtis ) Lakota Winter Counts a Smithsonian exhibit of the annual icon chosen to represent the major event of the past year Cheyenne River Sioux Tribe Official Website Indián népek Az Amerikai Egyesült Államok indián törzsei