Mirca
Mirca falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Supetarhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől 16 km-re délkeletre, községközpontjától 3 km-re nyugatra, Brač sziget északi oldalán, a Supetarról Sutivanra vezető út mentén fekszik. Főbb településrészei Donji Dvori, Pod Lokvu, Glavica, Zamire, Pod Murva (a régi tér), Pod Šipak és Mola Bonda.

Története 
Az itt előkerült régészeti leletek alapján megállapítható, hogy  település helyén már az ókorban villagazdaságok álltak, melyek romjait később a település lakóházaiba építették be. Valószínűleg az itt talált épületromokról származik Mirca neve is, amely a latin murus főnévből származik és mely falat jelent. A korabeli források szerint középkorban Miracnak nevezték, mely elnevezés a helyiek körében a mai napig fennmaradt. A helyi lakosság ugyanis a nevet a szláv „mir” (béke) szóval hozta összefüggésbe. Alapítói Donji Humacról és Sutivanról érkezett családok voltak. A középkorban a településnek csak a déli, a tengertől távolabb eső része fejlődött ki. Ennek az volt az oka, hogy a tengerparthoz közeli települések gyakran voltak kitéve a kalózok támadásainak. A település parti része csak a 16. században kezdett kialakulni. G. Giustinian velencei hivatalnok írja 1553-ban, hogy a Brač-sziget települései a sziget belsejében vannak, de már hét öbölben lakóházak is találhatók. 1579-ben a Bertičević és Brković családok kis templomot építettek, melyet a Sarlós boldogasszony tiszteletére szenteltek fel, de a nép csak Gospa Miračkának, azaz a béke úrnőjének nevezte. Ekkor már tizenöt lakóház állt a településen mintegy hetven lakossal. 1614-ben Mirca már önálló káplánt kapott. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. Mirca 1825-ben lett önálló plébánia, addig Sutivanhoz tartozott. Első plébánosa a donji humaci Tito Laurić atya volt. A Sarlós boldogasszony templomot 1841-ben építették. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. 1942. június 26-án éjjel egy partizánegység hatolt be a településre, ahol az ismert usztasa vezetőt Jerka Kiriginát megölték, a papot pedig súlyosan megsebesítették. A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott. A település 1991 óta a független Horvátország része. 2011-ben a településnek 321 lakosa volt.

Népesség

Nevezetességei 
A Sarlós boldogasszony plébániatemplomot 1841-ben építették, 1858-ban pedig amint az a homlokzaton látható latin nyelvű feliratból is kitűnik bővítették. Ugyanebben az évben építették a harangtornyot is. A bejárat felett a „Domus mea, domus orations” (az én házam az imádság háza) felirat olvasható. A templomnak két márvány, és három, fából faragott oltára van. Az oltárképek közül ki kell emelni Felix Tironi 1783-ban festett Piétáját. A templomon kívül a településen még egy egész sor kis kápolna található, melyekben képek, szobrok vannak elhelyezve.
A temetőben áll az 1931-ben épített Szent Teréz kápolna, melynek oltárképe a helyi naiv művész Pavo Gospodnetić alkotása.
A tengerpart közelében kis múzeumot rendeztek be, melyben az olívaolaj előállításának folyamatát mutatják be.

Gazdaság 
A település lakóinak fő megélhetési forrása a turizmus. Mircának strandja, kis halászkikötője is van. A supetari kompkikötőtől mindössze néhány kilométerre található, így könnyen megközelíthető. Ezért gyakran keresik fel a turisták. Tervezik egy jachtkikötő építését is. A lakosság egy része olívatermeléssel, földműveléssel és állattartással is foglalkozik.

Kultúra 
Donji dvori településrészen augusztus első szombatján immár 18 éve rendezik meg a hagyományos művészeti kiállítást, ahol a képek mellett pecsenyesütést, jó borokat és dalmát dalokat is élvezhet a közönség.
A település ünnepnapja védőszentjének ünnepe július másodika, a Béke királynőjének ünnepe.

Jegyzetek

Források 
Supetar város hivatalos oldala 
Supetar turisztikai irodájának honlapja 
A Brač-sziget turisztikai honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Brač települései
Mirca falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Supetarhoz tartozik . Fekvése Splittőlkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re nyugatra, Brač sziget északi oldalán , a Supetarról Sutivanra vezető út mentén fekszik . Főbb településrészei Donji Dvori , Pod Lokvu , Glavica , Zamire , Pod Murva ( a régi tér ) , Pod Šipak és Mola Bonda . Története Az itt előkerült régészeti leletek alapján megállapítható , hogy település helyén már az ókorban villagazdaságok álltak , melyek romjait később a település lakóházaiba építették be . Valószínűleg az itt talált épületromokról származik Mirca neve is , amely a latin murus főnévből származik és mely falat jelent . A korabeli források szerint középkorban Miracnak nevezték , mely elnevezés a helyiek körében a mai napig fennmaradt . A helyi lakosság ugyanis a nevet a szláv „ mir” ( béke ) szóval hozta összefüggésbe . Alapítói Donji Humacról és Sutivanról érkezett családok voltak . A középkorban a településnek csak a déli , a tengertől távolabb eső része fejlődött ki . Ennek az volt az oka , hogy a tengerparthoz közeli települések gyakran voltak kitéve a kalózok támadásainak . A település parti része csak a században kezdett kialakulni . G. Giustinian velencei hivatalnok írjaban , hogy a Brač-sziget települései a sziget belsejében vannak , de már hét öbölben lakóházak is találhatók.ben a Bertičević és Brković családok kis templomot építettek , melyet a Sarlós boldogasszony tiszteletére szenteltek fel , de a nép csak Gospa Miračkának , azaz a béke úrnőjének nevezte . Ekkor már tizenöt lakóház állt a településen mintegy hetven lakossal.ben Mirca már önálló káplánt kapott . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett . Mircaben lett önálló plébánia , addig Sutivanhoz tartozott . Első plébánosa a donji humaci Tito Laurić atya volt . A Sarlós boldogasszony templomotben építették. ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. júniusán éjjel egy partizánegység hatolt be a településre , ahol az ismert usztasa vezetőt Jerka Kiriginát megölték , a papot pedig súlyosan megsebesítették . A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott . A településóta a független Horvátország része.ben a településneklakosa volt . Népesség Nevezetességei A Sarlós boldogasszony plébániatemplomotben építették, ban pedig amint az a homlokzaton látható latin nyelvű feliratból is kitűnik bővítették . Ugyanebben az évben építették a harangtornyot is . A bejárat felett a „ Domus mea , domus orations” ( az én házam az imádság háza ) felirat olvasható . A templomnak két márvány , és három , fából faragott oltára van . Az oltárképek közül ki kell emelni Felix Tironiban festett Piétáját . A templomon kívül a településen még egy egész sor kis kápolna található , melyekben képek , szobrok vannak elhelyezve . A temetőben áll azben épített Szent Teréz kápolna , melynek oltárképe a helyi naiv művész Pavo Gospodnetić alkotása . A tengerpart közelében kis múzeumot rendeztek be , melyben az olívaolaj előállításának folyamatát mutatják be . Gazdaság A település lakóinak fő megélhetési forrása a turizmus . Mircának strandja , kis halászkikötője is van . A supetari kompkikötőtől mindössze néhány kilométerre található , így könnyen megközelíthető . Ezért gyakran keresik fel a turisták . Tervezik egy jachtkikötő építését is . A lakosság egy része olívatermeléssel , földműveléssel és állattartással is foglalkozik . Kultúra Donji dvori településrészen augusztus első szombatján immáréve rendezik meg a hagyományos művészeti kiállítást , ahol a képek mellett pecsenyesütést , jó borokat és dalmát dalokat is élvezhet a közönség . A település ünnepnapja védőszentjének ünnepe július másodika , a Béke királynőjének ünnepe . Jegyzetek Források Supetar város hivatalos oldala Supetar turisztikai irodájának honlapja A Brač-sziget turisztikai honlapja Split-Dalmácia megye települései Brač települései