Steiner Gábor (politikus)
Steiner Gábor (Komárom, 1887. szeptember 9. – Buchenwald, 1942. október 8.) nyomdász, politikus.

Élete
Fiatalon bejárta Csehországot, Németországot és Svájcot. 1904-től a nyomdász-szakszervezet tagja lett, 1906-tól pedig részt vett a Szociáldemokrata Párt munkájában. Belépett a Kommunisták Magyarországi Pártjába. Aktívan részt vállalt a Magyarországi Tanácsköztársaság kiépítésében, majd a Vörös Hadseregben is szolgált. A Tanácsköztársaság bukása után halálra ítélték, de Csehszlovákiába szökött. 

Egyik alapítója volt a Csehszlovák Kommunista Pártnak. 1929-től a párt Központi Bizottságának tagja, 1938-ig pedig a párt képviselője, majd szenátora lett. 

Parlamenti felszólalásaiban erélyesen síkraszállt a nemzetiségi jogokért és a nemzeti egyenjogúságért. A német megszállás után, 1939. március 30-án Prágában letartóztatták és Drezdába, Dachauba, majd a buchenwaldi koncentrációs táborba hurcolták, ahol életét vesztette.

Emléke
Szabó Béla 1968-ban Hűség címmel életrajzi regényt írt róla
A rendszerváltás előtt nevét viselte a komáromi hajógyár

Források
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig

1887-ben született személyek
1942-ben elhunyt személyek
Komáromiak
Csehszlovákiai magyar politikusok
Steiner Gábor ( Komárom , szeptember – Buchenwald , október ) nyomdász , politikus . Élete Fiatalon bejárta Csehországot , Németországot és Svájcot.től a nyomdász-szakszervezet tagja lett,tól pedig részt vett a Szociáldemokrata Párt munkájában . Belépett a Kommunisták Magyarországi Pártjába . Aktívan részt vállalt a Magyarországi Tanácsköztársaság kiépítésében , majd a Vörös Hadseregben is szolgált . A Tanácsköztársaság bukása után halálra ítélték , de Csehszlovákiába szökött . Egyik alapítója volt a Csehszlovák Kommunista Pártnak.től a párt Központi Bizottságának tagja,ig pedig a párt képviselője , majd szenátora lett . Parlamenti felszólalásaiban erélyesen síkraszállt a nemzetiségi jogokért és a nemzeti egyenjogúságért . A német megszállás után , márciusán Prágában letartóztatták és Drezdába , Dachauba , majd a buchenwaldi koncentrációs táborba hurcolták , ahol életét vesztette . Emléke Szabó Bélaban Hűség címmel életrajzi regényt írt róla A rendszerváltás előtt nevét viselte a komáromi hajógyár Források A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig 1887-ben született személyek 1942-ben elhunyt személyek Komáromiak Csehszlovákiai magyar politikusok