Sarló mozgalom
A Sarló csehszlovákiai magyar ifjúsági mozgalom a cserkészmozgalomból fejlődött ki. 

A Mi Lapunk folyóirat szellemi holdudvarából kinövő kezdeményezés bölcsője felett a szlovákiai magyar szellemi élet egyéniségei bábáskodtak, többek között Győry Dezső, Szalatnai Rezső és Szombathy Viktor. Jelentős hatással voltak a sarlósokra a 20. század első felének magyar írói: Szabó Dezső, Ady Endre és Móricz Zsigmond. 

Első szervezete az 1925-ben alapított Szent György Kör volt, a Sarló mozgalmat 1928. augusztus 1-jén hozták létre, a falujáró, úgynevezett regöscserkészet kérdéseinek megvitatására összehívott, gombaszögi táborukban. Önálló társadalmi szervezetként 1930 októberétől működött.

A második szakaszban (1928–1931) a szervezet vezető szerepre tett szert a csehszlovákiai magyar diákmozgalomban, ugyanakkor ideológiailag fokozatosan közeledett a „tudományos szocializmus” eszméihez. A harmadik szakaszban – amely a mozgalom befejeződését jelenti – a sarlósok egy része bekapcsolódott és együttműködött a Csehszlovák Kommunista Párttal.

Központja Pozsonyban volt. A mozgalom a tudományos szociográfia eszközeivel megpróbálta feltérképezni és leírni a szlovákiai és kárpátaljai (főképp falusi) magyarok életét.

A Duna menti népek egymásra utaltságát, összefogásuk szükségességét hangsúlyozták. Gyorsan szakítottak az őket kezdetben támogató szlovák kormánypártokkal és a magyar pártokkal is, majd a mozgalom 1931 szeptemberében tartott országos kongresszusán kierőszakolták, hogy a Sarló csatlakozzon a kommunista mozgalomhoz. Ezt a döntést a tagság többsége nem volt hajlandó elfogadni, és emiatt a mozgalom az 1930-as évek közepére gyakorlatilag elhalt.

Ismertebb vezetői
 Balogh Edgár
 Berecz Kálmán
 Boross Zoltán
 Brogyányi Kálmán
 Dobossy László
 Jócsik Lajos
 Peéry Rezső
 Terebessy János

Irodalom
Bajcsi Ildikó 2017: A csehszlovákiai magyar sarlós nemzedék magyarországi kapcsolatrendszere 1925–1944. REGIO – Kisebbség Kultúra Politika Társadalom 25/4. 
Bajcsi Ildikó 2017: A hivatalos Magyarország és a Sarló – Jelentések a mozgalom vezető személyiségeiről. Fórum Társadalomtudományi Szemle 2017/2.
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig, Intézmények
Filep Tamás Gusztáv 2007: A humanista voksa. Írások a csehszlovákiai magyar kisebbség köréből 1918-1945. Pozsony
Sándor László 1978 (szerk.): Ez volt a Sarló
Turczel Lajos 1967: Két kor mezsgyéjén
Vigh Károly: A felvidéki Sarló mozgalom története
Sarlósok falujárásai. In: Magyar Néprajzi Lexikon
Pomogáts Béla: Egy barátság regénye

Szlovákiai magyarság
A Sarló csehszlovákiai magyar ifjúsági mozgalom a cserkészmozgalomból fejlődött ki . A Mi Lapunk folyóirat szellemi holdudvarából kinövő kezdeményezés bölcsője felett a szlovákiai magyar szellemi élet egyéniségei bábáskodtak , többek között Győry Dezső , Szalatnai Rezső és Szombathy Viktor . Jelentős hatással voltak a sarlósokra a század első felének magyar írói : Szabó Dezső , Ady Endre és Móricz Zsigmond . Első szervezete azben alapított Szent György Kör volt , a Sarló mozgalmat augusztusjén hozták létre , a falujáró , úgynevezett regöscserkészet kérdéseinek megvitatására összehívott , gombaszögi táborukban . Önálló társadalmi szervezetkéntoktóberétől működött . A második szakaszban1931 ) a szervezet vezető szerepre tett szert a csehszlovákiai magyar diákmozgalomban , ugyanakkor ideológiailag fokozatosan közeledett a „ tudományos szocializmus” eszméihez . A harmadik szakaszban – amely a mozgalom befejeződését jelenti – a sarlósok egy része bekapcsolódott és együttműködött a Csehszlovák Kommunista Párttal . Központja Pozsonyban volt . A mozgalom a tudományos szociográfia eszközeivel megpróbálta feltérképezni és leírni a szlovákiai és kárpátaljai ( főképp falusi ) magyarok életét . A Duna menti népek egymásra utaltságát , összefogásuk szükségességét hangsúlyozták . Gyorsan szakítottak az őket kezdetben támogató szlovák kormánypártokkal és a magyar pártokkal is , majd a mozgalomszeptemberében tartott országos kongresszusán kierőszakolták , hogy a Sarló csatlakozzon a kommunista mozgalomhoz . Ezt a döntést a tagság többsége nem volt hajlandó elfogadni , és emiatt a mozgalom azas évek közepére gyakorlatilag elhalt . Ismertebb vezetői Balogh Edgár Berecz Kálmán Boross Zoltán Brogyányi Kálmán Dobossy László Jócsik Lajos Peéry Rezső Terebessy János Irodalom Bajcsi Ildikó A csehszlovákiai magyar sarlós nemzedék magyarországi kapcsolatrendszere1944. REGIO – Kisebbség Kultúra Politika Társadalom4. Bajcsi Ildikó A hivatalos Magyarország és a Sarló – Jelentések a mozgalom vezető személyiségeiről . Fórum Társadalomtudományi Szemle2 . A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig , Intézmények Filep Tamás Gusztáv A humanista voksa . Írások a csehszlovákiai magyar kisebbség köréből Pozsony Sándor László( szerk . ) : Ez volt a Sarló Turczel Lajos Két kor mezsgyéjén Vigh Károly : A felvidéki Sarló mozgalom története Sarlósok falujárásai . In : Magyar Néprajzi Lexikon Pomogáts Béla : Egy barátság regénye Szlovákiai magyarság