Orvosi titoktartás
Az orvosi titoktartás az orvosokat terhelő etikai illetve jogi kötelezettség. Lényege az, hogy az orvos (illetve bármely más, ma  adatkezelőnek minősülő személy)  a tudomására jutott orvosi titkot - bizonyos törvényes  kivételekkel - köteles megtartani.

Az orvosi titok fogalma

Az orvosi titoktartáshoz való jog 
 A beteg jogosult arra, hogy az egészségügyi ellátásában részt vevő személyek az ellátása során tudomásukra jutott egészségügyi és személyes adatait (orvosi titok) csak az arra jogosulttal közöljék, és azokat bizalmasan kezeljék.

 A betegnek joga van arról nyilatkozni, hogy betegségéről, annak várható kimeneteléről kiknek adható felvilágosítás, illetve kiket zár ki egészségügyi adatainak részleges vagy teljes megismeréséből.

 Az érintett beteg egészségügyi adatait annak hozzájárulása hiányában is közölni kell, amennyiben ezt
 a) törvény elrendeli,
 b) mások életének, testi épségének és egészségének védelme szükségessé teszi.

 Az érintett beteg hozzájárulása nélkül a beteg további ápolását, gondozását végző személlyel közölni lehet azokat az egészségügyi adatokat, amelyek ismeretének hiánya a beteg egészségi állapotának károsodásához vezethet. A betegnek joga van ahhoz, hogy vizsgálata és gyógykezelése során csak azok a személyek legyenek jelen, akiknek
részvétele az ellátásban szükséges, illetve azok, akiknek jelenlétéhez a beteg hozzájárult, kivéve, ha törvény másként nem rendelkezik.

 A betegnek joga van ahhoz, hogy vizsgálatára és kezelésére olyan körülmények között kerüljön sor, hogy azt beleegyezése nélkül mások ne láthassák, illetve ne hallhassák, kivéve, ha a sürgős szükség és a veszélyeztető állapot esetén ez elkerülhetetlen.

A gyógykezelés céljából történő adatkezelés 
Az 1997. évi törvény szerint a gyógykezelés céljából történő adatkezelés alapszabálya az, hogy "Az adatkezelő - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel -, továbbá az adatfeldolgozó az orvosi titkot köteles megtartani.

 Az adatkezelő mentesül a titoktartási kötelezettség alól, ha
 a) az egészségügyi és személyazonosító adat továbbítására az érintett, illetve törvényes képviselője írásban hozzájárult, az abban foglalt korlátozásokon belül, valamint
 b) az egészségügyi és személyazonosító adat továbbítása törvény előírásai szerint kötelező.

 Az érintett jogosult tájékoztatást kapni a gyógykezeléssel összefüggésben történő adatkezelésről, a rá vonatkozó egészségügyi és személyazonosító adatokat megismerheti, az egészségügyi dokumentációba betekinthet, valamint azokról - saját költségére - másolatot kaphat.

 A (3) bekezdés szerinti jog
 a) az érintett ellátásának időtartama alatt az általa írásban felhatalmazott személyt,
 b) az érintett ellátásának befejezését követően az általa teljes bizonyító erejű magánokiratban felhatalmazott személyt illeti meg.

Jegyzetek

Források 
 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről

Kapcsolódó szócikkek 
 Orvos
 Hippokratészi eskü
 Orvosi eskü

Etika
Orvostudomány
Az orvosi titoktartás az orvosokat terhelő etikai illetve jogi kötelezettség . Lényege az , hogy az orvos ( illetve bármely más , ma adatkezelőnek minősülő személy ) a tudomására jutott orvosi titkot - bizonyos törvényes kivételekkel - köteles megtartani . Az orvosi titok fogalma Az orvosi titoktartáshoz való jog A beteg jogosult arra , hogy az egészségügyi ellátásában részt vevő személyek az ellátása során tudomásukra jutott egészségügyi és személyes adatait ( orvosi titok ) csak az arra jogosulttal közöljék , és azokat bizalmasan kezeljék . A betegnek joga van arról nyilatkozni , hogy betegségéről , annak várható kimeneteléről kiknek adható felvilágosítás , illetve kiket zár ki egészségügyi adatainak részleges vagy teljes megismeréséből . Az érintett beteg egészségügyi adatait annak hozzájárulása hiányában is közölni kell , amennyiben ezt a ) törvény elrendeli , b ) mások életének , testi épségének és egészségének védelme szükségessé teszi . Az érintett beteg hozzájárulása nélkül a beteg további ápolását , gondozását végző személlyel közölni lehet azokat az egészségügyi adatokat , amelyek ismeretének hiánya a beteg egészségi állapotának károsodásához vezethet . A betegnek joga van ahhoz , hogy vizsgálata és gyógykezelése során csak azok a személyek legyenek jelen , akiknek részvétele az ellátásban szükséges , illetve azok , akiknek jelenlétéhez a beteg hozzájárult , kivéve , ha törvény másként nem rendelkezik . A betegnek joga van ahhoz , hogy vizsgálatára és kezelésére olyan körülmények között kerüljön sor , hogy azt beleegyezése nélkül mások ne láthassák , illetve ne hallhassák , kivéve , ha a sürgős szükség és a veszélyeztető állapot esetén ez elkerülhetetlen . A gyógykezelés céljából történő adatkezelés Az évi törvény szerint a gyógykezelés céljából történő adatkezelés alapszabálya az , hogy " Az adatkezelő - abekezdésben foglalt kivétellel - , továbbá az adatfeldolgozó az orvosi titkot köteles megtartani . Az adatkezelő mentesül a titoktartási kötelezettség alól , ha a ) az egészségügyi és személyazonosító adat továbbítására az érintett , illetve törvényes képviselője írásban hozzájárult , az abban foglalt korlátozásokon belül , valamint b ) az egészségügyi és személyazonosító adat továbbítása törvény előírásai szerint kötelező . Az érintett jogosult tájékoztatást kapni a gyógykezeléssel összefüggésben történő adatkezelésről , a rá vonatkozó egészségügyi és személyazonosító adatokat megismerheti , az egészségügyi dokumentációba betekinthet , valamint azokról - saját költségére - másolatot kaphat . Abekezdés szerinti jog a ) az érintett ellátásának időtartama alatt az általa írásban felhatalmazott személyt , b ) az érintett ellátásának befejezését követően az általa teljes bizonyító erejű magánokiratban felhatalmazott személyt illeti meg . Jegyzetek Források évi CLIV. törvény az egészségügyről Kapcsolódó szócikkek Orvos Hippokratészi eskü Orvosi eskü Etika Orvostudomány