Dragan Džajić
Dragan Džajić (; Ub, 1946. május 30. –) jugoszláv válogatott labdarúgó. Általános vélekedés szerint korának egyik legjobb balszélsője, egyben a jugoszláv, majd szerb labdarúgás legnagyobb alakja. Elsősorban pontos keresztlabdáiról, szabadrúgásairól és kiismerhetetlen cselező készségéről volt ismert. Néhány szakember szerint Džajićot méltatlanul alul értékelik és felejtik el, ha a labdarúgás nagyjait sorolják fel a szakemberek, vélekedések szerint ez elsősorban származásának köszönhető. 2011 decemberében a Goal.com a valaha Európában játszó játékosok álom tizenegyébe választotta. 2016-ban az UEFA a valaha volt legjobb 50 európai labdarúgó közé választotta.

Pályafutása

Crvena zvezda
Džajić a viszonylag ismeretlen FK Jedinstvo csapatából került a belgrádi Crvena zvezdához Miljan Miljanić utánpótlásedző közbenjárásával, akinek csapatában két évet töltött mielőtt felkerült a felnőttek közé.

Milorad Pavić, a zvezda akkori vezetőedzője 17 évesen és nyolc naposan állította be először bajnoki mérkőzésen a Budućnost Titograd elleni 0-0 alkalmával 1963. június 8-án. Ez volt az 1962-1963-as bajnoki idény utolsó fordulója, a nagy rivális FK Partizan megnyerte a bajnoki címet, a Crvena pedig mindössze a 7. helyen zárt. A mérkőzést az Omladinski Stadionban rendezték, ezt követően kezdődött a mára legendássá vált Marakana építése.

Džajić kezdetekben bal hátvédet játszott, majd később egy sorral előrébb szerepelt a középpálya bal szélén és eredményes párost alkotott Vojin Lazarevićcsel, aminek eredményeképp 1964-ben, 1968-ban, 1969-ben, 1970-ben és 1973-ban is bajnoki címet ünnepelhetett, 1964-ben, 1968-ban, 1970-ben és 1971-ben pedig a kupagyőzelmet is sikerült megszereznie csapattársaival.

Az 1970-1971 szezonban a Crvena zvezda első jugoszláv csapatként egészen az elődöntőig jutott a Bajnokcsapatok Európa-kupája az évi kiírásában, és a döntőbe jutás is csak kevésen múlott. A görög Panathinaikósz ellen hazai pályán 4-1-es győzelmet követően a visszavágón 3-0-s vereség és kiesés következett az eltiltott Džajić nélkül.

Kétéves franciaországi kitérőt követően 1977-től 1978-ig még játszott a Crvenába, majd bejelentette visszavonulását. Karrierje során 590 tétmérkőzést játszott és 287 gólt lőtt a belgrádi együttes színeiben, mellyel öt bajnoki címet és négy jugoszláv kupagyőzelmet szerzett. 1969-ben megkapta az Aranyjelvényt. Pelé 2001-ben beválasztotta a FIFA 100–ba a 2013-ban minden idők legjobb jugoszláv labdarúgójának választott Džajićot.

SC Bastia
1975-től 1977-ig a francia SC Bastia játékosa volt, ahol 56 bajnoki mérkőzésen 31 gólt jegyzett.

Válogatott

Džajić 18 évesen mutatkozott be a jugoszláv válogatottban, 1964. június 17-én a Románia elleni 2-1-es vereség alkalmával. Az 1968-as Európa-bajnokság elődöntőjében a világbajnok Anglia ellen a 87. percben lőtt gólt Gordon Banksnek, eldöntve a mérkőzést, Jugoszlávia 1-0-ra legyőzte ellenfelét. A brit sajtó „mágikus Dragannak” nevezte. Az olaszok elleni döntőben 2-0-s vereséget szenvedtek, Džajić később így nyilatkozott a mérkőzésről:

Az 1974-es világbajnokságon csoportjukban pont nélkül az utolsó helyen zártak, így már az első kör végén utazhattak haza.

Visszavonulása után
1978-ban a Crvena Zvezda vezetőségében kapott szerepet, ő lett a klub technikai igazgatója, így ő felelt az átigazolásokért is. 1998-ban Džajić lett a klub elnöke, majd 2004-ben egészségügyi okokból lemondott minden pozíciójáról.

2011. január 31-én tárgyalások kezdődtek korrupciós ügyekben, a vád szerint Džajić elnöksége alatt sorozatos csalásokat követtek el játékosok értékesítése folyamán. A legnagyobb vihart Nemanja Vidić ügye kavarta, bár Džajić tagadta a vádakat. Végül a vádat ejtették, 2012. november 16-án Tomislav Nikolić, Szerbia elnöke aláírt egy okiratot mely felmentette őt minden vádpont alól.

2012. december 19-én újból a klub elnökének választották.

Sikerei, díjai 
 FK Crvena zvezda:
Jugoszláv bajnok: 1963-64, 1967-68, 1968-69, 1969-70, 1972-73
Jugoszláv kupagyőztes: 1963-64, 1967-68, 1969-70, 1970-71
Közép-európai kupa győztes: 1968
 Jugoszlávia:
Labdarúgó-Európa-bajnokság: 1968 
Mediterrán játékok: 1971 
 Egyéni elismerései:
A Labdarúgó-Európa-bajnokság gólkirálya: 1968 (2 góllal)
Az Európa-bajnokság legjobb tizenegyének tagja: 1968, 1976
Aranylabda-szavazás, 3. hely: 1968
Aranyjelvény
 A Crvena zvezda legjobb sportolója: 1966, 1967, 1968, 1969, 1970

Fordítás

Jegyzetek

Források

További információk 
 UEFA.com – Serbia and Montenegro's Golden Player
 Profilja a Szerb labdarúgó-szövetség honlapján

1946-ban született személyek
Élő személyek
Jugoszláv labdarúgók
Labdarúgócsatárok
A Crvena zvezda labdarúgói
A Bastia labdarúgói
Az 1974-es világbajnokság labdarúgói
Jugoszláv olimpikonok
Az 1964. évi nyári olimpiai játékok labdarúgói
Az 1968-as Európa-bajnokság labdarúgói
Az 1976-os Európa-bajnokság labdarúgói
Dragan Džajić ( ; Ub , május – ) jugoszláv válogatott labdarúgó . Általános vélekedés szerint korának egyik legjobb balszélsője , egyben a jugoszláv , majd szerb labdarúgás legnagyobb alakja . Elsősorban pontos keresztlabdáiról , szabadrúgásairól és kiismerhetetlen cselező készségéről volt ismert . Néhány szakember szerint Džajićot méltatlanul alul értékelik és felejtik el , ha a labdarúgás nagyjait sorolják fel a szakemberek , vélekedések szerint ez elsősorban származásának köszönhető.decemberében a Goal.com a valaha Európában játszó játékosok álom tizenegyébe választotta.ban az UEFA a valaha volt legjobbeurópai labdarúgó közé választotta . Pályafutása Crvena zvezda Džajić a viszonylag ismeretlen FK Jedinstvo csapatából került a belgrádi Crvena zvezdához Miljan Miljanić utánpótlásedző közbenjárásával , akinek csapatában két évet töltött mielőtt felkerült a felnőttek közé . Milorad Pavić , a zvezda akkori vezetőedzőjeévesen és nyolc naposan állította be először bajnoki mérkőzésen a Budućnost Titograd ellenialkalmával júniusán . Ez volt azas bajnoki idény utolsó fordulója , a nagy rivális FK Partizan megnyerte a bajnoki címet , a Crvena pedig mindössze a helyen zárt . A mérkőzést az Omladinski Stadionban rendezték , ezt követően kezdődött a mára legendássá vált Marakana építése . Džajić kezdetekben bal hátvédet játszott , majd később egy sorral előrébb szerepelt a középpálya bal szélén és eredményes párost alkotott Vojin Lazarevićcsel , aminek eredményeképpben , ban , ben, ben ésban is bajnoki címet ünnepelhetett,ben , ban, ben ésben pedig a kupagyőzelmet is sikerült megszereznie csapattársaival . Azszezonban a Crvena zvezda első jugoszláv csapatként egészen az elődöntőig jutott a Bajnokcsapatok Európa-kupája az évi kiírásában , és a döntőbe jutás is csak kevésen múlott . A görög Panathinaikósz ellen hazai pályánes győzelmet követően a visszavágóns vereség és kiesés következett az eltiltott Džajić nélkül . Kétéves franciaországi kitérőt követőentőlig még játszott a Crvenába , majd bejelentette visszavonulását . Karrierje sorántétmérkőzést játszott ésgólt lőtt a belgrádi együttes színeiben , mellyel öt bajnoki címet és négy jugoszláv kupagyőzelmet szerzett.ben megkapta az Aranyjelvényt . Pelében beválasztotta a FIFAba aban minden idők legjobb jugoszláv labdarúgójának választott Džajićot . SC Bastia 1975-tőlig a francia SC Bastia játékosa volt , aholbajnoki mérkőzésengólt jegyzett . Válogatott Džajićévesen mutatkozott be a jugoszláv válogatottban , júniusén a Románia ellenies vereség alkalmával . Azas Európa-bajnokság elődöntőjében a világbajnok Anglia ellen a percben lőtt gólt Gordon Banksnek , eldöntve a mérkőzést , Jugoszláviara legyőzte ellenfelét . A brit sajtó „ mágikus Dragannak” nevezte . Az olaszok elleni döntőbens vereséget szenvedtek , Džajić később így nyilatkozott a mérkőzésről : Azes világbajnokságon csoportjukban pont nélkül az utolsó helyen zártak , így már az első kör végén utazhattak haza . Visszavonulása után 1978-ban a Crvena Zvezda vezetőségében kapott szerepet , ő lett a klub technikai igazgatója , így ő felelt az átigazolásokért is.ban Džajić lett a klub elnöke , majdben egészségügyi okokból lemondott minden pozíciójáról . 2011. januárén tárgyalások kezdődtek korrupciós ügyekben , a vád szerint Džajić elnöksége alatt sorozatos csalásokat követtek el játékosok értékesítése folyamán . A legnagyobb vihart Nemanja Vidić ügye kavarta , bár Džajić tagadta a vádakat . Végül a vádat ejtették , novemberán Tomislav Nikolić , Szerbia elnöke aláírt egy okiratot mely felmentette őt minden vádpont alól . 2012. decemberén újból a klub elnökének választották . Sikerei , díjai FK Crvena zvezda : Jugoszláv bajnok : Jugoszláv kupagyőztes : Közép-európai kupa győztes : Jugoszlávia : Labdarúgó-Európa-bajnokság : Mediterrán játékok : Egyéni elismerései : A Labdarúgó-Európa-bajnokság gólkirálya : ( 2 góllal ) Az Európa-bajnokság legjobb tizenegyének tagja : Aranylabda-szavazás , hely : Aranyjelvény A Crvena zvezda legjobb sportolója : Fordítás Jegyzetek Források További információk UEFA.com – Serbia and Montenegro's Golden Player Profilja a Szerb labdarúgó-szövetség honlapján 1946-ban született személyek Élő személyek Jugoszláv labdarúgók Labdarúgócsatárok A Crvena zvezda labdarúgói A Bastia labdarúgói Azes világbajnokság labdarúgói Jugoszláv olimpikonok Az évi nyári olimpiai játékok labdarúgói Azas Európa-bajnokság labdarúgói Azos Európa-bajnokság labdarúgói