Szablyár Péter
Szablyár Péter (Budapest, 1948. július 13. – Budapest, 2013. december 9.), geológus, kohómérnök, barlangkutató, helytörténész.

Élete 

Középiskolai tanulmányait a Budapesti Szabó József Geológiai Technikumban végezte, 1964-ben érettségizett. Már általános iskolás korában érdekelni kezdték a barlangok. Az Aggteleki-karszt és a Baradla-barlang különösen vonzotta. A középiskola elvégzéséhez szükséges szakmai gyakorlatát Jósvafőn töltötte. 1962-ben lett tagja a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatnak, melynek később több cikluson át elnökségi tagja, főtitkárhelyettese és 1994–1998 között főtitkára volt.
 
1974-ben a Miskolci Nehézipari Műszaki Egyetemen szerzett kohómérnök diplomát. Az alumíniumiparban helyezkedett el mint tervezőmérnök. Az ALUTERV-FKI (Fémipari Kutatóintézet)-nél dolgozott annak megszűnéséig (1996.) – később már mint osztályvezető, főosztályvezető, végül mint a Kohászati Fejlesztési Iroda vezetője. Többek közt az ország akkor legnagyobb kapacitású öntödéjének, az Ajkai Nagynyomású Alumíniumöntödének tervezését vezette.

Élete végéig nem szakadt el a kohászattól, ezt kohászati és hulladékgazdálkodással foglalkozó cikkei bizonyítják. 2000-ben a Magyar Fémhulladék Forgalmazók és Feldolgozók Szövetsége (FÉMSZÖVETSÉG) ügyvezető titkárává választotta, ezt a pozíciót haláláig betöltötte. A Szinlő Barlang és Vendégforgalmi Kft. egyik alapítója (1991.), majd az ebből kinőtt Szinlő Kft. tulajdonosa, ügyvezető igazgatója volt haláláig.

1994-ben Jósvafőn tájházat alapított, ahol a település lakóinak segítségével összegyűjtötte a falu történetének tárgyi emlékeit. Az évek múlásával Jósvafő második otthonává vált. Végrendeletében úgy rendelkezett, hogy itt temessék el.

Munkássága 

A középiskolai évek alatt bekapcsolódott az iskola barlangkutató csoportjának munkájába. 1965-ben feltárták a technikum névadójáról elkeresztelt Szabó József-barlangot. Az egyetem elvégzése után 1976-ban kapcsolódott be a Ferencvárosi Természetbarát Sportkör (FTSK) Barlangkutató Szakosztályának munkájába. Csoportjának kutatási területe az Ezüst-hegy – Kevélyek – Hosszúhegy barlangjai voltak. A terepi munka mellett elméleti kérdésekkel is foglalkozott. Kezdeményezésére indult el a Barlangbibliográfiai Figyelő melyet 1981–1990 között szerkesztett és kivitelezett. Ez idő alatt részt vett a Karszt és Barlang című szakfolyóirat szerkesztésében is. 1981-ben tagja volt a líbiai Bir al Ghanami gipszkarszt barlang feltárását, dokumentálását végző kutatócsoportnak. Az első líbiai-magyar kutatóexpedíció történetét egy máig kiadatlan könyvében dolgozta fel 2009-ben. 1987-ben a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat Herman Ottó-éremmel tüntette ki. Kezdeményezője volt 1993-ban a Szemlő-hegyi-barlang feletti parkban található Barlangkutató Emlékkert létrehozásának.

1994-ben Jósvafőn, az 1890-ben épült úgynevezett Szakál-porta épületegyüttesében tájházat alapított, ahol a település lakói segítségével összegyűjtötte a falu történetének tárgyi emlékeit (2500 tétel). Ezzel egyúttal sikerült létrehoznia a helyi közösségi élet egy újfajta központját is. 1994-ben, a második Jósvafői falunapok rendezvénysorozatának keretében nyílt meg a tájház. Az egyik épületben a környék nagy barlangjait, ezek történetét bemutató kiállítás is helyet kapott. A tájház 2008-ban elnyerte az „Év múzeuma 2007” kitüntető címet. A tájház alapításától fogva helytörténeti kutatásokat is végzett, melyek egyik eredményeként 1993-tól szerkesztette és kiadta a Jósvafői Helytörténeti Füzetek c. periodikát. 2013-ig harminckilenc füzete jelent meg. 2002-ben megalakult jósvafői központtal, 67 tájház részvételével a Magyarországi Tájházak Szövetsége, szakmai-érdekképviseleti egyesülete, melynek alapítója és 2010-ig ügyvezető elnöke is volt. 2003-ban útjára indította a szövetség negyedévente megjelenő periodikáját, a Tájházi Hírlevelet, aminek 2011-ig felelős szerkesztője volt.

Nyomtatásban megjelent írásait saját maga a következőképpen csoportosította (zárójelben azok a folyóiratok, melyekben a legtöbb cikk megjelent): barlangokkal (Karszt és Barlang, TermészetBÚVÁR, Élet és Tudomány című folyóiratok), Jósvafővel (Jósvafői Hírmondó, Tájházi Hírlevél, Élet és Tudomány, Ház és Ember), alumíniumiparral-hulladékgazdálkodással (HUNGALU Híradó, Bányászati és Kohászati Lapok, A Mi Múzeumunk, Élet és Tudomány) és tájházakkal kapcsolatos, illetőleg várostörténeti írások (Élet és Tudomány, A Mi Múzeumunk, Tájházi Hírlevél illetőleg a Városháza Kiadónál megjelent könyvei).

Számtalan – köztük sok nagyszabású – tervét, elképzelését támogatás hiányában nem tudta megvalósítani.

Könyvei 

 Szablyár Péter – Borzsák Péter – Székely Kinga: Jósvafő – Település a világörökséggé nyilvánított barlangok kapujában. Aggteleki Nemzeti Park, Jósvafő, 1999.
 Szablyár Péter – Szmorad Ferenc (szerk.): Jósvafő – Település a források és barlangok völgyében. Jósvafő község Önkormányzatának Képviselőtestülete, Jósvafő, 2000.
 N. Kósa Judit – Szablyár Péter: Föld alatti Buda. Városháza Kiadó („A mi Budapestünk” sorozat), Budapest, 2002. és 2007.
 N. Kósa Judit – Szablyár Péter: Föld alatti Pest. Városháza Kiadó („A mi Budapestünk” sorozat), Budapest, 2002. és 2007.
 Föld alatti Magyarország. Panoráma, Budapest, 2004.
 Toronymagasan. Városháza Kiadó („A mi Budapestünk” sorozat), Budapest, 2007.
 Fokról fokra. Városháza Kiadó („A mi Budapestünk” sorozat), Budapest, 2010.
 Ház és ember (szerk.: Cseri Miklós – Bereczki Ibolya). A Szabadtéri Néprajzi Múzeum Évkönyve 24. rész, Szentendre, 2012.
 Bereczki Ibolya – Szablyár Péter (szerk.): Tájház vezetési ismeretek. Magyarországi Tájházak Szövetsége, 2012.
 Eltűnő budai hegyek. Medicina Könyvkiadó, Budapest, 2013.

Kéziratai 

 Barlangok nyomában Tripolitániában. Az első líbiai-magyar barlangkutató expedíció története. Kézirat, 2009.

Jegyzetek

Források 

 Hajnal János: Névjegy (Szablyár Péter) Bányászati és Kohászati Lapok, Kohászat 146 (1): 47-49. 2013.
 Tájházi hírlevél: Szablyár Péter (1948-2013.) A Magyarországi Tájházak Szövetségének Tájékoztatója 2013/4 Noszvaj, 2013. december
 Jósvafői Helytörténeti Füzetek 40. füzet, 2015.: In memoriam Szablyár Péter http://epa.oszk.hu  HU ISSN 1785-9956

További információ 

 Boldogság fent és lent. Arcok. (http://nol.hu/archivum/archiv-497537-296419)

Magyar geológusok
Magyar barlangkutatók
Magyar helytörténészek
Magyar kohómérnökök
Budapesten született személyek
1948-ban született személyek
2013-ban elhunyt személyek
Szablyár Péter ( Budapest , július – Budapest , december ) , geológus , kohómérnök , barlangkutató , helytörténész . Élete Középiskolai tanulmányait a Budapesti Szabó József Geológiai Technikumban végezte, ben érettségizett . Már általános iskolás korában érdekelni kezdték a barlangok . Az Aggteleki-karszt és a Baradla-barlang különösen vonzotta . A középiskola elvégzéséhez szükséges szakmai gyakorlatát Jósvafőn töltötte.ben lett tagja a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatnak , melynek később több cikluson át elnökségi tagja , főtitkárhelyettese és1998 között főtitkára volt . 1974-ben a Miskolci Nehézipari Műszaki Egyetemen szerzett kohómérnök diplomát . Az alumíniumiparban helyezkedett el mint tervezőmérnök . Az ALUTERV-FKI ( Fémipari Kutatóintézet)-nél dolgozott annak megszűnéséig ) – később már mint osztályvezető , főosztályvezető , végül mint a Kohászati Fejlesztési Iroda vezetője . Többek közt az ország akkor legnagyobb kapacitású öntödéjének , az Ajkai Nagynyomású Alumíniumöntödének tervezését vezette . Élete végéig nem szakadt el a kohászattól , ezt kohászati és hulladékgazdálkodással foglalkozó cikkei bizonyítják.ben a Magyar Fémhulladék Forgalmazók és Feldolgozók Szövetsége ( FÉMSZÖVETSÉG ) ügyvezető titkárává választotta , ezt a pozíciót haláláig betöltötte . A Szinlő Barlang és Vendégforgalmi Kft. egyik alapítója ) , majd az ebből kinőtt Szinlő Kft. tulajdonosa , ügyvezető igazgatója volt haláláig . 1994-ben Jósvafőn tájházat alapított , ahol a település lakóinak segítségével összegyűjtötte a falu történetének tárgyi emlékeit . Az évek múlásával Jósvafő második otthonává vált . Végrendeletében úgy rendelkezett , hogy itt temessék el . Munkássága A középiskolai évek alatt bekapcsolódott az iskola barlangkutató csoportjának munkájába.ben feltárták a technikum névadójáról elkeresztelt Szabó József-barlangot . Az egyetem elvégzése utánban kapcsolódott be a Ferencvárosi Természetbarát Sportkör ( FTSK) Barlangkutató Szakosztályának munkájába . Csoportjának kutatási területe az Ezüst-hegy – Kevélyek – Hosszúhegy barlangjai voltak . A terepi munka mellett elméleti kérdésekkel is foglalkozott . Kezdeményezésére indult el a Barlangbibliográfiai Figyelő melyet1990 között szerkesztett és kivitelezett . Ez idő alatt részt vett a Karszt és Barlang című szakfolyóirat szerkesztésében is.ben tagja volt a líbiai Bir al Ghanami gipszkarszt barlang feltárását , dokumentálását végző kutatócsoportnak . Az első líbiai-magyar kutatóexpedíció történetét egy máig kiadatlan könyvében dolgozta felben.ben a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat Herman Ottó-éremmel tüntette ki . Kezdeményezője voltban a Szemlő-hegyi-barlang feletti parkban található Barlangkutató Emlékkert létrehozásának . 1994-ben Jósvafőn , azben épült úgynevezett Szakál-porta épületegyüttesében tájházat alapított , ahol a település lakói segítségével összegyűjtötte a falu történetének tárgyi emlékeittétel ) . Ezzel egyúttal sikerült létrehoznia a helyi közösségi élet egy újfajta központját is.ben , a második Jósvafői falunapok rendezvénysorozatának keretében nyílt meg a tájház . Az egyik épületben a környék nagy barlangjait , ezek történetét bemutató kiállítás is helyet kapott . A tájházban elnyerte az „ Év múzeuma kitüntető címet . A tájház alapításától fogva helytörténeti kutatásokat is végzett , melyek egyik eredményekénttól szerkesztette és kiadta a Jósvafői Helytörténeti Füzetek c . periodikát.ig harminckilenc füzete jelent meg.ben megalakult jósvafői központtal,tájház részvételével a Magyarországi Tájházak Szövetsége , szakmai-érdekképviseleti egyesülete , melynek alapítója ésig ügyvezető elnöke is volt.ban útjára indította a szövetség negyedévente megjelenő periodikáját , a Tájházi Hírlevelet , aminekig felelős szerkesztője volt . Nyomtatásban megjelent írásait saját maga a következőképpen csoportosította ( zárójelben azok a folyóiratok , melyekben a legtöbb cikk megjelent ) : barlangokkal ( Karszt és Barlang , TermészetBÚVÁR, Élet és Tudomány című folyóiratok ) , Jósvafővel ( Jósvafői Hírmondó , Tájházi Hírlevél , Élet és Tudomány , Ház és Ember ) , alumíniumiparral-hulladékgazdálkodással ( HUNGALU Híradó, Bányászati és Kohászati Lapok , A Mi Múzeumunk , Élet és Tudomány ) és tájházakkal kapcsolatos , illetőleg várostörténeti írások ( Élet és Tudomány , A Mi Múzeumunk , Tájházi Hírlevél illetőleg a Városháza Kiadónál megjelent könyvei ) . Számtalan – köztük sok nagyszabású – tervét , elképzelését támogatás hiányában nem tudta megvalósítani . Könyvei Szablyár Péter – Borzsák Péter – Székely Kinga : Jósvafő – Település a világörökséggé nyilvánított barlangok kapujában . Aggteleki Nemzeti Park , Jósvafő , Szablyár Péter – Szmorad Ferenc ( szerk . ) : Jósvafő – Település a források és barlangok völgyében . Jósvafő község Önkormányzatának Képviselőtestülete , Jósvafő , N. Kósa Judit – Szablyár Péter : Föld alatti Buda . Városháza Kiadó ( „ A mi Budapestünk” sorozat ) , Budapest , és N. Kósa Judit – Szablyár Péter : Föld alatti Pest . Városháza Kiadó ( „ A mi Budapestünk” sorozat ) , Budapest , és Föld alatti Magyarország . Panoráma, Budapest , Toronymagasan . Városháza Kiadó ( „ A mi Budapestünk” sorozat ) , Budapest , Fokról fokra . Városháza Kiadó ( „ A mi Budapestünk” sorozat ) , Budapest , Ház és ember ( szerk . : Cseri Miklós – Bereczki Ibolya ) . A Szabadtéri Néprajzi Múzeum Évkönyve rész , Szentendre , Bereczki Ibolya – Szablyár Péter ( szerk . ) : Tájház vezetési ismeretek . Magyarországi Tájházak Szövetsége , Eltűnő budai hegyek . Medicina Könyvkiadó , Budapest , Kéziratai Barlangok nyomában Tripolitániában . Az első líbiai-magyar barlangkutató expedíció története . Kézirat , Jegyzetek Források Hajnal János : Névjegy ( Szablyár Péter) Bányászati és Kohászati Lapok , Kohászat ( 1 ) : Tájházi hírlevél : Szablyár Péter ) A Magyarországi Tájházak Szövetségének Tájékoztatója4 Noszvaj , december Jósvafői Helytörténeti Füzetek füzet , : In memoriam Szablyár Péter http://epa.oszk.hu HU ISSN További információ Boldogság fent és lent . Arcok . ( http://nol.hu/archivum/archiv-497537-296419 ) Magyar geológusok Magyar barlangkutatók Magyar helytörténészek Magyar kohómérnökök Budapesten született személyek 1948-ban született személyek 2013-ban elhunyt személyek