Martinus Polonus
Latinosan Martinus Polonus (azaz 'Lengyelországi Márton'), magyarosan Opavai Márton (), vagy Troppaui Márton (Troppau, 1220/1230 körül – Bologna?, 1279. december 23.) latin nyelven író középkori lengyel történetíró, domonkos-rendi szerzetes, Gniezno érseke. Fő műve a Pápák és császárok krónikája (Chronicon pontificum et imperatorum).

Működése

Ismeretlen időpontban született Opava városában. Rómában lett káplán és gyóntató IV. Sándor pápa és utódai mellett. 1278.
június 22-én III. Miklós pápa Gniezno érsekévé emelte. Márton Bolognában halt meg útban Gnieznóban. Szent Domonkos 
katedrálisában temették el.

Műve iskolai tankönyvnek készült, és egymás melletti oldalakon hozza a pápák és a császárok tetteit, egyben folytatva a Liber Pontificalis című pápai krónikát. A középkorban rendkívül népszerű volt, közel 400 kéziratban maradt fenn. A mű szerkezeti újítása hamar elterjedt és új műfajt, az ún. pápa-, császárkrónikák műfaját honosította meg.

"Általában párhuzamos szerkezetű, a pápaság és császárság történetét vegyesen tárgyaló krónikáról van szó (mint például 
Troppaui Márton Chronicon pontificum et imperatoruma, vagy a Flores temporum, illetve Dusburgi Péter Chronica terrae Prussiae-
ja, vagy az osztrák Chronica patriae), ahol az elbeszélés Krisztus születésével kezdődik, vagy éppen a hat világkorszak 
rendszerébe illeszkedik a pápák és császárok története (Gobelinus Persona Cosmodromiuma). Jellemzőek a különböző anekdoták és a moralizáló jellegű történetek, mivel a pápa-császár krónikákat, akárcsak a többi világkrónikát, átjárja az oktató-tanítói 
szándék.3 A pápa-császár krónikák esetében ez kiegészül azzal, hogy sokszor felhasználták a benne foglalt történeteket a 
középkor exemplum-gyűjteményekhez hasonlóan prédikációk megszerkesztéséhez, különösen a Domonkos-rend tagjai számára.4 
Megfigyelhető ezekben a krónikákban a pápai és császári hatalom egysége, ahol a két hatalom egymás mellett, egyenlő súllyal 
vannak jelen, vagy pedig alá-fölérendeltségi viszonyban állnak (H.-J. Mierau).5 Ez, ha másképp nem, a krónika címében, illetve
abban fejeződik ki, hogy először a pápák (Troppaui Márton, a Kölni világkrónika, Albertus monachus), illetve a császárok (Flores temporum, Herenthalsi Péter) történetét ismerteti, vagy éppen a párhuzamos ábrázolást választja, mint például Gilbertus Romanus 
krónikája."

Márton művei is szolgálnak exemplumokkal, amiket aztán a Gesta Romanorum példázatgyűjtemény is átvesz. Leghírhedtebb története Johanna nőpápa (papissa) legendája .

Jegyzetek

Források
 Bradács Gábor, A zsidóüldözések ideológiája a középkori pápa-császár krónikákban. Inː Arcana Tabularii. Tanulmányok Solymosi László tiszteletére. II. kötet. Szerk. Bárány Attila - Dreska Gábor - Szovák Kornél. Budapest - Debrecen, 2014.

Kapcsolódó szócikkek
 Középkori latin irodalom
 Jelentős középkori történetírók listája
 Patrologia Latina

Középkori történetírók
Az 1220-as években született személyek
1279-ben elhunyt személyek
Latinosan Martinus Polonus ( azaz 'Lengyelországi Márton' ) , magyarosan Opavai Márton ( ) , vagy Troppaui Márton ( Troppau,1230 körül – Bologna ? , december ) latin nyelven író középkori lengyel történetíró , domonkos-rendi szerzetes , Gniezno érseke . Fő műve a Pápák és császárok krónikája ( Chronicon pontificum et imperatorum ) . Működése Ismeretlen időpontban született Opava városában . Rómában lett káplán és gyóntató IV . Sándor pápa és utódai mellett. júniusén III. Miklós pápa Gniezno érsekévé emelte . Márton Bolognában halt meg útban Gnieznóban . Szent Domonkos katedrálisában temették el . Műve iskolai tankönyvnek készült , és egymás melletti oldalakon hozza a pápák és a császárok tetteit , egyben folytatva a Liber Pontificalis című pápai krónikát . A középkorban rendkívül népszerű volt , közelkéziratban maradt fenn . A mű szerkezeti újítása hamar elterjedt és új műfajt , az ún . pápa- , császárkrónikák műfaját honosította meg . " Általában párhuzamos szerkezetű , a pápaság és császárság történetét vegyesen tárgyaló krónikáról van szó ( mint például Troppaui Márton Chronicon pontificum et imperatoruma , vagy a Flores temporum , illetve Dusburgi Péter Chronica terrae Prussiae- ja , vagy az osztrák Chronica patriae ) , ahol az elbeszélés Krisztus születésével kezdődik , vagy éppen a hat világkorszak rendszerébe illeszkedik a pápák és császárok története ( Gobelinus Persona Cosmodromiuma ) . Jellemzőek a különböző anekdoták és a moralizáló jellegű történetek , mivel a pápa-császár krónikákat , akárcsak a többi világkrónikát , átjárja az oktató-tanítói szándék.3 A pápa-császár krónikák esetében ez kiegészül azzal , hogy sokszor felhasználták a benne foglalt történeteket a középkor exemplum-gyűjteményekhez hasonlóan prédikációk megszerkesztéséhez , különösen a Domonkos-rend tagjai számára.4 Megfigyelhető ezekben a krónikákban a pápai és császári hatalom egysége , ahol a két hatalom egymás mellett , egyenlő súllyal vannak jelen , vagy pedig alá-fölérendeltségi viszonyban állnak ( H.-J . Mierau) .5 Ez , ha másképp nem , a krónika címében , illetve abban fejeződik ki , hogy először a pápák ( Troppaui Márton , a Kölni világkrónika , Albertus monachus ) , illetve a császárok ( Flores temporum , Herenthalsi Péter ) történetét ismerteti , vagy éppen a párhuzamos ábrázolást választja , mint például Gilbertus Romanus krónikája . " Márton művei is szolgálnak exemplumokkal , amiket aztán a Gesta Romanorum példázatgyűjtemény is átvesz . Leghírhedtebb története Johanna nőpápa ( papissa ) legendája \ . Jegyzetek Források Bradács Gábor , A zsidóüldözések ideológiája a középkori pápa-császár krónikákban . Inː Arcana Tabularii . Tanulmányok Solymosi László tiszteletére . II. kötet . Szerk . Bárány Attila - Dreska Gábor - Szovák Kornél . Budapest - Debrecen , Kapcsolódó szócikkek Középkori latin irodalom Jelentős középkori történetírók listája Patrologia Latina Középkori történetírók Azas években született személyek 1279-ben elhunyt személyek