Fegyverhatás
Az agresszív viselkedés valószínűségét növeli, ha a fegyverek látványa erőszakos gondolatokat juttat eszünkbe -  fogalmazta meg a fegyverhatás fogalmát Berkowitz és LePage 1967-ben. A legtöbb ember számára az erőszakos tárgyak – úgymint a lőfegyverek, a kések, de akárcsak egy összeszorított ököl – a felületes feldolgozás során az erőszak gondolatához asszociálódnak, és így agresszív gondolatokat váltanak ki. A hatás akkor a legerősebb, amikor az emberek eleve izgatottak vagy dühösek, de a fegyverek és más utalások az erőszakra még akkor is képesek növelni az agressziót, amikor az emberek nyugodtak.

Kutatások, kísérletek a témában 
A fegyverhatás egyik nem laboratóriumi vizsgálata során Charles Turner és munkatársai egy egyetemi mulatság során felállítottak egy pavilont, ahol arra biztatták a résztvevőket, hogy szivaccsal dobálják egymást. A vizsgálata eredménye az volt, hogy a beinvitált járókelők több szivacsot dobtak, ha közben láttak egy puskát, mint akkor, ha a puska nem volt a látóterükben.

A fegyvereket a legtöbb ember az erőszakos viselkedéshez társítja, azonban a személyes értelmezések még az eredetileg semleges jeleket, ingereket is agresszívvé alakíthatja. Leyens és Fraczek vizsgálata során egy korábban semleges színt sikerült hatékony agressziót kiváltó jelzéssé kódolniuk. Egy férfiakból álló csoportnak a sárga színt többször megismételve cigarettákkal társították - számukra ez pozitív jel volt, mert mindannyian dohányosok voltak. Egy másik csoport számára ugyanezt a színt áramütésekkel társították. Később azt kérték a vizsgálati személyektől, hogy a sárga vagy egy másik szín jelenlétében büntessenek meg valakit. Azok, akiknek korábban a fájdalmas áramütésekkel társították a sárga színt, agresszívabbak voltak a szín jelenlétében, mint azok, akiknek pozitív gondolatok jutottak eszükbe róla.

Amikor a fegyverhatás nem működik 
A fegyverhatás nem lép életbe, hogy ha az egyébként agressziót előidéző jelzések (pl.: fegyverek) félelmet, szorongást vagy undort váltanak ki. Ilyen esetekben a jelzések csökkenthetik is az agressziót.

Vita a fegyverviselés jogáról 
Az amerikai Nemzeti Fegyverszövetség (National Rifle Association), amely ellenzi a fegyverviselési jog bármilyen korlátozását, úgy érvel, hogy nem a fegyverek ölnek, hanem az emberek. A kutatási eredmények azonban nem erre utalnak. Leonard Berkowitz szerint "Az ujj húzza meg a ravaszt, de a ravasz is meghúzhatja az ujjat".

Jegyzetek

Források 
Smith, E. R., & Mackie, D. M. (2004). Szociálpszichológia. Budapest: Osiris Kiadó.

Szociálpszichológia
Az agresszív viselkedés valószínűségét növeli , ha a fegyverek látványa erőszakos gondolatokat juttat eszünkbe - fogalmazta meg a fegyverhatás fogalmát Berkowitz és LePageben . A legtöbb ember számára az erőszakos tárgyak – úgymint a lőfegyverek , a kések , de akárcsak egy összeszorított ököl – a felületes feldolgozás során az erőszak gondolatához asszociálódnak , és így agresszív gondolatokat váltanak ki . A hatás akkor a legerősebb , amikor az emberek eleve izgatottak vagy dühösek , de a fegyverek és más utalások az erőszakra még akkor is képesek növelni az agressziót , amikor az emberek nyugodtak . Kutatások , kísérletek a témában A fegyverhatás egyik nem laboratóriumi vizsgálata során Charles Turner és munkatársai egy egyetemi mulatság során felállítottak egy pavilont , ahol arra biztatták a résztvevőket , hogy szivaccsal dobálják egymást . A vizsgálata eredménye az volt , hogy a beinvitált járókelők több szivacsot dobtak , ha közben láttak egy puskát , mint akkor , ha a puska nem volt a látóterükben . A fegyvereket a legtöbb ember az erőszakos viselkedéshez társítja , azonban a személyes értelmezések még az eredetileg semleges jeleket , ingereket is agresszívvé alakíthatja . Leyens és Fraczek vizsgálata során egy korábban semleges színt sikerült hatékony agressziót kiváltó jelzéssé kódolniuk . Egy férfiakból álló csoportnak a sárga színt többször megismételve cigarettákkal társították - számukra ez pozitív jel volt , mert mindannyian dohányosok voltak . Egy másik csoport számára ugyanezt a színt áramütésekkel társították . Később azt kérték a vizsgálati személyektől , hogy a sárga vagy egy másik szín jelenlétében büntessenek meg valakit . Azok , akiknek korábban a fájdalmas áramütésekkel társították a sárga színt , agresszívabbak voltak a szín jelenlétében , mint azok , akiknek pozitív gondolatok jutottak eszükbe róla . Amikor a fegyverhatás nem működik A fegyverhatás nem lép életbe , hogy ha az egyébként agressziót előidéző jelzések ( pl . : fegyverek ) félelmet , szorongást vagy undort váltanak ki . Ilyen esetekben a jelzések csökkenthetik is az agressziót . Vita a fegyverviselés jogáról Az amerikai Nemzeti Fegyverszövetség ( National Rifle Association ) , amely ellenzi a fegyverviselési jog bármilyen korlátozását , úgy érvel , hogy nem a fegyverek ölnek , hanem az emberek . A kutatási eredmények azonban nem erre utalnak . Leonard Berkowitz szerint " Az ujj húzza meg a ravaszt , de a ravasz is meghúzhatja az ujjat " . Jegyzetek Források Smith , E. R. , & Mackie , D. M. Szociálpszichológia . Budapest : Osiris Kiadó . Szociálpszichológia