Szinyei Gerzson
Szinyei Gerzson (Luka, 1836. március 16. – Sárospatak, 1919. június 3.) királyi tanácsos, református akadémiai tanár és főkönyvtárnok, Szinyei Endre testvérbátyja.

Élete

Szinyei András református lelkész és Sárkány Zsuzsánna fia. Tanulmányait Sárospatakon kezdte 1844-ben, ahonnét a gimnázium és akadémia végeztével 1857. szeptemberben gróf Degenfeld Sándor nevelője lett Erdőszádán (Szatmár megye), akivel 1860 tavaszán külföldre ment és beutazta Németországot, Belgiumot, Hollandiát, Franciaországot, Felső-Olaszországot és Svájcot, egyúttal három félévet a heidelbergi és berlini egyetemen töltött. Külföldi útjából hazatérvén, még azon év (1862) szeptemberében gimnáziumi tanárrá választatott a sárospataki református főiskolában; 1868-ban ugyanott akadémiai tanárságra lépett elő; tanította a magyar irodalmat, egyszersmind a főiskolai könyvtárnoki tisztet is viselte 1878-ig; ezen idő alatt a könyvtárt rendezte és az akadémiai ifjúság önképzőkörének vezetője volt. 1875-től a budapesti egyetemes tanügyi bizottság tagja volt, ahol legtöbbször jegyző, vagy előadó volt, 1881-ben a tiszáninneni egyházkerületi tanárok zsinati képviselőjének választották. Tagja volt a debreceni és a budapesti zsinatnak; 1883-tól világi tanácsbírája az alsózempléni egyházmegyének. Tőle eredt a sárospataki irodalmi kör felállításának eszméje. Nyugalomba vonult 1902. szeptember 1-jén.

Cikkei a Sárospataki Füzetekben (1863. A történetírás mint művészet, 1866. Emlékbeszéd Tóth Miklós tanár felett, 1868. A classicismus és romanticismus a magyar költészetben és könyvismertetések); a Honban (1873. A sárospataki főiskola történetéhez, midőn Bessenyei György ott tanult), a Prot. Figyelmezőben (1874. Emlékbeszéd a Finkey testvérpár felett, 1876. Adalék Komáromi Csipkés György működéséhez, 1876. Alistáli Farkas Jakab, egy eddig ismeretlen XVII. századbeli író); a Figyelőben (I., II. 1877. Bessenyei Györgyről, XI., XII. XXI. 1888. Fáy András); a Sárospataki Lapokban (1885. Képek és vázlatok a sárospataki ref. főiskola XVIII. és XIX. századbeli történetéből a nemesi élet keretében, 1892. Comenius Amos János művei, melyek Sárospatakon készültek és részben itt ki is nyomattak), az Irodalomtörténeti Közleményekben (1892. Kazinczy Ferencz az iskolaügyről); a Magyar Könyv-Szemlében (1898); a Sárospataki Reform. Lapokban (1905. 26. sz. A főiskolai nyomdáról); írt a Protestáns Egyházi és Iskolai Lapba is.

Munkái

 Latin mondattan, a gymnasium III. és IV. oszt. számára. Sárospatak, 1866. (Kérészi Istvánnal. 3. kiadás 1874. 4. jav. kiadás. 1880. Uo.)
 Magyar-latin zsebszótár. Uo. 1868. (Soltész Ferenczczel, Soltész Jánossal, Kérészi Istvánnal és Szivós Mihálylyal együtt. 2. kiadás. 1880. 3. jav. k. 1898. Uo.).
 Vélemény a gymnasiumi szervezkedés ügyében. Uo. 1873.
 Emléklapok id. b. Vay Miklós félszázados egyh. hivataloskodásának örömünnepe alkalmából. Szerk. Uo. 1873.
 Válasz azoknak, kik a sárospataki jogakadémiát Miskolczra akarnák áthelyezni. Uo. 1876.
 A sárospataki főiskolai tanári kar véleménye a m. kir. vallás és közoktatási miniszter által az országgyűlés elé terjesztendő gymnasiumi és reáliskolai oktatásról szóló törvényjavaslat felől. Uo. 1880.
 A sárospataki főiskolai könyvtár története. Uo. 1884.
 A s.-pataki főiskolai könyvtár többszörös példányai. Uo. 1886.
 A sárospataki ev. ref. egyház templomairól. Adalékul az ev. ref. egyház történetéhez. Uo. 1896.

Jegyzetek

Források

 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.

További információk

 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994. 
 

Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Sárospatakiak
1836-ban született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Szinyei Gerzson ( Luka , március – Sárospatak , június ) királyi tanácsos , református akadémiai tanár és főkönyvtárnok , Szinyei Endre testvérbátyja . Élete Szinyei András református lelkész és Sárkány Zsuzsánna fia . Tanulmányait Sárospatakon kezdteben , ahonnét a gimnázium és akadémia végeztével szeptemberben gróf Degenfeld Sándor nevelője lett Erdőszádán ( Szatmár megye ) , akiveltavaszán külföldre ment és beutazta Németországot , Belgiumot , Hollandiát , Franciaországot , Felső-Olaszországot és Svájcot , egyúttal három félévet a heidelbergi és berlini egyetemen töltött . Külföldi útjából hazatérvén , még azon évszeptemberében gimnáziumi tanárrá választatott a sárospataki református főiskolában;ban ugyanott akadémiai tanárságra lépett elő ; tanította a magyar irodalmat , egyszersmind a főiskolai könyvtárnoki tisztet is viselteig ; ezen idő alatt a könyvtárt rendezte és az akadémiai ifjúság önképzőkörének vezetője volt.től a budapesti egyetemes tanügyi bizottság tagja volt , ahol legtöbbször jegyző , vagy előadó volt, ben a tiszáninneni egyházkerületi tanárok zsinati képviselőjének választották . Tagja volt a debreceni és a budapesti zsinatnak;tól világi tanácsbírája az alsózempléni egyházmegyének . Tőle eredt a sárospataki irodalmi kör felállításának eszméje . Nyugalomba vonult szeptemberjén . Cikkei a Sárospataki Füzetekben A történetírás mint művészet , Emlékbeszéd Tóth Miklós tanár felett , A classicismus és romanticismus a magyar költészetben és könyvismertetések ) ; a Honban A sárospataki főiskola történetéhez , midőn Bessenyei György ott tanult ) , a Prot . Figyelmezőben Emlékbeszéd a Finkey testvérpár felett , Adalék Komáromi Csipkés György működéséhez , Alistáli Farkas Jakab , egy eddig ismeretlen XVII. századbeli író ) ; a Figyelőben ( I. , II. Bessenyei Györgyről , XI. , XII. XXI. Fáy András ) ; a Sárospataki Lapokban Képek és vázlatok a sárospataki ref . főiskola XVIII. és XIX. századbeli történetéből a nemesi élet keretében , Comenius Amos János művei , melyek Sárospatakon készültek és részben itt ki is nyomattak ) , az Irodalomtörténeti Közleményekben Kazinczy Ferencz az iskolaügyről ) ; a Magyar Könyv-Szemlében a Sárospataki Reform . Lapokban sz . A főiskolai nyomdáról ) ; írt a Protestáns Egyházi és Iskolai Lapba is . Munkái Latin mondattan , a gymnasium III. és IV. oszt. számára . Sárospatak , ( Kérészi Istvánnal. kiadás jav. kiadás . Uo . ) Magyar-latin zsebszótár . Uo . ( Soltész Ferenczczel , Soltész Jánossal , Kérészi Istvánnal és Szivós Mihálylyal együtt. kiadás. jav. k . Uo. ) . Vélemény a gymnasiumi szervezkedés ügyében . Uo . Emléklapok id. b . Vay Miklós félszázados egyh. hivataloskodásának örömünnepe alkalmából . Szerk . Uo . Válasz azoknak , kik a sárospataki jogakadémiát Miskolczra akarnák áthelyezni . Uo . A sárospataki főiskolai tanári kar véleménye a m. kir. vallás és közoktatási miniszter által az országgyűlés elé terjesztendő gymnasiumi és reáliskolai oktatásról szóló törvényjavaslat felől . Uo . A sárospataki főiskolai könyvtár története . Uo . A s.-pataki főiskolai könyvtár többszörös példányai . Uo . A sárospataki ev . ref. egyház templomairól . Adalékul az ev . ref. egyház történetéhez . Uo . Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Sárospatakiak 1836-ban született személyek 1919-ben elhunyt személyek