Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang
A Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része. Bódvaszilas fokozottan védett nyolc barlangja közül az egyik.

Leírás 

Az Alsó-hegy fennsíkjának peremén, a hegy D-i oldalán található a barlang bejárata. A Pócsakői-víznyelőtől kb. 100 m-re, egy víznyelő töbrének alján nyílik a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang kibetonozott és vasajtóval lezárt, aránylag szűk bejárata. Bódvaszilas felől érkezve a 24-es számú Országos Kéktúra szakaszról balra kell letérni a barlang eléréséhez. Felső triász és középső triász mészkőben keletkezett. Néhány helyen palabecsípődések is észrevehetők benne. Az Alsó-hegy fennsíkjára jellemző zsombolyoktól eltérően időszakosan aktív víznyelőbarlang, mint a Meteor-barlang és a Pócsakői-víznyelő. A Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang jelenleg hasadék jellegű. Jellege megváltozott a feltárás során végzett járatbővítések miatt.

Nyerges Attila 2003-ban azt írta róla, hogy morfológiailag négy szakasza van. Van egy bejárati omladékzónája, egy vízszintes zónája, egy felső szinti zónája és egy negyedik zónája. Képződményekben leggazdagabb része a Szép-ág. Itt található egy nagy felületet borító hófehér cseppkőlefolyás, sok függőcseppkő és pár nagyméretű állócseppkő, heliktit és fejlett, hegyes-tűs kalcitokkal bélelt tetarátás medence. Járataiban különböző oldásformák, szinlők, hullámkagylók és kis meanderek vannak.

A barlangban eltűnő vizek a 2200 méterre és 225 méterrel lejjebb található Vecsem-forrásban jelennek meg. A denevérek néhány egyede rendszeresen pihenőhelyként használja. Perm időszaki kovásodott fa is előkerült belőle. Vízszintes kiterjedése 130 méter. Látogatni az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével és elektromos világítóeszköz alkalmazásával lehet. Bejárásához barlangjáró alapfelszerelés elég, mert aknáiban vaslétrákat helyeztek el. A közlekedést a nagy szén-dioxid tartalmú levegő teszi nehézzé a gyengén szellőző mélypontján. Lezárására a szokásos indokok mellett az alsó részen gyakran előforduló nagy szén-dioxid tartalmú levegője miatt és a Szép-ág hófehér cseppkőképződményeinek védelme érdekében volt szükség.

Bódvaszilas fokozottan védett 8 barlangja közül az egyik, a másik 7 az Almási-zsomboly, a Frank-barlang, a Kopasz-vigasz-barlang, a Meteor-barlang, a Szabó-pallagi-zsomboly, a Széki-zsomboly és a Vecsembükki-zsomboly.

Előfordul a barlang az irodalmában 404-es barlang (Regős 1977), 404-es víznyelőbarlang (Kordos 1984), 404. sz. barlang (Kordos 1977), Kopaszgally-barlang (Sohár 1969), Kopaszgally-oldali 2. sz.-viznyelő (MKBT Meghívó 1977), Kopaszgally-oldali 2.sz. víznyelöbarlang (Vlk 2019), Kopaszgally-oldali 404-es víznyelő (Vlk 2019), Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelő (Gonda 1982), Kopaszgaly–oldali 2. sz. víznyelő (Kordos 1984), Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (Takácsné 1987), Kopaszgaly-oldali 404-es víznyelő (Nyerges 2003) és Kopaszgaly-oldal No. 2 Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989) neveken is.

Kutatástörténet 

1964-ben Dénes György vízfestéssel végrehajtott hidrológiai vizsgálatai során megállapította, hogy a víznyelőben elnyelt vizek valószínűleg a Vecsem-forrásban bukkannak elő. 1969 júniusában kezdte el a víznyelő bontását a Toldy Ferenc Gimnázium Barlangkutató Csoport és 1969-ben jutottak be a barlangba a csoport barlangkutatói a víznyelőben elnyelődő víz útjának járhatóvá tételével. Ekkor kb. 200 m hosszú és kb. 60 m mély volt. 1969-ben a VITUKI barlangkutatói valószínűleg ebben a barlangban végeztek vízhozammérést. Ezután főleg a Vörös Meteor TE barlangkutatói foglalkoztak további járatok feltárásával.

1976-ban a Vörös Meteor TE Tektonik Barlangkutató Csoport, a Promontor SE Barlangkutató Csoport, az FTSK Barlangkutató Szakosztály és az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub tagjai új járatokat fedeztek fel a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlangban. Lukács László is részt vett ekkor a barlang kutatásában. A Szép-ágra és a Piros tekercsre ekkor bukkantak rá. 1976-ban elkészült a barlang hossz-szelvény térképe és keresztmetszet térképei. Az 1976-ban befejezett, Bertalan Károly által írt kéziratban szó van arról, hogy az Alsó-hegyen, Bódvaszilason helyezkedik el a Kopaszgaly-oldali 2.sz. viznyelő (404-es viznyelő barlang). A Pócsakői-víznyelőtől Ny-ra 100 m-re található a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang bejárata. A kézirat Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlangot ismertető része 1 kézirat alapján lett írva. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5400-as (Aggteleki-karszt) barlangkataszteri területen lévő, bódvaszilasi barlang Kopaszgallyoldali 2. sz. vny. /404-es/ néven.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton, Bódvaszilason található barlang Kopaszgally-oldali 2. sz.-viznyelő néven. 1977-re a barlang mélysége majdnem elérte a 100 m-t. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 38. leghosszabb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én 350 m hosszú, 1976-ban és 1975-ben pedig ismeretlen hosszú 404. sz. barlang. Az összeállítás szerint, 1977. december 31-én Magyarország 16. legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én 110 m mély, 1976-ban és 1975-ben pedig ismeretlen mély 404. sz. barlang. A 15. legmélyebb barlang (Kis-kőháti-zsomboly) szintén 110 m mély. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.

Az MKBT Meghívó 1978. júniusi számában publikálva lett, hogy az 1978. májusi MKBT Meghívóban napvilágot látott, Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai című felsorolásból kimaradt, Aggteleki-karszton lévő 404-es sz.-barlang Lukács László szerint 110 m mély és 350 m hosszú. Az 1980-as évek elején tárták fel a barlang legalsó, 10 m-es aknáját és egy ebből induló vízszintes, 25 m hosszú járatot. 1982-ben a Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1982-es Országos Vándorgyűlésén az egyik túracélpont volt.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelő fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang genetikája és a Vecsem-forrás karsztrendszeréhez tartozása miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Kopaszgaly-oldali 2. sz. viznyelő fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Kopaszgaly–oldali 2. sz. víznyelő néven 404-es víznyelőbarlang névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 47. leghosszabb barlangja az 5450/5 barlangkataszteri számú, 350 m hosszú Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (404-es barlang). A 48. leghosszabb barlang (Láner Olivér-barlang) szintén 350 m hosszú. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang 350 m hosszú. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 21. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5450/5 barlangkataszteri számú, kb. 110 m függőleges kiterjedésű Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (404-es barlang). A 20. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang (Borókás-tebri 2. sz. víznyelőbarlang) szintén kb. 110 m függőleges kiterjedésű. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang kb. 110 m mély.

A Karszt és Barlang 1989. évi különszámában publikált, angol nyelvű tanulmányhoz (The caves of Hungary) kapcsolódva megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb, és egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A két felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő, 350 m hosszú és 110 m mély Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (Kopaszgaly-oldal No. 2 Cave) 1988-ban Magyarország 48. leghosszabb és 21. legmélyebb barlangja. (A barlang 1977-ben is 350 m hosszú és 110 m mély volt.)

1990-ben Szenthe Istvánnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1993-ban készült el a Barlangtani Intézet támogatásával a barlang alaprajz térképe és kiterített hosszmetszet térképe, amelyeket Rose György (BEAC) szerkesztett. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlangot ábrázoló is. Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve, amely azt jelenti, hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet. Az MKBT Műsorfüzet 1994. évi május–júniusi füzetéből megtudható, hogy az árusításra került alsó-hegyi térképlapon nem látható a barlang földrajzi elhelyezkedése.

A barlang 1995 óta a világörökség része. A Nyerges Attila által 1997-ben készített szakdolgozat szerint a 110 m mély Kopaszgaly-oldali /404-es/-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének 4. legmélyebb barlangja. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban megjelent, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint 450 m hosszú, 116 m függőleges kiterjedésű és 130 m vízszintes kiterjedésű. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-5 barlangkataszteri számú Kopaszgaly-oldali 2. sz.víznyelőbarlang Magyarország 55. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 450 m hosszú barlang 1977-ben és 1987-ben 350 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-5 barlangkataszteri számú Kopaszgaly-oldali 2. sz.víznyelőbarlang Magyarország 19. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 116 m mély barlang 1977-ben és 1987-ben kb. 110 m mély volt. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang fokozottan védett barlang.

A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang az Aggteleki-karszton található és fokozottan védett természeti érték. Az Alsó-hegy D-i oldalán, 404 m tszf. magasságban van a bejárata. A Toldy Ferenc Gimnázium barlangkutatói 1969. júniusban kezdték meg a gyakran csak 404-esnek nevezett víznyelő bontását. A kutatást leginkább a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoport folytatta. A barlang jellegét megváltoztatták a jelentős járatbővítések, amelyeket a feltárás megkönnyítése miatt kellett végezni. A 450 m hosszú és 116 m mély üregrendszer triász mészkőben keletkezett. A Vecsem-forrás rendszeréhez tartozó járatokban néhány helyen palabecsípődések figyelhetők meg, de előkerült belőle permi kovásodott fa is.

A viszonylag szűk bejáratú, hasadékjellegű, lépcsőzetesen mélyülő barlangot 1–15 m mélységű, 2–4 m átmérőjű korróziós aknák tagolják. A majdnem vízszintes részeken szinlő, hullámkagylók és kisebb meander látható. Alsó szintjén 1–2 l/p vízhozamú vízfolyás van. A bejárat alatti teremtől kezdve a járatot változó gazdagságban állócseppkő és függőcseppkő, nagy felületeket elfedő cseppkőlefolyások és heliktit díszítik. Nehezíti látogatását a végpontján feldúsuló, magas CO2 tartalom. Engedéllyel járható a lezárt és létrákkal kiépített barlang. Lukács László szócikkében meg van említve, hogy Lukács László sok barlangban végzett eredményes feltáró munkát, melyek közül kiemelkedik pl. a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang új szakaszának felderítése.

A 2006. évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint egy nagy patkósdenevért és egy közönséges denevért észleltek 2004. február 14-én a bódvaszilasi barlangban Boldogh Sándor, Štefan Matis és Peter Pjenčák. 2004. február 14-én 29 kis patkósdenevért figyeltek meg a barlangban Boldogh Sándor, Štefan Matis és Peter Pjenčák. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (Aggteleki-karsztvidék) fokozottan védett barlang. A 2017-ben rendezett 61. Barlangnapon az egyik túracélpont volt.

Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, 2019-ben kiadott könyvben az olvasható, hogy a Kopaszgally-oldali 2.sz. víznyelöbarlang (404-es víznyelőbarlang, Kopaszgally-oldali 404-es víznyelő) 450 m hosszú és 118 m mély. A barlang azonosító számai: Szlovákiában 064, Magyarországon 5452/5. A könyvben publikálva lett a barlang 1993-ban készült kiterített hosszmetszet térképe. A barlangot 1993-ban a BEAC mérte fel, majd 1993-ban a BEAC a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit. A térképeket 2016-ban Luděk Vlk digitalizálta. Publikálva lett a barlang három színes fényképe a könyvben. Az első fényképen a barlang bejárata, a második fényképen a barlangban lévő cseppkövek, a harmadik fényképen a barlangban elhelyezett egyik létra figyelhető meg. A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe. A térképet Luděk Vlk, Mojmír Záviška, Ctirad Piskač, Jiřina Novotná, Miloš Novotný és Martin Mandel készítették. A térképen, amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok, látható a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (5452/5, 064) földrajzi elhelyezkedése. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Érdekességek 

A barlangba két helyen próbáltak meg bejutni a víznyelőből egyszerre. Végül abból az esélytelenebbnek ítélt munkahelyből sikerült feltárniuk a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlangot, amelyet a büntetésüket töltő, a tábor rendjét megzavaró diákok bontottak. A barlang egyik helye, a Molnár-utca az itt beszorult Molnár Andrásról lett elnevezve. Később, 1979. november 6-án a barlang végpontjának közelében található szűk helyen Csöndör Gyula is beszorult. Két napig volt a barlang foglya. Életének megmentéséért a Barlangi Mentőszolgálat bevetése mellett sok személynek, például a Határőrség, a tornaszentandrási bánya, a rendőrség, a kazincbarcikai bányamentők és a bódvaszilasi termelőszövetkezet embereinek bevonására is szükség volt. Ennek a helynek az eset óta, mivel Csöndör Gyula beceneve Csula volt Csula-tanya a neve.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 16. old.
 Boldogh Sándor: The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings (Hungary). Vespertilio, 2006. (9–10. évf.) 36., 37., 40. old.
 Boldogh Sándor: Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 178–179. old.
 Boros László: A VMTE Tektonik (időközben Lakatos László) Barlangkutató Csoport 1976. évi jelentése az évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1976. 236–238., 238., 239. old.
 Dénes György: Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 30., 32., 33. old.
 Dénes György: Társulati kitüntetések. Karszt és Barlang, 2002–2003. 66. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Ézsiás György szerk.: TUNGSRAM SC Természetbarát Szakosztály Troglonauta Barlangkutató Csoport jelentése 1993-ban végzett munkájáról. Kézirat, 1994. január. 129. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Fleck Nóra – Vid Ödön: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban 1982. december 31-én nyilvántartott csoportok. Karszt és Barlang, 1982. 2. félév. 130. old.
 Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: 61. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2017. május–június. 3. old.
 Gazdag László – Vidics Zoltánné: Elvesztettük őket! Karszt és Barlang, 1982. 2. félév. 134. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 14. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 198. old.
 Horváth János: Ferencvárosi Természetbarát Sportkör Barlangkutató Szakosztályának 1976. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1976. 137. old.
 Horváth János: Összefoglaló jelentés a Ferencvárosi Természetbarátok Sportköre Barlangkutató Szakosztályának 1977. évben végzett munkájáról. MKBT Beszámoló, 1977. 119. old.
 Koleszár Krisztián: Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény. Kirándulásvezető füzet. Második, módosított, átdolgozott kiadás. HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület, Bódvaszilasért Baráti Kör, 2004–2005. 4., 25. old. 
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 49., 53. old.
 Kordos László: Helyesbítés. MKBT Meghívó, 1978. június. 18. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 276., 282. old.
 Kőrösi Gyula: A KPVDSZ Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoport jelentése 1981. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1981. 221. old.
 Kőrősi Gyula: VMTE Központi Csoport. MKBT Beszámoló, 1983. 159. old.
 Kőrösi Gyula: VMTE Központi Barlangkutató Csoport. MKBT Beszámoló, 1984. 141. old.
 KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
 Lénárt László: Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport 1978. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1978. 179. old.
 Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 99., 101., 102. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2336. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 254., 288. old.
 Nyerges Attila: Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája. Kézirat (szakdolgozat), 1997. április. 44. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Nyerges Attila: Kopaszgaly-oldali 2. sz. víznyelőbarlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 65–67. old. 
 Nyerges Miklós: A MAFC Barlangkutató Csoport néhány tagja... MKBT Műsorfüzet, 1993. november–december. 15. old.
 Nyerges Miklós: Vecsem '96. MKBT Műsorfüzet, 1996. január–február. 11. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Regős József: Beszámoló a Promontor SE Barlangkutató Csoportjának 1977. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1977. 246. old.
 Rendezőség: Nemzetközi barlangászverseny. Új Lukács Kupa. MKBT Tájékoztató, 2002. január–február. 7. old.
 Sohár István: A VITUKI Karsztvíz Osztályának Barlangkutató Csoportja 1969. évi előzetes jelentése. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.) (Valószínűleg ez a barlang szerepel benne Kopaszgally-barlang néven.)
 Szenthe István: A Promontor SE Barlangkutató Csoportjának 1976-ban végzett munkái. MKBT Beszámoló, 1976. 213. old.
 Szenthe István – Czakó László: Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának 1974. október 1-től 1975. december 31-ig végzett tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 275. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 53., 55. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 29., 30. old.
 Triász Barlangkutató Csoport, Király Gábor: Barlangnap. 1998. június 26–28. Aggtelek. MKBT Tájékoztató, 1998. május–június. 3. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Luděk Vlk et al: Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy. Prága, 2019. 291–292., 352., 360. oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 20. old.
 –: 1978. november 6-án a KPVDSZ VMTE Tektonik Barlangkutató Csoport az alsóhegyi 404. sz.-barlangban kutatást végzett... MKBT Műsorfüzet, 1979. január–február. 13. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.
 –: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. 1982. június 18–20. Bódvaszilas – Alsó-hegy. MKBT Műsorfüzet, 1982. május–június. 10., 11. old.
 –: Alsó-hegyi térképlap. MKBT Műsorfüzet, 1994. május–június. 14. old.

További irodalom 

 Dénes György: A Vecsem barlangrendszer. Turista Magazin, 1969. 2. 8. old.

További információk 

 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Kopaszgally-oldali (404-es)-víznyelőbarlang. A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója. 
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok az Aggteleki-karszton
A Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része . Bódvaszilas fokozottan védett nyolc barlangja közül az egyik . Leírás Az Alsó-hegy fennsíkjának peremén , a hegy D-i oldalán található a barlang bejárata . A Pócsakői-víznyelőtől kb.m-re , egy víznyelő töbrének alján nyílik a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang kibetonozott és vasajtóval lezárt , aránylag szűk bejárata . Bódvaszilas felől érkezve aes számú Országos Kéktúra szakaszról balra kell letérni a barlang eléréséhez . Felső triász és középső triász mészkőben keletkezett . Néhány helyen palabecsípődések is észrevehetők benne . Az Alsó-hegy fennsíkjára jellemző zsombolyoktól eltérően időszakosan aktív víznyelőbarlang , mint a Meteor-barlang és a Pócsakői-víznyelő . A Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang jelenleg hasadék jellegű . Jellege megváltozott a feltárás során végzett járatbővítések miatt . Nyerges Attilaban azt írta róla , hogy morfológiailag négy szakasza van . Van egy bejárati omladékzónája , egy vízszintes zónája , egy felső szinti zónája és egy negyedik zónája . Képződményekben leggazdagabb része a Szép-ág . Itt található egy nagy felületet borító hófehér cseppkőlefolyás , sok függőcseppkő és pár nagyméretű állócseppkő , heliktit és fejlett , hegyes-tűs kalcitokkal bélelt tetarátás medence . Járataiban különböző oldásformák , szinlők , hullámkagylók és kis meanderek vannak . A barlangban eltűnő vizek améterre ésméterrel lejjebb található Vecsem-forrásban jelennek meg . A denevérek néhány egyede rendszeresen pihenőhelyként használja . Perm időszaki kovásodott fa is előkerült belőle . Vízszintes kiterjedéseméter . Látogatni az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével és elektromos világítóeszköz alkalmazásával lehet . Bejárásához barlangjáró alapfelszerelés elég , mert aknáiban vaslétrákat helyeztek el . A közlekedést a nagy szén-dioxid tartalmú levegő teszi nehézzé a gyengén szellőző mélypontján . Lezárására a szokásos indokok mellett az alsó részen gyakran előforduló nagy szén-dioxid tartalmú levegője miatt és a Szép-ág hófehér cseppkőképződményeinek védelme érdekében volt szükség . Bódvaszilas fokozottan védettbarlangja közül az egyik , a másikaz Almási-zsomboly , a Frank-barlang , a Kopasz-vigasz-barlang , a Meteor-barlang , a Szabó-pallagi-zsomboly , a Széki-zsomboly és a Vecsembükki-zsomboly . Előfordul a barlang az irodalmábanes barlang ( Regőses víznyelőbarlang ( Kordos sz. barlang ( Kordos Kopaszgally-barlang ( Sohár Kopaszgally-oldali sz.-viznyelő ( MKBT Meghívó Kopaszgally-oldalisz. víznyelöbarlang ( Vlk Kopaszgally-oldalies víznyelő ( Vlk Kopaszgaly-oldali sz. víznyelő ( Gonda Kopaszgaly–oldali sz. víznyelő ( Kordos Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang ( Takácsné Kopaszgaly-oldalies víznyelő ( Nyergesés Kopaszgaly-oldal No.Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Krausneveken is . Kutatástörténet 1964-ben Dénes György vízfestéssel végrehajtott hidrológiai vizsgálatai során megállapította , hogy a víznyelőben elnyelt vizek valószínűleg a Vecsem-forrásban bukkannak elő.júniusában kezdte el a víznyelő bontását a Toldy Ferenc Gimnázium Barlangkutató Csoport ésben jutottak be a barlangba a csoport barlangkutatói a víznyelőben elnyelődő víz útjának járhatóvá tételével . Ekkor kb.m hosszú és kb.m mély volt.ben a VITUKI barlangkutatói valószínűleg ebben a barlangban végeztek vízhozammérést . Ezután főleg a Vörös Meteor TE barlangkutatói foglalkoztak további járatok feltárásával . 1976-ban a Vörös Meteor TE Tektonik Barlangkutató Csoport , a Promontor SE Barlangkutató Csoport , az FTSK Barlangkutató Szakosztály és az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub tagjai új járatokat fedeztek fel a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlangban . Lukács László is részt vett ekkor a barlang kutatásában . A Szép-ágra és a Piros tekercsre ekkor bukkantak rá.ban elkészült a barlang hossz-szelvény térképe és keresztmetszet térképei . Azban befejezett , Bertalan Károly által írt kéziratban szó van arról , hogy az Alsó-hegyen , Bódvaszilason helyezkedik el a Kopaszgaly-oldalisz. viznyelőes viznyelő barlang ) . A Pócsakői-víznyelőtől Ny-ram-re található a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang bejárata . A kézirat Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlangot ismertető részekézirat alapján lett írva.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Aggteleki-karszt ) barlangkataszteri területen lévő , bódvaszilasi barlang Kopaszgallyoldali sz. vny . /404-es / néven . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton , Bódvaszilason található barlang Kopaszgally-oldali sz.-viznyelő néven. re a barlang mélysége majdnem elérte am-t . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország leghosszabb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő , decemberénm hosszú, ban ésben pedig ismeretlen hosszú sz. barlang . Az összeállítás szerint , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő , decemberénm mély, ban ésben pedig ismeretlen mély sz. barlang . A legmélyebb barlang ( Kis-kőháti-zsomboly ) szinténm mély . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . Az MKBT Meghívó júniusi számában publikálva lett , hogy az májusi MKBT Meghívóban napvilágot látott , Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai című felsorolásból kimaradt , Aggteleki-karszton lévőes sz.-barlang Lukács László szerintm mély ésm hosszú . Azas évek elején tárták fel a barlang legalsó,m-es aknáját és egy ebből induló vízszintes,m hosszú járatot.ben a Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulates Országos Vándorgyűlésén az egyik túracélpont volt . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése § . és §. , illetve sz. melléklet ) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Kopaszgaly-oldali sz. víznyelő fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang genetikája és a Vecsem-forrás karsztrendszeréhez tartozása miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Kopaszgaly-oldali sz. viznyelő fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Kopaszgaly–oldali sz. víznyelő névenes víznyelőbarlang névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján Magyarország leghosszabb barlangja az5 barlangkataszteri számú,m hosszú Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlanges barlang ) . A leghosszabb barlang ( Láner Olivér-barlang ) szinténm hosszú . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt hosszúsági listában a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlangm hosszú . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az5 barlangkataszteri számú , kb.m függőleges kiterjedésű Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlanges barlang ) . A legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang ( Borókás-tebri sz. víznyelőbarlang ) szintén kb.m függőleges kiterjedésű . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang kb.m mély . A Karszt és Barlang évi különszámában publikált , angol nyelvű tanulmányhoz ( The caves of Hungary ) kapcsolódva megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb , és egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A két felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő,m hosszú ésm mély Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang ( Kopaszgaly-oldal No.Cave ) ban Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja . ( A barlangben ism hosszú ésm mély volt . ) 1990-ben Szenthe Istvánnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához.ban készült el a Barlangtani Intézet támogatásával a barlang alaprajz térképe és kiterített hosszmetszet térképe , amelyeket Rose György ( BEAC ) szerkesztett . Az március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent , hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte , amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek , és ehhez diákat keresett . Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok , köztük a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlangot ábrázoló is . Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve , amely azt jelenti , hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet . Az MKBT Műsorfüzet évi május–júniusi füzetéből megtudható , hogy az árusításra került alsó-hegyi térképlapon nem látható a barlang földrajzi elhelyezkedése . A barlangóta a világörökség része . A Nyerges Attila általben készített szakdolgozat szerint am mély Kopaszgaly-oldali /404-es/-víznyelőbarlang az Alsó-hegy magyarországi részének legmélyebb barlangja. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével látogatható. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban megjelent , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerintm hosszú,m függőleges kiterjedésű ésm vízszintes kiterjedésű . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Kopaszgaly-oldali sz.víznyelőbarlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangben ésbenm hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Kopaszgaly-oldali sz.víznyelőbarlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangben ésben kb.m mély volt. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang fokozottan védett barlang . Aben kiadott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang az Aggteleki-karszton található és fokozottan védett természeti érték . Az Alsó-hegy D-i oldalán,m tszf. magasságban van a bejárata . A Toldy Ferenc Gimnázium barlangkutatói júniusban kezdték meg a gyakran csakesnek nevezett víznyelő bontását . A kutatást leginkább a Vörös Meteor Tektonik Barlangkutató Csoport folytatta . A barlang jellegét megváltoztatták a jelentős járatbővítések , amelyeket a feltárás megkönnyítése miatt kellett végezni . Am hosszú ésm mély üregrendszer triász mészkőben keletkezett . A Vecsem-forrás rendszeréhez tartozó járatokban néhány helyen palabecsípődések figyelhetők meg , de előkerült belőle permi kovásodott fa is . A viszonylag szűk bejáratú , hasadékjellegű , lépcsőzetesen mélyülő barlangot15 m mélységű,4 m átmérőjű korróziós aknák tagolják . A majdnem vízszintes részeken szinlő , hullámkagylók és kisebb meander látható . Alsó szintjén2 l/p vízhozamú vízfolyás van . A bejárat alatti teremtől kezdve a járatot változó gazdagságban állócseppkő és függőcseppkő , nagy felületeket elfedő cseppkőlefolyások és heliktit díszítik . Nehezíti látogatását a végpontján feldúsuló , magas CO2 tartalom . Engedéllyel járható a lezárt és létrákkal kiépített barlang . Lukács László szócikkében meg van említve , hogy Lukács László sok barlangban végzett eredményes feltáró munkát , melyek közül kiemelkedik pl. a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang új szakaszának felderítése . A évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint egy nagy patkósdenevért és egy közönséges denevért észleltek februárén a bódvaszilasi barlangban Boldogh Sándor , Štefan Matis és Peter Pjenčák . februárénkis patkósdenevért figyeltek meg a barlangban Boldogh Sándor , Štefan Matis és Peter Pjenčák. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang ( Aggteleki-karsztvidék ) fokozottan védett barlang . Aben rendezett Barlangnapon az egyik túracélpont volt . Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, ben kiadott könyvben az olvasható , hogy a Kopaszgally-oldalisz. víznyelöbarlanges víznyelőbarlang , Kopaszgally-oldalies víznyelő) m hosszú ésm mély . A barlang azonosító számai : Szlovákiában Magyarországon5 . A könyvben publikálva lett a barlangban készült kiterített hosszmetszet térképe . A barlangotban a BEAC mérte fel , majdban a BEAC a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit . A térképeketban Luděk Vlk digitalizálta . Publikálva lett a barlang három színes fényképe a könyvben . Az első fényképen a barlang bejárata , a második fényképen a barlangban lévő cseppkövek , a harmadik fényképen a barlangban elhelyezett egyik létra figyelhető meg . A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe . A térképet Luděk Vlk , Mojmír Záviška , Ctirad Piskač , Jiřina Novotná , Miloš Novotný és Martin Mandel készítették . A térképen , amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok , látható a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang5,földrajzi elhelyezkedése. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Érdekességek A barlangba két helyen próbáltak meg bejutni a víznyelőből egyszerre . Végül abból az esélytelenebbnek ítélt munkahelyből sikerült feltárniuk a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlangot , amelyet a büntetésüket töltő , a tábor rendjét megzavaró diákok bontottak . A barlang egyik helye , a Molnár-utca az itt beszorult Molnár Andrásról lett elnevezve . Később , novemberán a barlang végpontjának közelében található szűk helyen Csöndör Gyula is beszorult . Két napig volt a barlang foglya . Életének megmentéséért a Barlangi Mentőszolgálat bevetése mellett sok személynek , például a Határőrség , a tornaszentandrási bánya , a rendőrség , a kazincbarcikai bányamentők és a bódvaszilasi termelőszövetkezet embereinek bevonására is szükség volt . Ennek a helynek az eset óta , mivel Csöndör Gyula beceneve Csula volt Csula-tanya a neve . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Boldogh Sándor : The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings ( Hungary ) . Vespertilio, 10. évf. ) , , old . Boldogh Sándor : Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén . ANP füzetek , sz.179. old . Boros László : A VMTE Tektonik ( időközben Lakatos László) Barlangkutató Csoport évi jelentése az évi munkájáról . MKBT Beszámoló,238. , , old . Dénes György : Karszthidrográfiai összefüggések kutatása az észak-borsodi Alsóhegyen . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz . , , old . Dénes György : Társulati kitüntetések . Karszt és Barlang,2003. old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Ézsiás György szerk . : TUNGSRAM SC Természetbarát Szakosztály Troglonauta Barlangkutató Csoport jelentéseban végzett munkájáról . Kézirat , január. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fleck Nóra – Vid Ödön : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban decemberén nyilvántartott csoportok . Karszt és Barlang , félév. old . Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Gazdag László – Vidics Zoltánné : Elvesztettük őket ! Karszt és Barlang , félév. old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Horváth János : Ferencvárosi Természetbarát Sportkör Barlangkutató Szakosztályának évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Horváth János : Összefoglaló jelentés a Ferencvárosi Természetbarátok Sportköre Barlangkutató Szakosztályának évben végzett munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Koleszár Krisztián : Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény . Kirándulásvezető füzet . Második , módosított , átdolgozott kiadás . HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület , Bódvaszilasért Baráti Kör,2005. , old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Kordos László : Helyesbítés . MKBT Meghívó , június. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , old . Kőrösi Gyula : A KPVDSZ Vörös Meteor TE Központi Barlangkutató Csoport jelentése évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Kőrősi Gyula : VMTE Központi Csoport . MKBT Beszámoló , old . Kőrösi Gyula : VMTE Központi Barlangkutató Csoport . MKBT Beszámoló , old . KTM-TvH Barlangtani Intézet : Felhívás . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Lénárt László : Jelentés a Miskolci Marcel Loubens Barlangkutató Csoport évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Móga János : A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei . Karszt és Barlang, 1999. , , old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , old . Nyerges Attila : Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája . Kézirat ( szakdolgozat ) , április. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Nyerges Attila : Kopaszgaly-oldali sz. víznyelőbarlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,67. old . Nyerges Miklós : A MAFC Barlangkutató Csoport néhány tagja. . . MKBT Műsorfüzet , november–december. old . Nyerges Miklós : Vecsem '96 . MKBT Műsorfüzet , január–február. old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Regős József: Beszámoló a Promontor SE Barlangkutató Csoportjának évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Rendezőség : Nemzetközi barlangászverseny . Új Lukács Kupa . MKBT Tájékoztató , január–február. old . Sohár István : A VITUKI Karsztvíz Osztályának Barlangkutató Csoportja évi előzetes jelentése . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) ( Valószínűleg ez a barlang szerepel benne Kopaszgally-barlang néven . ) Szenthe István : A Promontor SE Barlangkutató Csoportjánakban végzett munkái . MKBT Beszámoló , old . Szenthe István – Czakó László : Jelentés az MHSZ Debreceni Könnyűbúvár Klub barlangkutató csoportjának októbertől decemberig végzett tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Triász Barlangkutató Csoport , Király Gábor: Barlangnap. június28. Aggtelek . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Luděk Vlk et al : Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy . Prága,292. , , oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : novemberán a KPVDSZ VMTE Tektonik Barlangkutató Csoport az alsóhegyi sz.-barlangban kutatást végzett. . . MKBT Műsorfüzet , január–február. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. június20. Bódvaszilas – Alsó-hegy . MKBT Műsorfüzet , május–június . , old. – : Alsó-hegyi térképlap . MKBT Műsorfüzet , május–június. old . További irodalom Dénes György : A Vecsem barlangrendszer . Turista Magazin , old . További információk Nyerges Attila – Nyerges Miklós : Kopaszgally-oldalies)-víznyelőbarlang . A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója . Országos Barlangnyilvántartás Barlangok az Aggteleki-karszton