Oláh György (főügyész)
Oláh György (Békésgyula, 1851. november 30. – Gyula, 1900. augusztus 8.) megyei főügyész, helytörténész.

Élete

Gyulán született, ahol apja jómódú asztalosmester volt. Az I-VI. gimnáziumi osztályt Békésen, a VII. és VIII.-et Debrecenben, ugyanitt a teológiát és jogot is végezte. Mint robusztus, atléta termetű ember tagja volt a debreceni diák tűzoltóegyletnek és «kis botos»-i tisztséget viselt. 1872-ben hazament Gyulára és a vármegyénél írnoki állást foglalt el. Két év múlva felment Budapestre és az egyetemen elvégezte a jogot; mint joggyakornok Krajcsik Ferenc ügyvédi irodájában működött. 1878-ban ügyvédi vizsgát tett és Gyulán ügyvédi irodát nyitott. Élénk tevékenységet fejtett ki a város politikai és társadalmi életében. Az 1880-as években megalakította a sportklubot, melyet azonban nem tudott megszilárdítani. 1877-ben Budapesten az atlétaversenyen bokszban első díjat nyert. Az 1880-as évek közepén Békés megye a tiszti ügyészi állásra emelte. Mikor az agrárszocializmus Orosházán föllépett, Reiszig Ede főispán őt küldte oda helyettesített főszolgabírónak és pár hét alatt a kedélyeket lecsillapította. Elnöke volt az önkéntes tűzoltóegyletnek. Kísérletet tett a zene terén, tehetséges műkedvelő volt a festészetben. A Békés megyei közművelődési egyesület létrejötte csaknem osztatlanul az ő műve. Hosszas rákbetegségben hunyt el. Könyvtárát a Magyar Nemzeti Múzeum vásárolta meg.

A Békésnek Jancsovics Emil szerkesztése alatt segédszerkesztője, majd felelős szerkesztője volt; amikor megvált a szerkesztéstől, holtáig legbuzgóbb munkatársa volt a lapnak; cikkei a Békésben (1888. 46. és köv. sz. Angyalkútnál, adatok a szabadságharcz történetéhez, 1889. 2. és köv. sz Békésmegye közélete a XVIII. század elején, 1891. 2., 3. és 8. sz. A forradalom költészete Békésvármegyében, 1898, 10-14. sz. A Kőrös-Berettyóvölgy őskora); a Békésvármegyei rég. és művelődéstört. Évkönyvekben (XIII. 1888. Boszorkányperek Békésvármegyében, különnyomatban is).

Munkái

 Békésvármegye 1848-49-ben. Gyula 1889, 1892. Két kötet.
 Ezechiel. Gyula, 1897. (Ism. Békés 15. sz.).
 Munkásügyünk. Gyula, 1898.

Szerkesztette a Békési Lapokat 1878. jan. 1-től aug. 4-ig Gyulán; Békésvármegyének a török uralom alól felszabadítása két évszázados ünnepélyének Emlékkönyvét. (Gyula, 1895. Ebben tőle: Bevezetés, Békésvármegye a magyar nyelvért, Békésvármegye az alkotmányért).

Források

 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Békés (1900. aug. 12.).
 Békésmegyei Hírlap (1900. aug. 11.).

1851-ben született személyek
1900-ban elhunyt személyek
Gyulaiak
Magyar helytörténészek
Oláh György ( Békésgyula , november – Gyula , augusztus ) megyei főügyész , helytörténész . Élete Gyulán született , ahol apja jómódú asztalosmester volt . Az I-VI. gimnáziumi osztályt Békésen , a VII. és VIII.-et Debrecenben , ugyanitt a teológiát és jogot is végezte . Mint robusztus , atléta termetű ember tagja volt a debreceni diák tűzoltóegyletnek és «kis botos»-i tisztséget viselt.ben hazament Gyulára és a vármegyénél írnoki állást foglalt el . Két év múlva felment Budapestre és az egyetemen elvégezte a jogot ; mint joggyakornok Krajcsik Ferenc ügyvédi irodájában működött.ban ügyvédi vizsgát tett és Gyulán ügyvédi irodát nyitott . Élénk tevékenységet fejtett ki a város politikai és társadalmi életében . Azas években megalakította a sportklubot , melyet azonban nem tudott megszilárdítani.ben Budapesten az atlétaversenyen bokszban első díjat nyert . Azas évek közepén Békés megye a tiszti ügyészi állásra emelte . Mikor az agrárszocializmus Orosházán föllépett , Reiszig Ede főispán őt küldte oda helyettesített főszolgabírónak és pár hét alatt a kedélyeket lecsillapította . Elnöke volt az önkéntes tűzoltóegyletnek . Kísérletet tett a zene terén , tehetséges műkedvelő volt a festészetben . A Békés megyei közművelődési egyesület létrejötte csaknem osztatlanul az ő műve . Hosszas rákbetegségben hunyt el . Könyvtárát a Magyar Nemzeti Múzeum vásárolta meg . A Békésnek Jancsovics Emil szerkesztése alatt segédszerkesztője , majd felelős szerkesztője volt ; amikor megvált a szerkesztéstől , holtáig legbuzgóbb munkatársa volt a lapnak ; cikkei a Békésben és köv. sz . Angyalkútnál , adatok a szabadságharcz történetéhez , és köv. sz Békésmegye közélete a XVIII. század elején , , és sz . A forradalom költészete Békésvármegyében , sz . A Kőrös-Berettyóvölgy őskora ) ; a Békésvármegyei rég. és művelődéstört . Évkönyvekben ( XIII. Boszorkányperek Békésvármegyében , különnyomatban is ) . Munkái Békésvármegyeben . Gyula Két kötet . Ezechiel . Gyula , ( Ism . Békés sz. ) . Munkásügyünk . Gyula , Szerkesztette a Békési Lapokat jan.től aug.ig Gyulán ; Békésvármegyének a török uralom alól felszabadítása két évszázados ünnepélyének Emlékkönyvét . ( Gyula , Ebben tőle : Bevezetés , Békésvármegye a magyar nyelvért , Békésvármegye az alkotmányért ) . Források Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Békés aug.) . Békésmegyei Hírlap aug. ) . 1851-ben született személyek 1900-ban elhunyt személyek Gyulaiak Magyar helytörténészek