Kovács Sándor (ügyvéd, 1841)
Kovács Sándor, Kováts Sándor Vilmos (Nyíregyháza, 1841. november 15. – 1896 után) jogi doktor, ügyvéd és jogakadémiai tanár.

Élete

Nyíregyházán született, ahol atyja Kovács János református lelkész volt, anyja Pápay Ludovika. 1841. november 17-én keresztelték. A jog- és államtudományi tanfolyamot a pesti egyetemen végezte, majd szülővárosa az alkotmányos korszak beálltával közigazgatási aljegyzővé választotta. Innét hívta külföldre nevelőnek egy grófi család, mellyel Nizzában, Dél-Franciaországban, Olaszország nevezetesebb városaiban és Dél-Németországban huzamosabb ideig tartózkodott. A nevelői pályától megválván, 1873. októberben a budapesti egyetemen jogi doktori, 1874-ben pedig ügyvédi oklevelet nyert és az ügyvédi gyakorlatot szülővárosában megkezdette. Ez időre esik a Szabolcsi Lapoknak megalapítása, a Nyíregyházán uralkodó szélső párt befolyásának ellensúlyozására; e lapnak legtevékenyebb szellemi munkása volt. 1875-ben a tiszántúli református egyházkerület megválasztotta a jog- és államtudományi karrá szervezkedett debreceni jogakadémia tanárának; 1877-78-ban, 1886-87-ben, 1893-94-ben, 1898-99-ben az akadémiai igazgatója volt és Évkönyveit is szerkesztette. 1879-ben a magyar református segélyegylet és 1883-ban az egyházkerület megválasztotta világi jegyzőjének, mely állásáról tanári elfoglaltsága miatt 11 évvel később mondott le.

Írásai

Cikkei a Fővárosi Lapokban (1869-1870., 1872. Uti levelei Nizzából, Monacóból, Genuából, Nápolyból, Velenczéből, Nyiregyházi álnév alatt), a Szabolcsi Lapokban (1875. szintén közölt külföldi uti leveleket), a debreceni főisk. akad. Évkönyvében (1876. Az európai törvény gyűjteményekről, 1894. Adatok a jogtanítás történetéhez 1875-ig, 1899. u. az 1875-től, akadémiai igazgatói székfoglalók), a Debreczeni Protestáns Lapban (1883. Emlékezzünk régiekről: A régi egyházi törvények mai érvényességének kérdése, 1887. A lelkészi congrua, 1888. A római katholikus egyházi biróságok és a tanúzási kötelesség, 1889. A római katholikus congressusokról és könyvism., 1890. A róm. katholikus illetéktelen elkeresztelések kérdéséhez, Az elkeresztelési vita a képviselőházban és könyvism., 1892. A zsinati törvényjavaslat kritikai méltatása és könyvism. 1893. A polgári házasságról szóló törvényjavaslat a képviselőházban, vezércikkek és könyvism., 1895. könyvism., 1896. A róm. kath. püspökök pásztor leveleiről, Lelkészválasztás meghívás útján, Kőrösi Sándor, nekrológ), a Debreczeni királyi táblai Értesítőben (1891. Házassági állapotaink kérdéséhez), a Debreczeni Jogi Hetilapban (1891. Egy új mozzanat az egyházi törvénykezés terén, Az egyházi közigazgatási bíróságokról) sat.

Álnevei és jegyei

Auxifaber, Exorcista, és -cs. -r.

Jegyzetek

Források

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.

Magyar jogászok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Nyíregyháziak
1841-ben született személyek
Kovács Sándor , Kováts Sándor Vilmos ( Nyíregyháza , november –után ) jogi doktor , ügyvéd és jogakadémiai tanár . Élete Nyíregyházán született , ahol atyja Kovács János református lelkész volt , anyja Pápay Ludovika. novemberén keresztelték . A jog- és államtudományi tanfolyamot a pesti egyetemen végezte , majd szülővárosa az alkotmányos korszak beálltával közigazgatási aljegyzővé választotta . Innét hívta külföldre nevelőnek egy grófi család , mellyel Nizzában , Dél-Franciaországban , Olaszország nevezetesebb városaiban és Dél-Németországban huzamosabb ideig tartózkodott . A nevelői pályától megválván , októberben a budapesti egyetemen jogi doktori, ben pedig ügyvédi oklevelet nyert és az ügyvédi gyakorlatot szülővárosában megkezdette . Ez időre esik a Szabolcsi Lapoknak megalapítása , a Nyíregyházán uralkodó szélső párt befolyásának ellensúlyozására ; e lapnak legtevékenyebb szellemi munkása volt.ben a tiszántúli református egyházkerület megválasztotta a jog- és államtudományi karrá szervezkedett debreceni jogakadémia tanárának;ban , ben , ben, ben az akadémiai igazgatója volt és Évkönyveit is szerkesztette.ben a magyar református segélyegylet ésban az egyházkerület megválasztotta világi jegyzőjének , mely állásáról tanári elfoglaltsága miattévvel később mondott le . Írásai Cikkei a Fővárosi Lapokban , Uti levelei Nizzából , Monacóból , Genuából , Nápolyból , Velenczéből , Nyiregyházi álnév alatt ) , a Szabolcsi Lapokban szintén közölt külföldi uti leveleket ) , a debreceni főisk. akad . Évkönyvében Az európai törvény gyűjteményekről , Adatok a jogtanítás történetéhezig , u. aztől , akadémiai igazgatói székfoglalók ) , a Debreczeni Protestáns Lapban Emlékezzünk régiekről : A régi egyházi törvények mai érvényességének kérdése , A lelkészi congrua , A római katholikus egyházi biróságok és a tanúzási kötelesség , A római katholikus congressusokról és könyvism . , A róm. katholikus illetéktelen elkeresztelések kérdéséhez , Az elkeresztelési vita a képviselőházban és könyvism . , A zsinati törvényjavaslat kritikai méltatása és könyvism . A polgári házasságról szóló törvényjavaslat a képviselőházban , vezércikkek és könyvism . , könyvism . , A róm. kath . püspökök pásztor leveleiről , Lelkészválasztás meghívás útján , Kőrösi Sándor , nekrológ ) , a Debreczeni királyi táblai Értesítőben Házassági állapotaink kérdéséhez ) , a Debreczeni Jogi Hetilapban Egy új mozzanat az egyházi törvénykezés terén , Az egyházi közigazgatási bíróságokról ) sat . Álnevei és jegyei Auxifaber , Exorcista , és -cs . -r . Jegyzetek Források További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Magyar jogászok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Nyíregyháziak 1841-ben született személyek