Szabó-pallagi-zsomboly
A Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. Magyarország 14. legmélyebb, az Aggteleki-karszt második legmélyebb barlangja. (Legmélyebb a Vecsembükki-zsomboly.) A Szabó-pallagi-zsombolyt gyakran nevezik Baglyok szakadéka néven is. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része. Bódvaszilas fokozottan védett nyolc barlangja közül az egyik. A Vecsembükki-zsomboly és az Almási-zsomboly mellett a legismertebb zsomboly az Alsó-hegyen.

Leírás 

Az Alsó-hegyen, a Szilasi-fennsíkon található. Az Országos Kéktúra kék sáv jelzésű turistaútján is elérhető Szabó-pallagon lévő vadászháztól körülbelül 300 méterre keletre lévő nagy és lapos töbör oldalában van nagy méretű bejárata. A zsombolytól északra, az első töbörben található a Játék-barlang, amely a zsombolytól 105 méterre helyezkedik el.

Bejáratát egy kőél két részre osztja. A barlangra, mint az összes zsomboly típusú barlangra a függőleges járatok jellemzők. Ez a legösszetettebb aknabarlang az Alsó-hegyen. Triász mészkőben párhuzamos hasadékok mentén alakult ki. Kialakulásában fontos szerepe volt a tektonikus előkészítésnek. Öt méternél nagyobb átmérőjű óriásaknái nagyon megközelítik, a Bejárati-akna el is éri a felszínt. Járatai nagyon elagyagosodtak.

Gömbüstök, borsókövek és változatos színű és alakú cseppkövek, például több négyzetméteres lefolyások, függőcseppkövek, heliktitek és cseppkőzászlók láthatók benne. Legismertebb képződménye a Mozdony, amely egy nagy méretű felborult cseppkő, amire fiatal állócseppkövek nőttek. Nincs lezárva, de az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell megtekintéséhez. Bejárásához kötéltechnikai eszközöket kell alkalmazni és fontos a jó erőnlét a benne közlekedéshez. Kötéltechnikai szempontból az egyik legnehezebben bejárható hazai barlang.

A 60 méter mélységű Bejárati-akna az alsó-hegyi zsombolyok bejárati aknáinak mélységi sorrendje alapján a harmadik legmélyebb bejárati akna. A zsombolyban lévő Drúz-akna, amely nyolc méter mélységtől 110 méter mélységig tart, tehát 102 méter mély, Magyarország majdnem legmélyebb egybefüggő aknájának számít, de a 45 méteren található Erkély nevű nagy párkány eléggé elkülöníti felső és alsó részét. A Drúz-akna kürtőnek is tekinthető, mert a hozzá vezető járatokból alulra és felülre is el lehet indulni a Drúz-aknában. A Drúz-aknát és a Drúz-kürtőt Lukács László becenevéről nevezték el.

Az Aggteleki-karszt nyolcadik leghosszabb barlangja, a Baradla-barlang, a Béke-barlang, a Szabadság-barlang, a Vass Imre-barlang, a Meteor-barlang, a Kossuth-barlang és a Danca-barlang után. Bódvaszilas fokozottan védett 8 barlangja közül az egyik, a másik 7 az Almási-zsomboly, a Frank-barlang, a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang, a Kopasz-vigasz-barlang, a Meteor-barlang, a Széki-zsomboly és a Vecsembükki-zsomboly.

Előfordul a barlang az irodalmában 21 (Kósa 1992), Baglyok-szakadéka (Kósa 1964), Baglyok Szakadéka (Kósa 1968), Baglyok szakadéka (Horváth, Máté 1975), Baglyok szakadéka-zsomboly (Kósa 1992), S-2 (Kósa 1992), Sz/4 (Kósa 1964), SZ/4 (Kósa 1964), Szabópallag (Jakucs 1957), Szabópallagi-zsomboly (Rónai 1965), Szabó-Pallagi-zsomboly (Bertalan, Schőnviszky 1973–1974), Szabó pallagi zsomboly (Strömpl 1922–1925), Szabó-pallag Shaft (Kordos 1977) és Szabó-parlagi zsomboly (Balázs 1958) neveken és jelölésekkel is. 1912-ben volt először Szabó-pallagi-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában, Strömpl Gábor tanulmányában. A Baglyok szakadéka nevet helyiek adták neki.

Kutatástörténet 

A barlang első írott említése Scholtz Pál Kornél 1911. évi naplójában olvasható. 1911-ben próbálták bejárni a zsombolyt, de megfelelő technikai eszközök hiánya miatt ez nem sikerült. Ekkor méréssel próbálták megállapítani a mélységét, amely szerint 62 m mély. 1911 nyarán Strömpl Gábor is járt a barlangnál és az 1912. évi publikációjában azt írta róla, hogy kettős bejárata van. 1927-ben sikerült leereszkedni a bejárati aknájába a Budapesti Egyetemi Turista Egyesület négy tagjának, Kessler Hubertnek, Beliczay Andrásnak, Frank Jánosnak és Kiss Gyulának. Kessler Hubert irányította a bejárást. 63 m-es mélységet értek el és nem láttak esélyt további járatok felfedezésére.

Eugenio Boagan 1929-ben kiadott tanulmányában megjelent a barlang hosszmetszet térképe és alaprajz térképe. 1957-ben Beliczai István, Szikra László és Veres Sándor próbálta meg elérni a bejárati akna alját, de ez csak Beliczai Istvánnak sikerült. Majdnem baleset történt ekkor a kenderkötelek és a hágcsók elázása miatt.

1961-ben a Vörös Meteor TE barlangkutatói az aljának egyik szűk hasadékát robbantással tágították és így 12 m-rel növelték mélységét. Ekkor az Alsó-hegy negyedik legmélyebb barlangja lett 76 m-es mélységével. 1963-ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai a Szabó-pallagi vadászházhoz viszonyítva pontosan bemérték bejáratának helyét. A bemérés szerint a vadászháztól 310 méterre, 238° 00' irányban volt a bejárata. 1964 nyarán a Vörös Meteor TE tagjai készítették el a barlang térképét, de ezen a térképen nincs rajta a barlang szűkülete alatti rész. Kósa Attila 1964. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban megjelent A zsombolyképződés kérdéseiről című tanulmányában többször meg van említve. Egyszer Sz/4 a jele, a megjelent helyszínrajzon SZ/4-nek van jelölve és 86 méter mélynek van leírva. Az 1966. évi Karszt és Barlang 2. félévi számában megjelent összeállítás szerint 76 méteres mélységével a harmadik legmélyebb zsomboly volt az Alsó-hegy magyarországi részén és az egyik 60 méter mély aknája a második legmélyebb egybefüggő barlangakna volt az Alsó-hegy magyarországi részén. 1968-ban lett megszerkesztve a barlang első teljes térképe. A térképezést Kósa Attila vezette.

1975-ben az FTSK Barlangkutató Szakosztályának tagjai kis feltáró munkát végeztek a zsombolyban. A Bertalan Károly által írt és 1976-ban befejezett kéziratban szó van arról, hogy a Szabó-pallagi-zsomboly (Sz/4., Baglyok szakadéka) az Alsó-hegyen, Bódvaszilason helyezkedik el. A Szabó-pallagon lévő vadászháztól 238°-ra 310 m-re, 490 m tszf. magasságban van a zsomboly kettős bejárata. Az akna módjára mélyülő keskeny barlang 15 m hosszú és 86 m mély. A kézirat barlangot ismertető része 2 publikáció alapján lett írva. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5400-as (Aggteleki-karszt) barlangkataszteri területen lévő, bódvaszilasi barlang Baglyok-szakadéka néven. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Szabó-Pallagi-zsomboly néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 1 irodalmi mű, amely foglalkozik a barlanggal.

Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton, Bódvaszilason található barlang Szabó-pallagi-zsomboly néven. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy az Aggteleki-karszton fekvő, 76 m mély Szabó-pallag Shaft 1975. december 31-én Magyarország 27. legmélyebb barlangja. A 26. legmélyebb barlang (Csipkés-zsomboly) szintén 76 m mély. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) az Aggteleki-karszton lévő és 75,6 m mély Szabó-pallagi-zsomboly az ország 30. legmélyebb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 9. legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én 130 m mély, 1976-ban 75,6 m mély, 1975-ben pedig 76,5 m mély Szabó-pallagi-zsomboly. A 8. legmélyebb barlang (Bányász-barlang) szintén 130 m mély. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.

1978-ban Lukács László a bejárati akna 30 m-es mélységében megtalálta az Ablakot és jelezte a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatnak, hogy a barlang mélysége már nem 76 m, hanem 130 m. Ennek publikálását azonban megakadályozta halála és helyette Kordos László közölte nyomtatásban az új mélységi adatot. Az MKBT Meghívó 1978. júniusi számában az lett publikálva, hogy az 1978. májusi MKBT Meghívóban napvilágot látott Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai című felsorolásból kimaradt, Aggteleki-karszton lévő Szabó-pallagi-zsomboly mélysége Lukács László szerint 130 m.

Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Szabó-pallagi-zsomboly az 5400-as barlangkataszteri területen (Gömör–Tornai-karszt és Cserehát hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5450/3. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja. 1981-ben a Természettudományi Múzeum Növénytárának zsombolyflóra kutatási programja keretében a Szabó-pallagi-zsombolyban botanikai gyűjtésre került sor. 1982 nyarán Szenthe István, Tóth Sándor, majd Nagy Mihály Zoltán folytatták az Ablakon túli részek kutatását.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang morfológiája, formakincse és ásványtani értékei miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 1982-es Országos Vándorgyűlésén az egyik túracélpont volt a Szabó-pallagi-zsomboly.

Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyvben részletesen le van írva. Az országos barlanglistában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Szabó-pallagi-zsomboly néven Baglyok-szakadéka és SZ/4 névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1987. december 31-i állapot alapján Magyarország 11. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az 5450/3 barlangkataszteri számú, 130 m függőleges kiterjedésű Szabó-pallagi-zsomboly (Baglyok-szakadéka). A 10. legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang (Bányász-barlang) szintén 130 m függőleges kiterjedésű. Az összeállítás szerint az 1977. évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Szabó-pallagi-zsomboly 130 m mély. 1988-ban kezdték el a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai elkészíteni a barlang térképét. Hagyományos hosszmetszet térkép és térhálós térkép szerkesztését tartották fontosnak. 1988-tól kezdődően három év alatt kilenc kürtő leküzdésével a barlang hossza 250 m-rel nőtt. 1989-ben elkészült a barlang BEAC barlangkutatók által készített első térképe.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Szabó-pallagi-zsombolynak lejjebb van a bejárata, mint a Vecsembükki-zsombolynak. A Szabó-pallagi-zsombolyról az 1970-es években derült ki, hogy valójában egy párhuzamos hasadékok mentén keletkezett aknarendszer. A barlang 120 m mély, az aknák összhossza pedig meghaladja a 600 m-t. A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Szabó-pallag Shaft a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb, és egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A két felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő, 628 m hosszú és 120 m mély Szabó-pallagi-zsomboly (Szabó-pallag Shaft) 1988-ban Magyarország 33. leghosszabb és 14. legmélyebb barlangja. (1977-ben a barlang 130 m mély volt.)

1989–1990 telén sok csoport részvételével kutatótábort tartott a BEAC Barlangkutató Csoport a barlang további részeinek feltárása miatt. 1990-ben a BEAC Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1991-ben a BEAC tagjai mérték fel a barlangot, majd Nyerges Attila a felmérés alapján megszerkesztette a barlang térláttatós térképét. 1991-ben elérte a barlang becsült mélysége a 151 m-t és hossza kb. 850 m volt. Ezzel a mélységgel Magyarország 8. legmélyebb barlangjává vált. Néhány tanulmányban az szerepel (BEAC 1992, Elekes, Nyerges, Nyerges, Rose 1992 és Nyerges 2003), hogy ezzel a hosszal az Alsó-hegy leghosszabb barlangja lett, de a Meteor-barlang 1963-ban már 1 km hosszú volt.

Az 1992. évi barlangnapi kiadványban megjelent a barlang hosszmetszet árnyéktérképe, 4 részének alaprajz térképe, a barlang hasadékirány-diagramja, végponti részének hossz-szelvény térképvázlata és egy keresztmetszeteket és fontos átjárókat tartalmazó térkép. Ezeket a térképeket a BEAC barlangkutatói rajzolták. Az 1992. évi Karszt és Barlangban publikált és az Alsó-hegy magyarországi részének töbreit, zsombolyait és beszakadásait bemutató ábrán látható a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1992-ben kiadott, Alsó-hegyi zsombolyatlasz című könyvben, az Alsó-hegy fennsíkjának magyarországi oldalát bemutató egyik térképen megfigyelhető a barlang földrajzi elhelyezkedése. A kiadványban megjelentek a barlang 1929-ben közölt térképei, 1968-ban szerkesztett térképei és az 1991-ben rajzolt térláttatós térképe. Több adattal együtt fel van tüntetve 16 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Szabó-pallagi-zsombolyt ábrázoló is. Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve, amely azt jelenti, hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet.

A MAFC Barlangkutató Csoport által szervezett és 1994. december 27-e és 1995. január 1-je között tartott nemzetközi barlangász táborozáskor a barlang az egyik túracélpont volt. A barlang 1995 óta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része. A Nyerges Attila által 1997-ben készített szakdolgozat szerint a 151 m mély Baglyok Szakadéka (Szabó-pallagi-zsomboly) az Alsó-hegy magyarországi részének második legmélyebb barlangja. 1998. május 14-től a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Szabó-pallagi-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható. Az 1999. évi Lakatos Kupa egyik helyszíne volt a zsomboly. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2003-ban napvilágot látott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint 495 m tengerszint feletti magasságban nyílik, 950 m hosszú, 151 m függőleges kiterjedésű és 41×34 m vízszintes kiterjedésű. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-3 barlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország 30. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 950 m hosszú barlang 1977-ben 110 m és 1987-ben 628 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-3 barlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország 9. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 151 m mély barlang 1977-ben 130 m és 1987-ben 120 m mély volt.

A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Szabó-pallagi-zsomboly az Aggteleki-karszton található és fokozottan védett természeti érték. Leggyakrabban csak Baglyok szakadékának nevezik. Az Alsó-hegy Szilasi-fennsíkján, nagy töbör oldalában, 495 m tengerszint feletti magasságban van a bejárata. Mélységét csak méréssel próbálták megállapítani 1911-ben. Első, 1927. évi bejárói a BETE kutatói voltak, akiket Kessler Hubert irányított. 950 m hosszú és 151 m mély az 1970-es években újrainduló, és jelenleg is tartó feltáró kutatás eredményeként. A párhuzamos hasadékok mentén keletkezett, korróziós formákkal tagolt, cseppkövekkel díszített aknarendszer triász mészkőben jött létre. Engedély, kötéltechnikai eszköz használata és jó erőnlét kell megtekintéséhez. A BEAC Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb eredménye a Szabó-pallagi-zsomboly (kürtők, aknák). Lukács László szócikkében meg van említve, hogy Lukács László sok barlangban végzett eredményes feltáró munkát, melyek közül kiemelkedik pl. a Szabó-pallagi-zsomboly új szakaszának felderítése.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Szabó-pallagi-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang. A 2006. évi Barlangnapon az egyik túracélpont volt a zsomboly. A 2006. évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint egy nagy patkósdenevért, két közönséges denevért, egy bajuszos denevért, egy vízi denevért, két csonkafülű denevért és két nyugati piszedenevért észlelt 2004. augusztus 19-én a bódvaszilasi Szabó-pallagi-zsombolyban Boldogh Sándor.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Szabó-pallagi-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. A 2008. szeptember 27-én megrendezett XV. Lakatos Kupa kiadványában 151 méter mély és 850 méter hosszú barlangként szerepel. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly (Aggteleki-karsztvidék) fokozottan védett barlang. A 2017-ben rendezett 61. Barlangnapon az egyik túracélpont volt a zsomboly.

Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, 2019-ben kiadott könyvben az olvasható, hogy a Szabó-pallagi-zsomboly (Baglyok szakadéka, Szabó-Pallag) 1035 m hosszú (ez a poligonhosszúság) és 151 m mély. A barlang azonosító számai: Szlovákiában 21, Magyarországon 5452/3, egyéb SZ/4, S-2. A könyvben publikálva lett a barlang 1992-ben készült hosszmetszet térképe és 1992-ben készült keresztmetszet térképe. A hosszmetszet térképen látható a keresztmetszet elhelyezkedése a barlangban. A barlangot 1992-ben a BEAC mérte fel, majd 1992-ben Nyerges Attila a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit. A térképeket 2015-ben Luděk Vlk digitalizálta. Publikálva lett a könyvben egy színes fénykép, amelyen a kívülről fényképezett barlangbejárat látható és egy olyan színes fénykép, amely a barlang belsejében készült. A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe. A térképet Luděk Vlk, Mojmír Záviška, Ctirad Piskač, Jiřina Novotná, Miloš Novotný és Martin Mandel készítették. A térképen, amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok, látható a Szabó-pallagi-zsomboly (5452/3, 21) földrajzi elhelyezkedése. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly (Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2977. old.
 Balázs Dénes összeáll.: Összefoglaló beszámoló az Élelmezésügyi Minisztérium és a Kinizsi Természetbarát Liga barlangkutató csoportjának 1957. augusztusi vecsembükki barlangkutató expedíciójáról. Kézirat, 1957. 5., 6., 16–17., 41. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Balázs Dénes: A Mészégető zsomboly átkutatása. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1958. január–június. 10. old.
 BEAC: XXXVI. Vándorgyűlés. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa, Aggtelek, 1992. (A BEAC barlangkutató csoport története című fejezet 3., 4. oldala, Az Alsó-hegyi karsztterület néhány általános jellemzője – „Bevezetés a Baglyok-szakadékába” című fejezet 1., 2., 3–4. oldala és két oldal ábra, A Baglyok-szakadéka (Szabó-pallagi-zsomboly) kutatásának története című fejezet, A térképezési munkák áttekintése című fejezet, A Baglyok-szakadéka túraútvonalainak bejárási útmutatója című fejezet.)
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 208. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 16. old.
 Boldogh Sándor: The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings (Hungary). Vespertilio, 2006. (9–10. évf.) 36., 40., 41., 42., 50. old.
 Boldogh Sándor: Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 180–181. old.
 Börcsök Péter – Elekes Balázs – Németh Tamás – Nyerges Attila: A BEAC Barlangkutató Csoport 1997. évi jelentése. Melléklet. Kézirat, 1997. Egy számozatlan oldalon. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Buczkó Emmi: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt- és Barlangkutató, 1961. 2. félév. 93. old.
 Dénes György: Előzetes jelentés a Vörös Meteor Barlangkutató Szakosztály és az általa patronált kutatócsoportok 1961. évi expedíciójáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1961. szeptember. 3. old.
 Dénes György: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 26. old.
 Egri Csaba: Ereszkedés a Baglyok szakadékában. Karszt és Barlang, 1995–1996. 72. oldal és egy fénykép a hátsó borító külső oldalán
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. 
 Elekes Balázs – Nyerges Attila – Nyerges Miklós – Rose György: A Szabó-pallagi-zsomboly (Baglyok Szakadéka) kutatásának újabb eredményei. Karszt és Barlang, 1992. 1–2. félév. 3–8. old. (HTML)
 Ézsiás György szerk.: TUNGSRAM SC Természetbarát Szakosztály Troglonauta Barlangkutató Csoport jelentése 1993-ban végzett munkájáról. Kézirat. 1994. január. 131–132. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: 61. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2017. május–június. 3. old.
 Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 15. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 198. old.
 Gruber Péter – Fleck Nóra: Barlangnapok. Karszt és Barlang, 2002–2003. 67. old.
 Gruber Péter: Beszámoló a XLVI. Barlangnapról. MKBT Tájékoztató, 2002. szeptember–október. 4–5. old.
 Gruber Péter: Beszámoló az 50. barlangnapról. Karszt és Barlang, 2006. 1–2. félév. 68. old.
 Gruber Péter: Beszámoló az 50. barlangnapról. MKBT Tájékoztató, 2006. szeptember–október. 5. old.
 Horváth János – Máté József: Ferencvárosi Természetbarát S.K. Barlangkutató Szakosztályának jelentése az 1975. évi működésről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 107. old.
 Jakucs László: Aggtelek és vidéke útikalauz. Budapest, Sport, 1957. 143., 233., 310. old.
 Jakucs László: Aggtelek és környéke. Budapest, Sport, 1961. (Második, átdolgozott és bővített kiadás.) 332., 351. old.
 Jakucs László szerk.: Aggteleki-karsztvidék. Útikalauz. Budapest, Sport, 1975. 257. old. (Az Aggteleki-karsztvidék kisebb barlangjai, zsombolyai és felszíni karsztjelenségei című fejezetet Dénes György írta.)
 Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1991. 1–2. félév. 93., 94. old.
 Kadić Ottokár: A Kárpáti medence barlangjai. 2. rész. Kézirat. Budapest, 1952. 512. oldal
 Kessler Hubert: A Vecsembükki és az Almási zsombolyok első bemászása. Turistaság és Alpinizmus, 1927. július–augusztus. (17. évf. 7–8. sz.) 123–127. old.
 Koleszár Krisztián: Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény. Kirándulásvezető füzet. Második, módosított, átdolgozott kiadás. HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület, Bódvaszilasért Baráti Kör, 2004–2005. 4., 22., 23. old. 
 Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 50., 54. old.
 Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
 Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 18. old.
 Kordos László: Helyesbítés. MKBT Meghívó, 1978. június. 18. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 132–133., 276., 283. old.
 Kósa Attila: Beszámoló a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1963. évi alsóhegyi zsombolykutató expedíciójáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 46. old.
 Kósa Attila: A zsombolyképződés kérdéseiről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 90., 91., 93. old.
 Kósa Attila: Az Alsó-hegy legmélyebb zsombolyai. Karszt és Barlang, 1966. 2. félév. 68. old.
 Kósa Attila: Újabb adatok az Alsó-hegy zsombolyainak megismeréséhez. Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 17., 18. old.
 Kósa Attila: Mészkőhegyeink természetalkotta aknái, a zsombolyok. Élet és Tudomány, 1974. január 4. (29. évf. 1. sz.) 24., 27. old.
 Kósa Attila: Alsó-hegyi Zsomboly-atlasz. MKBT Műsorfüzet, 1988. július–szeptember. 4. old.
 Kósa Attila: Alsó-hegyi zsombolyatlasz. Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat, 1992. 18., 22., 24., 81–82. old.
 Kósa Attila: Nyolcvan év az Alsó-hegyen (Még egy szó a zsombolyokról). Karszt és Barlang, 1992. 1–2. félév. 11., 12., 13. old.
 KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
 Leél-Őssy Szabolcs: Beszámoló a magyarországi elő- és utókirándulásokról. MKBT Tájékoztató, 2013. szeptember–október. 9. old.
 Lukács László: Észrevételek a bódvaszilasi barlangnap technikai megrendezésével kapcsolatban. MKBT Műsorfüzet, 1983. január–február. 7. old.
 MAFC: XV. Lakatos Kupa, Alsó-hegy, 2008. szeptember 27. 2., 4., 6–7. old.
 MAFC Barlangkutató Csoport: VIII. Lakatos kupa. MKBT Tájékoztató, 2001. szeptember–október. 4. old.
 Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport: 50. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2006. március–április. 6. old.
 Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 99. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 42., 288., 406. old.
 Nyerges Attila: Térképezés. In: A BEAC Barlangkutató Csoport 1991. évi jelentése. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Barlangtúrák a szomszédos országokban. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 8. old.
 Nyerges Attila: Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája. Kézirat (szakdolgozat), 1997. április. 11., 12., 14., 16., 17., 18., 19., 21., 22., 24., 25., 29., 30., 31., 32., 34., 35., 36., 38., 39., 40., 44. oldalak és egy oldal térképmelléklet (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Nyerges Attila: Az Aggteleki-karszt zsombolyai. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 266., 269–270. old.
 Nyerges Attila: Zsozsóka-zsomboly nyilvántartólap. Kézirat. 2001. június 16. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Nyerges Attila: Szabó-pallagi-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 76–80. old. 
 Nyerges Miklós: A MAFC Barlangkutató Csoport 1994. december 27. és... MKBT Műsorfüzet, 1995. március–április. 7. old.
 Nyerges Miklós: VI. Lakatos Kupa. MKBT Tájékoztató, 2000. január–február. 8. old.
 Nyerges Miklós: IX. Lakatos kupa – Alsó-hegy. 2002. MKBT Tájékoztató, 2002. november–december. 17. old.
 Papp László: Olaszország barlangjai. Turisták Lapja, 1934. február. (46. évf. 2. sz.) 59. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Rajczy Miklós: A BEAC Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. Kézirat. 1981 körül. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Rajczy Miklós: A BEAC Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 68. old.
 Rónai Miklós: Az alsóhegyi zsombolyok kutatásának történetéről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 5–6. füz. 84. old.
 Strömpl Gábor: Előzetes jelentés az 1911. év nyarán az abauj-gömöri barlangvidéken végzett barlang kutatásokról. Földtani Közlöny, 1912. (42. köt.) 4. füz. 328. old. (Német nyelven 353. old.)
 Strömpl Gábor: A gömör-tornai karszt csonkamagyarországi barlangjai. Barlangkutatás, 1922–1925. (10–13. köt.) 1–4. füz. 55. old.
 Szenthe István: Sikeres feltáró eredmények a Vecsembükki-zsombolyban. Karszt és Barlang, 1970. 1. félév. 15. old.
 Szervezők: MKBT XXXVI. Barlangnap. MKBT Műsorfüzet, 1992. május–június. 12. old.
 Szervezők: Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2011. május–június. 5. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 54. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 18., 20., 29., 30. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 53. old.
 Taródi Péter: A Barlangi Mentőszolgálat 1983. június 24–26. között... MKBT Műsorfüzet, 1983. szeptember–október. 5. old.
 Triász Barlangkutató Csoport, Király Gábor: Barlangnap. 1998. június 26–28. Aggtelek. MKBT Tájékoztató, 1998. május–június. 3. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
 Luděk Vlk et al: Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy. Prága, 2019. 6., 7., 8., 53., 231–232., 233., 279., 355., 357. oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye
 –: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1962. 2. félév. 83. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 20. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.
 –: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. 1982. június 18–20. Bódvaszilas – Alsó-hegy. MKBT Műsorfüzet, 1982. május–június. 10. old.
 –: Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság előzetes tájékoztatása szerint... MKBT Tájékoztató, 2001. május–június. 9. old.
 –: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. MKBT Tájékoztató, 2002. május–június. 2. old.
 –: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. Aggtelek MKBT Tájékoztató, 2002. július–augusztus. 3. old.
 –: Játék-barlang leírás. Kézirat. (Szerzőnév és dátum nélkül.) (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További irodalom 

 Bekey Imre Gábor: A Vecsembükki zsombolyok. Turista Közlöny, 1914. (21. évf.) 3. sz. 34–38. old.
 Eugenio Boegan: Grotte dell'Ungheria. (Magyarország barlangjai.) Le Grotte d'Italia. 1929. 3. sz. 143–144. old.
 Havliček, David – Vojiř, V.: Speleologický Prúzkum Dolného Vrchu. Slovensky Kras, 1984. 22. köt. 213–244. old.
 Klingenfuss, B.: Bódvaszilas 1973. Höhlenpost, 1976. 11. évf. 33. sz. 4–14. old.
 Kósa Attila: Közvetlen felszínalatti karsztos képződmények morfológiai és műszaki vonatkozású vizsgálata. Kézirat, 1969. Doktori disszertáció, Budapesti Műszaki Egyetem.
 Kósa Attila: Az Alsó-hegy zsombolyai. Barlangnapi tájékoztató. MKBT és Tektonik, 1982.
 Scholtz Pál Kornél: Beszámoló az 1911. évi június hó 10-13 közötti tett expedícióról a szilasi fennsíkon. Napló, kézirat. 1911.
 Vojiř, V.: Zpráva o stavu speleologického prúzkumu Dolného Vrchu v Jihoslovenskémkrasu, okres Rožnava, k srpnu 1966. Geobuch, 1966. Speleologicky Klub Praha.
 Vojiř, V.: Dolný Vrch, I. etapová zpráva o speleologickém prúzkumu. 1973. Speleologicky Klub Praha.

További információk 

 földalatt.hu
 Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Baglyok Szakadéka. A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója. 
 Országos Barlangnyilvántartás
 Szabó-pallagi-zsomboly

Barlangok az Aggteleki-karszton
Cseppkőbarlangok
A Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . Az Aggteleki Nemzeti Park területén található . Magyarország legmélyebb , az Aggteleki-karszt második legmélyebb barlangja . ( Legmélyebb a Vecsembükki-zsomboly . ) A Szabó-pallagi-zsombolyt gyakran nevezik Baglyok szakadéka néven is . A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együttóta a világörökség része . Bódvaszilas fokozottan védett nyolc barlangja közül az egyik . A Vecsembükki-zsomboly és az Almási-zsomboly mellett a legismertebb zsomboly az Alsó-hegyen . Leírás Az Alsó-hegyen , a Szilasi-fennsíkon található . Az Országos Kéktúra kék sáv jelzésű turistaútján is elérhető Szabó-pallagon lévő vadászháztól körülbelülméterre keletre lévő nagy és lapos töbör oldalában van nagy méretű bejárata . A zsombolytól északra , az első töbörben található a Játék-barlang , amely a zsombolytólméterre helyezkedik el . Bejáratát egy kőél két részre osztja . A barlangra , mint az összes zsomboly típusú barlangra a függőleges járatok jellemzők . Ez a legösszetettebb aknabarlang az Alsó-hegyen . Triász mészkőben párhuzamos hasadékok mentén alakult ki . Kialakulásában fontos szerepe volt a tektonikus előkészítésnek . Öt méternél nagyobb átmérőjű óriásaknái nagyon megközelítik , a Bejárati-akna el is éri a felszínt . Járatai nagyon elagyagosodtak . Gömbüstök , borsókövek és változatos színű és alakú cseppkövek , például több négyzetméteres lefolyások , függőcseppkövek , heliktitek és cseppkőzászlók láthatók benne . Legismertebb képződménye a Mozdony , amely egy nagy méretű felborult cseppkő , amire fiatal állócseppkövek nőttek . Nincs lezárva , de az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell megtekintéséhez . Bejárásához kötéltechnikai eszközöket kell alkalmazni és fontos a jó erőnlét a benne közlekedéshez . Kötéltechnikai szempontból az egyik legnehezebben bejárható hazai barlang . Améter mélységű Bejárati-akna az alsó-hegyi zsombolyok bejárati aknáinak mélységi sorrendje alapján a harmadik legmélyebb bejárati akna . A zsombolyban lévő Drúz-akna , amely nyolc méter mélységtőlméter mélységig tart , tehátméter mély , Magyarország majdnem legmélyebb egybefüggő aknájának számít , de améteren található Erkély nevű nagy párkány eléggé elkülöníti felső és alsó részét . A Drúz-akna kürtőnek is tekinthető , mert a hozzá vezető járatokból alulra és felülre is el lehet indulni a Drúz-aknában . A Drúz-aknát és a Drúz-kürtőt Lukács László becenevéről nevezték el . Az Aggteleki-karszt nyolcadik leghosszabb barlangja , a Baradla-barlang , a Béke-barlang , a Szabadság-barlang , a Vass Imre-barlang , a Meteor-barlang , a Kossuth-barlang és a Danca-barlang után . Bódvaszilas fokozottan védettbarlangja közül az egyik , a másikaz Almási-zsomboly , a Frank-barlang , a Kopaszgally-oldali sz. víznyelőbarlang , a Kopasz-vigasz-barlang , a Meteor-barlang , a Széki-zsomboly és a Vecsembükki-zsomboly . Előfordul a barlang az irodalmában ( Kósa Baglyok-szakadéka ( Kósa Baglyok Szakadéka ( Kósa Baglyok szakadéka ( Horváth , Máté Baglyok szakadéka-zsomboly ( Kósa S-2 ( Kósa Sz/4 ( Kósa SZ/4 ( Kósa Szabópallag ( Jakucs Szabópallagi-zsomboly ( Rónai Szabó-Pallagi-zsomboly ( Bertalan , Schőnviszky1974 ) , Szabó pallagi zsomboly ( Strömpl1925 ) , Szabó-pallag Shaft ( Kordosés Szabó-parlagi zsomboly ( Balázsneveken és jelölésekkel is.ben volt először Szabó-pallagi-zsombolynak nevezve a barlang az irodalmában , Strömpl Gábor tanulmányában . A Baglyok szakadéka nevet helyiek adták neki . Kutatástörténet A barlang első írott említése Scholtz Pál Kornél évi naplójában olvasható.ben próbálták bejárni a zsombolyt , de megfelelő technikai eszközök hiánya miatt ez nem sikerült . Ekkor méréssel próbálták megállapítani a mélységét , amely szerintm mély.nyarán Strömpl Gábor is járt a barlangnál és az évi publikációjában azt írta róla , hogy kettős bejárata van.ben sikerült leereszkedni a bejárati aknájába a Budapesti Egyetemi Turista Egyesület négy tagjának , Kessler Hubertnek , Beliczay Andrásnak , Frank Jánosnak és Kiss Gyulának . Kessler Hubert irányította a bejárást.m-es mélységet értek el és nem láttak esélyt további járatok felfedezésére . Eugenio Boaganben kiadott tanulmányában megjelent a barlang hosszmetszet térképe és alaprajz térképe.ben Beliczai István , Szikra László és Veres Sándor próbálta meg elérni a bejárati akna alját , de ez csak Beliczai Istvánnak sikerült . Majdnem baleset történt ekkor a kenderkötelek és a hágcsók elázása miatt . 1961-ben a Vörös Meteor TE barlangkutatói az aljának egyik szűk hasadékát robbantással tágították és ígym-rel növelték mélységét . Ekkor az Alsó-hegy negyedik legmélyebb barlangja lettm-es mélységével.ban a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport tagjai a Szabó-pallagi vadászházhoz viszonyítva pontosan bemérték bejáratának helyét . A bemérés szerint a vadászháztólméterre , irányban volt a bejárata.nyarán a Vörös Meteor TE tagjai készítették el a barlang térképét , de ezen a térképen nincs rajta a barlang szűkülete alatti rész . Kósa Attila évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban megjelent A zsombolyképződés kérdéseiről című tanulmányában többször meg van említve . Egyszer Sz/4 a jele , a megjelent helyszínrajzon SZ/4-nek van jelölve ésméter mélynek van leírva . Az évi Karszt és Barlang félévi számában megjelent összeállítás szerintméteres mélységével a harmadik legmélyebb zsomboly volt az Alsó-hegy magyarországi részén és az egyikméter mély aknája a második legmélyebb egybefüggő barlangakna volt az Alsó-hegy magyarországi részén.ban lett megszerkesztve a barlang első teljes térképe . A térképezést Kósa Attila vezette . 1975-ben az FTSK Barlangkutató Szakosztályának tagjai kis feltáró munkát végeztek a zsombolyban . A Bertalan Károly által írt ésban befejezett kéziratban szó van arról , hogy a Szabó-pallagi-zsomboly ( Sz/4. , Baglyok szakadéka ) az Alsó-hegyen , Bódvaszilason helyezkedik el . A Szabó-pallagon lévő vadászháztól-ram-re,m tszf. magasságban van a zsomboly kettős bejárata . Az akna módjára mélyülő keskeny barlangm hosszú ésm mély . A kézirat barlangot ismertető részepublikáció alapján lett írva.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Aggteleki-karszt ) barlangkataszteri területen lévő , bódvaszilasi barlang Baglyok-szakadéka néven . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve az Aggteleki-karszton lévő barlang Szabó-Pallagi-zsomboly néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amely foglalkozik a barlanggal . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton , Bódvaszilason található barlang Szabó-pallagi-zsomboly néven . Az évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent , The longest and deepest caves of Hungary ( Decembercímű közleményből megtudható , hogy az Aggteleki-karszton fekvő,m mély Szabó-pallag Shaft decemberén Magyarország legmélyebb barlangja . A legmélyebb barlang ( Csipkés-zsomboly ) szinténm mély . Az decemberi állapot szerint ( MKBT Meghívó május ) az Aggteleki-karszton lévő és6 m mély Szabó-pallagi-zsomboly az ország legmélyebb barlangja . Az évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján , decemberén Magyarország legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő , decemberénm mély,ban6 m mély,ben pedig5 m mély Szabó-pallagi-zsomboly . A legmélyebb barlang ( Bányász-barlang ) szinténm mély . Ez az összeállítás naprakészebb az májusi MKBT Meghívóban publikált listánál . 1978-ban Lukács László a bejárati aknam-es mélységében megtalálta az Ablakot és jelezte a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatnak , hogy a barlang mélysége már nemm , hanemm . Ennek publikálását azonban megakadályozta halála és helyette Kordos László közölte nyomtatásban az új mélységi adatot . Az MKBT Meghívó júniusi számában az lett publikálva , hogy az májusi MKBT Meghívóban napvilágot látott Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai című felsorolásból kimaradt , Aggteleki-karszton lévő Szabó-pallagi-zsomboly mélysége Lukács László szerintm . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Szabó-pallagi-zsomboly azas barlangkataszteri területen ( Gömör–Tornai-karszt és Cserehát hegység ) helyezkedik el . A barlangnak3. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.ben a Természettudományi Múzeum Növénytárának zsombolyflóra kutatási programja keretében a Szabó-pallagi-zsombolyban botanikai gyűjtésre került sor.nyar án Szenthe István , Tóth Sándor , majd Nagy Mihály Zoltán folytatták az Ablakon túli részek kutatását . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében az Aggteleki-karsztvidéken lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang morfológiája , formakincse és ásványtani értékei miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy az Aggteleki-karsztvidéken található Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulates Országos Vándorgyűlésén az egyik túracélpont volt a Szabó-pallagi-zsomboly . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyvben részletesen le van írva . Az országos barlanglistában szerepel az Aggteleki-karszton lévő barlang Szabó-pallagi-zsomboly néven Baglyok-szakadéka és SZ/4 névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az decemberi állapot alapján Magyarország legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja az3 barlangkataszteri számú,m függőleges kiterjedésű Szabó-pallagi-zsomboly ( Baglyok-szakadéka ) . A legnagyobb függőleges kiterjedésű barlang ( Bányász-barlang ) szinténm függőleges kiterjedésű . Az összeállítás szerint az évi Karszt és Barlangban közölt mélységi listában a Szabó-pallagi-zsombolym mély.ban kezdték el a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai elkészíteni a barlang térképét . Hagyományos hosszmetszet térkép és térhálós térkép szerkesztését tartották fontosnak.tól kezdődően három év alatt kilenc kürtő leküzdésével a barlang hosszam-rel nőtt.ben elkészült a barlang BEAC barlangkutatók által készített első térképe . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy a Szabó-pallagi-zsombolynak lejjebb van a bejárata , mint a Vecsembükki-zsombolynak . A Szabó-pallagi-zsombolyról azes években derült ki , hogy valójában egy párhuzamos hasadékok mentén keletkezett aknarendszer . A barlangm mély , az aknák összhossza pedig meghaladja am-t . A publikációban lévő ábrán ( Magyarország térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Szabó-pallag Shaft a barlang neve . Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista , amelyben Magyarország leghosszabb , és egy olyan lista , amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva . A két felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő,m hosszú ésm mély Szabó-pallagi-zsomboly ( Szabó-pallag Shaft) ban Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangja.ben a barlangm mély volt . ) 1989–1990 telén sok csoport részvételével kutatótábort tartott a BEAC Barlangkutató Csoport a barlang további részeinek feltárása miatt.ben a BEAC Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához.ben a BEAC tagjai mérték fel a barlangot , majd Nyerges Attila a felmérés alapján megszerkesztette a barlang térláttatós térképét.ben elérte a barlang becsült mélysége am-t és hossza kb.m volt . Ezzel a mélységgel Magyarország legmélyebb barlangjává vált . Néhány tanulmányban az szerepel ( BEAC Elekes , Nyerges , Nyerges , Roseés Nyerges hogy ezzel a hosszal az Alsó-hegy leghosszabb barlangja lett , de a Meteor-barlangban márkm hosszú volt . Az évi barlangnapi kiadványban megjelent a barlang hosszmetszet árnyéktérképe, részének alaprajz térképe , a barlang hasadékirány-diagramja , végponti részének hossz-szelvény térképvázlata és egy keresztmetszeteket és fontos átjárókat tartalmazó térkép . Ezeket a térképeket a BEAC barlangkutatói rajzolták . Az évi Karszt és Barlangban publikált és az Alsó-hegy magyarországi részének töbreit , zsombolyait és beszakadásait bemutató ábrán látható a barlang földrajzi elhelyezkedése . Azben kiadott , Alsó-hegyi zsombolyatlasz című könyvben , az Alsó-hegy fennsíkjának magyarországi oldalát bemutató egyik térképen megfigyelhető a barlang földrajzi elhelyezkedése . A kiadványban megjelentek a barlangben közölt térképei, ban szerkesztett térképei és azben rajzolt térláttatós térképe . Több adattal együtt fel van tüntetveirodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Az március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent , hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte , amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek , és ehhez diákat keresett . Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok , köztük a Szabó-pallagi-zsombolyt ábrázoló is . Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve , amely azt jelenti , hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet . A MAFC Barlangkutató Csoport által szervezett és decembere és januárje között tartott nemzetközi barlangász táborozáskor a barlang az egyik túracélpont volt . A barlangóta az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt a világörökség része . A Nyerges Attila általben készített szakdolgozat szerint am mély Baglyok Szakadéka ( Szabó-pallagi-zsomboly ) az Alsó-hegy magyarországi részének második legmélyebb barlangja. májustől a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság illetékességi területén található Szabó-pallagi-zsomboly az igazgatóság engedélyével látogatható . Az évi Lakatos Kupa egyik helyszíne volt a zsomboly. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében az Aggteleki-karsztvidék területén lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban napvilágot látott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerintm tengerszint feletti magasságban nyílik,m hosszú,m függőleges kiterjedésű és34 m vízszintes kiterjedésű . A könyvben lévő , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország leghosszabb barlangjaben . Abenm hosszú barlangbenm ésbenm hosszú volt . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő ésbarlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország legmélyebb barlangjaben . Abenm mély barlangbenm ésbenm mély volt . Aben megjelent , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Szabó-pallagi-zsomboly az Aggteleki-karszton található és fokozottan védett természeti érték . Leggyakrabban csak Baglyok szakadékának nevezik . Az Alsó-hegy Szilasi-fennsíkján , nagy töbör oldalában,m tengerszint feletti magasságban van a bejárata . Mélységét csak méréssel próbálták megállapítaniben . Első , évi bejárói a BETE kutatói voltak , akiket Kessler Hubert irányított.m hosszú ésm mély azes években újrainduló , és jelenleg is tartó feltáró kutatás eredményeként . A párhuzamos hasadékok mentén keletkezett , korróziós formákkal tagolt , cseppkövekkel díszített aknarendszer triász mészkőben jött létre . Engedély , kötéltechnikai eszköz használata és jó erőnlét kell megtekintéséhez . A BEAC Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb eredménye a Szabó-pallagi-zsomboly ( kürtők , aknák ) . Lukács László szócikkében meg van említve , hogy Lukács László sok barlangban végzett eredményes feltáró munkát , melyek közül kiemelkedik pl. a Szabó-pallagi-zsomboly új szakaszának felderítése . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén található Szabó-pallagi-zsomboly a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki-karsztvidéken lévő Szabó-pallagi-zsomboly fokozottan védett barlang . A évi Barlangnapon az egyik túracélpont volt a zsomboly . A évi Vespertilioban közölt tanulmány szerint egy nagy patkósdenevért , két közönséges denevért , egy bajuszos denevért , egy vízi denevért , két csonkafülű denevért és két nyugati piszedenevért észlelt augusztusén a bódvaszilasi Szabó-pallagi-zsombolyban Boldogh Sándor . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Szabó-pallagi-zsomboly az igazgatóság engedélyével tekinthető meg . A szeptemberén megrendezett XV . Lakatos Kupa kiadványábanméter mély ésméter hosszú barlangként szerepel. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly ( Aggteleki-karsztvidék ) fokozottan védett barlang . Aben rendezett Barlangnapon az egyik túracélpont volt a zsomboly . Az Alsó-hegy karsztjelenségeiről szóló, ben kiadott könyvben az olvasható , hogy a Szabó-pallagi-zsomboly ( Baglyok szakadéka , Szabó-Pallag) m hosszú ( ez a poligonhosszúság ) ésm mély . A barlang azonosító számai : Szlovákiában Magyarországon3 , egyéb SZ/4 , S-2 . A könyvben publikálva lett a barlangben készült hosszmetszet térképe ésben készült keresztmetszet térképe . A hosszmetszet térképen látható a keresztmetszet elhelyezkedése a barlangban . A barlangotben a BEAC mérte fel , majdben Nyerges Attila a felmérés alapján megrajzolta a barlang térképeit . A térképeketben Luděk Vlk digitalizálta . Publikálva lett a könyvben egy színes fénykép , amelyen a kívülről fényképezett barlangbejárat látható és egy olyan színes fénykép , amely a barlang belsejében készült . A kiadványhoz mellékelve lett az Alsó-hegy részletes térképe . A térképet Luděk Vlk , Mojmír Záviška , Ctirad Piskač , Jiřina Novotná , Miloš Novotný és Martin Mandel készítették . A térképen , amelyen fekete ponttal vannak jelölve a barlangok és a zsombolyok , látható a Szabó-pallagi-zsomboly3,földrajzi elhelyezkedése. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Szabó-pallagi-zsomboly ( Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Baja Ferenc : A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter1998. ( V . ) KTM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Balázs Dénes összeáll . : Összefoglaló beszámoló az Élelmezésügyi Minisztérium és a Kinizsi Természetbarát Liga barlangkutató csoportjának augusztusi vecsembükki barlangkutató expedíciójáról . Kézirat , ,, 17. , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Balázs Dénes : A Mészégető zsomboly átkutatása . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , január–június. old . BEAC : XXXVI. Vándorgyűlés . A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa , Aggtelek , ( A BEAC barlangkutató csoport története című fejezet , oldala , Az Alsó-hegyi karsztterület néhány általános jellemzője – „ Bevezetés a Baglyok-szakadékába” című fejezet, ,4. oldala és két oldal ábra , A Baglyok-szakadéka ( Szabó-pallagi-zsomboly ) kutatásának története című fejezet , A térképezési munkák áttekintése című fejezet , A Baglyok-szakadéka túraútvonalainak bejárási útmutatója című fejezet . ) Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Boldogh Sándor : The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings ( Hungary ) . Vespertilio, 10. évf. ) , , , , old . Boldogh Sándor : Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén . ANP füzetek , sz.181. old . Börcsök Péter – Elekes Balázs – Németh Tamás – Nyerges Attila : A BEAC Barlangkutató Csoport évi jelentése . Melléklet . Kézirat , Egy számozatlan oldalon . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Buczkó Emmi : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt- és Barlangkutató , félév. old . Dénes György : Előzetes jelentés a Vörös Meteor Barlangkutató Szakosztály és az általa patronált kutatócsoportok évi expedíciójáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , szeptember. old . Dénes György : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév. old . Egri Csaba : Ereszkedés a Baglyok szakadékában . Karszt és Barlang, 1996. oldal és egy fénykép a hátsó borító külső oldalán Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Elekes Balázs – Nyerges Attila – Nyerges Miklós – Rose György : A Szabó-pallagi-zsomboly ( Baglyok Szakadéka ) kutatásának újabb eredményei . Karszt és Barlang,2. félév.8. old . ( HTML ) Ézsiás György szerk . : TUNGSRAM SC Természetbarát Szakosztály Troglonauta Barlangkutató Csoport jelentéseban végzett munkájáról . Kézirat. január.132. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Gazdag László : Figyelem ! MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Gruber Péter – Fleck Nóra: Barlangnapok . Karszt és Barlang,2003. old . Gruber Péter : Beszámoló a XLVI. Barlangnapról . MKBT Tájékoztató , szeptember–október.5. old . Gruber Péter : Beszámoló az barlangnapról . Karszt és Barlang,2. félév. old . Gruber Péter : Beszámoló az barlangnapról . MKBT Tájékoztató , szeptember–október. old . Horváth János – Máté József : Ferencvárosi Természetbarát S.K. Barlangkutató Szakosztályának jelentése az évi működésről . MKBT Beszámoló, második félév. old . Jakucs László : Aggtelek és vidéke útikalauz . Budapest , Sport , , , old . Jakucs László : Aggtelek és környéke . Budapest , Sport , ( Második , átdolgozott és bővített kiadás . ) , old . Jakucs László szerk . : Aggteleki-karsztvidék . Útikalauz . Budapest , Sport , old . ( Az Aggteleki-karsztvidék kisebb barlangjai , zsombolyai és felszíni karsztjelenségei című fejezetet Dénes György írta . ) Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kadić Ottokár : A Kárpáti medence barlangjai . rész . Kézirat . Budapest , oldal Kessler Hubert : A Vecsembükki és az Almási zsombolyok első bemászása . Turistaság és Alpinizmus , július–augusztus. évf.8. sz.) 127. old . Koleszár Krisztián : Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény . Kirándulásvezető füzet . Második , módosított , átdolgozott kiadás . HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület , Bódvaszilasért Baráti Kör,2005. , , old . Kordos László : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai december és december között . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Kordos László : The longest and deepest caves of Hungary ( December Karszt és Barlang , Special Issue. old . Kordos László : Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai . MKBT Meghívó , május. old . Kordos László : Helyesbítés . MKBT Meghívó , június. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest.133. , , old . Kósa Attila: Beszámoló a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport évi alsóhegyi zsombolykutató expedíciójáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,3. füz. old . Kósa Attila : A zsombolyképződés kérdéseiről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz . , , old . Kósa Attila : Az Alsó-hegy legmélyebb zsombolyai . Karszt és Barlang , félév. old . Kósa Attila : Újabb adatok az Alsó-hegy zsombolyainak megismeréséhez . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Kósa Attila : Mészkőhegyeink természetalkotta aknái , a zsombolyok . Élet és Tudomány , január évf. sz . ) , old . Kósa Attila : Alsó-hegyi Zsomboly-atlasz . MKBT Műsorfüzet , július–szeptember. old . Kósa Attila : Alsó-hegyi zsombolyatlasz . Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat , , ,,82. old . Kósa Attila : Nyolcvan év az Alsó-hegyen ( Még egy szó a zsombolyokról ) . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . KTM-TvH Barlangtani Intézet : Felhívás . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Leél-Őssy Szabolcs : Beszámoló a magyarországi elő- és utókirándulásokról . MKBT Tájékoztató , szeptember–október. old . Lukács László : Észrevételek a bódvaszilasi barlangnap technikai megrendezésével kapcsolatban . MKBT Műsorfüzet , január–február. old . MAFC : XV . Lakatos Kupa , Alsó-hegy , szeptember, ,7. old . MAFC Barlangkutató Csoport : VIII. Lakatos kupa . MKBT Tájékoztató , szeptember–október. old . Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , március–április. old . Móga János : A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei . Karszt és Barlang, 1999. old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , , , old . Nyerges Attila : Térképezés . In : A BEAC Barlangkutató Csoport évi jelentése . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Barlangtúrák a szomszédos országokban . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Nyerges Attila : Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája . Kézirat ( szakdolgozat ) , április . , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , oldalak és egy oldal térképmelléklet ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Nyerges Attila : Az Aggteleki-karszt zsombolyai . Karsztfejlődés , köt . ) ,270. old . Nyerges Attila : Zsozsóka-zsomboly nyilvántartólap . Kézirat. június ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Nyerges Attila : Szabó-pallagi-zsomboly . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,80. old . Nyerges Miklós : A MAFC Barlangkutató Csoport december és . . . MKBT Műsorfüzet , március–április. old . Nyerges Miklós : VI. Lakatos Kupa . MKBT Tájékoztató , január–február. old . Nyerges Miklós : IX . Lakatos kupa – Alsó-hegy . MKBT Tájékoztató , november–december. old . Papp László : Olaszország barlangjai . Turisták Lapja , február. évf. sz . ) old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Rajczy Miklós : A BEAC Barlangkutató Csoport évi jelentése . Kézirat.körül . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Rajczy Miklós : A BEAC Barlangkutató Csoport évi jelentése . MKBT Beszámoló , old . Rónai Miklós : Az alsóhegyi zsombolyok kutatásának történetéről . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz. old . Strömpl Gábor : Előzetes jelentés az év nyarán az abauj-gömöri barlangvidéken végzett barlang kutatásokról . Földtani Közlöny , köt . ) füz. old . ( Német nyelven old . ) Strömpl Gábor : A gömör-tornai karszt csonkamagyarországi barlangjai . Barlangkutatás, 1925.13. köt.)4. füz. old . Szenthe István : Sikeres feltáró eredmények a Vecsembükki-zsombolyban . Karszt és Barlang , félév. old . Szervezők : MKBT XXXVI. Barlangnap . MKBT Műsorfüzet , május–június. old . Szervezők : Barlangnap . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Takácsné Bolner Katalin : Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az decemberi állapot szerint . Karszt és Barlang,2. félév. old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , , , old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Taródi Péter : A Barlangi Mentőszolgálat június26. között. . . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . Triász Barlangkutató Csoport , Király Gábor: Barlangnap. június28. Aggtelek . MKBT Tájékoztató , május–június. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Luděk Vlk et al : Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy . Prága, , , ,,232. , , , , oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye – : Magyarország legmélyebb barlangjai . Karszt és Barlang , félév. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old. – : A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. június20. Bódvaszilas – Alsó-hegy . MKBT Műsorfüzet , május–június. old. – : Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság előzetes tájékoztatása szerint. . . MKBT Tájékoztató , május–június. old. – : XLVI. Barlangnap. július14. MKBT Tájékoztató , május–június. old. – : XLVI. Barlangnap. július14. Aggtelek MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old. – : Játék-barlang leírás . Kézirat . ( Szerzőnév és dátum nélkül . ) ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További irodalom Bekey Imre Gábor : A Vecsembükki zsombolyok . Turista Közlöny , évf. ) sz.38. old . Eugenio Boegan : Grotte dell'Ungheria . ( Magyarország barlangjai . ) Le Grotte d'Italia. sz.144. old . Havliček , David – Vojiř , V. : Speleologický Prúzkum Dolného Vrchu . Slovensky Kras , köt.244. old . Klingenfuss , B. : Bódvaszilas Höhlenpost , évf. sz.14. old . Kósa Attila : Közvetlen felszínalatti karsztos képződmények morfológiai és műszaki vonatkozású vizsgálata . Kézirat , Doktori disszertáció , Budapesti Műszaki Egyetem . Kósa Attila : Az Alsó-hegy zsombolyai . Barlangnapi tájékoztató . MKBT és Tektonik , Scholtz Pál Kornél : Beszámoló az évi június hóközötti tett expedícióról a szilasi fennsíkon . Napló , kézirat . Vojiř , V . : Zpráva o stavu speleologického prúzkumu Dolného Vrchu v Jihoslovenskémkrasu , okres Rožnava , k srpnu Geobuch , Speleologicky Klub Praha . Vojiř , V. : Dolný Vrch , I. etapová zpráva o speleologickém prúzkumu . Speleologicky Klub Praha . További információk földalatt.hu Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Baglyok Szakadéka . A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója . Országos Barlangnyilvántartás Szabó-pallagi-zsomboly Barlangok az Aggteleki-karszton Cseppkőbarlangok