Herrnhuti Testvérgyülekezet
A Herrnhuti Testvérgyülekezet () a Cseh Testvérektől eredeztethető lutheránus, pietista szabadegyház. Vallja az apostoli hitvallást, a sola scripturát és az ágostai hitvallás 21 tételét. Jellemző rá a szenvedő Krisztus, a szent sebek és szent vér tisztelete.

Történelem 
1722-ben Nikolaus Ludwig Zinzendorf berthelsdorfi birtokán letelepítette a morvaországból vallási okból elvándorló cseh testvéreket; az általuk épített külön település lett Herrnhut. 1727-ben ünnepelték először az úrvacsorát a faluban, ez számít a Herrnhuti testvérgyülekezet megalapításának.

1735-ben szabadegyházzá alakult, majd vallásszabadságot nyert a szász evangélikus egyházon belül. Missziós tevékenységét 1732-ben indította meg.

1959-ben 305 ezer tagot számlált.

Herrnhutiak Magyarországon 
Erdélyben a 18. század második felében tűntek fel herrnhuti szellemű prédikátorok az erdélyi szászok körében, többek között Segesváron, de a század végére eltűntek; hatásuk ugyanakkor kimutatható az erdélyi protestáns énekeskönyvekben. Észak-Magyarországon a Szepességben, pl. Iglón jelentek meg, de szabadegyházat nem alapítottak. Jelentős, maradandó hatásuk önálló szervezet híján nem volt.

Kapcsolódó cikkek 
 Testvérek (keresztény csoportok)

Jegyzetek 

Evangélikus kereszténység
A Herrnhuti Testvérgyülekezet ( ) a Cseh Testvérektől eredeztethető lutheránus , pietista szabadegyház . Vallja az apostoli hitvallást , a sola scripturát és az ágostai hitvallástételét . Jellemző rá a szenvedő Krisztus , a szent sebek és szent vér tisztelete . Történelem 1722-ben Nikolaus Ludwig Zinzendorf berthelsdorfi birtokán letelepítette a morvaországból vallási okból elvándorló cseh testvéreket ; az általuk épített külön település lett Herrnhut.ben ünnepelték először az úrvacsorát a faluban , ez számít a Herrnhuti testvérgyülekezet megalapításának . 1735-ben szabadegyházzá alakult , majd vallásszabadságot nyert a szász evangélikus egyházon belül . Missziós tevékenységétben indította meg . 1959-benezer tagot számlált . Herrnhutiak Magyarországon Erdélyben a század második felében tűntek fel herrnhuti szellemű prédikátorok az erdélyi szászok körében , többek között Segesváron , de a század végére eltűntek ; hatásuk ugyanakkor kimutatható az erdélyi protestáns énekeskönyvekben . Észak-Magyarországon a Szepességben , pl . Iglón jelentek meg , de szabadegyházat nem alapítottak . Jelentős , maradandó hatásuk önálló szervezet híján nem volt . Kapcsolódó cikkek Testvérek ( keresztény csoportok ) Jegyzetek Evangélikus kereszténység