Hermann Heinrich Gossen
Hermann Heinrich Gossen (Düren, 1810. szeptember 7. – Köln, 1858. február 13.) német közgazdász, kinek nevéhez fűződnek a Gossen-törvények a közgazdasági elméletben. Ezen törvények megalkotása révén a szubjektív értékelmélet előfutárának tekinti a közgazdaságtudomány.

Életrajza 
Szülővárosa Düren, Gossen születésekor francia megszállás alatt élte a mindennapjait. Apja Georg Joseph Gossen (Düren, 1780. december 15. – Köln, 1847. október 7.) adóbeszedő, anyja Maria Anna Mechthildis, született Scholl (Aachen, 1768. február 22. – Muffendorf, 1833. június 29.) volt. A szülők 1824-ben költöztek a Bonn melletti Muffendorfba – mai nevén Siegburger tanya -, hogy az ottani földbirtokon gazdálkodjanak. A fiatal Gossen legelőször biztosítások eladásával próbálkozott, majd a Bonnban folytatott tanulmányai után a porosz állam hivatalnokaként dolgozott 1847-ig, amikor is nyugalomba vonult apja halálának évében 37 éves korában. Ettől kezdve haláláig Kölnben élt.

Tudományos munkássága 
Fő műve a „Die Entwicklung des Gesetze des menschlichen Verkehrs und der daraus fliessenden Regeln für menschlichen Handeln” 1854-ben jelent meg Braunschweigben. Ebben tette közzé matematikai levezetésekkel elméletét a határhaszonról és alkotta meg a Gosseni-törvényeket a csökkenő élvezetekről és az előnyök kiegyenlítődéséről. 
Említésre méltó, hogy akkoriban a közgazdasági összefüggések matematikai elemzése és vizsgálata nem volt szokásos. Könyve a benne leírt elmélet komplexitása miatt Gossen életében nem talált hívekre és halála után is sokáig rejtve maradt. Bár őmaga a Gosseni-törvények jelentőségét a kopernikuszi égi törvényszerűségekhez hasonlította.
1870 után majdnem egyidőben jelentkezett Léon Walras, Carl Menger és William Stanley Jevons külön-külön a határhaszon elméletről szóló munkával. Az elméleti felfedezés elsőségét mindaddig vitatták e felek, amig Jevons egyik kollégája, Kautz Gyula elmélettörténeti könyvének köszönhetően rá nem talált Gossen könyvére, ami azt bizonyította, hogy a határhaszon-elmélet alapvetéseit ő már mindhármuk előtt lerakta. Ezáltal Gossen mint a szubjektív értékelmélet előfutára mégis elismerést nyert.

Emlékezete 
Düren városa a háborúban lerombolt szülőháza helyén álló épület falán (Düren, Steinweg 9.) emléktáblát helyezett el és 1970 óta egy utcát is elneveztek róla.

Jegyzetek

Források 
Magyar Nagylexikon 8. kötet. Budapest 1999. 
Közgazdasági Kislexikon. 1977. 
Stefan Heretik: A modern polgári közgazdaság elméleti alapjai.1977
Dr. Mátyás Antal: A polgári közgazdaságtan története az 1870-es évektől napjainkig. 1979. 
Allgemeine Deutsche Biographie. Band 55. Duncker & Humblot, Leipzig 1910.

1810-ben született személyek
1858-ban elhunyt személyek
Német közgazdászok
Hermann Heinrich Gossen ( Düren , szeptember – Köln , február ) német közgazdász , kinek nevéhez fűződnek a Gossen-törvények a közgazdasági elméletben . Ezen törvények megalkotása révén a szubjektív értékelmélet előfutárának tekinti a közgazdaságtudomány . Életrajza Szülővárosa Düren , Gossen születésekor francia megszállás alatt élte a mindennapjait . Apja Georg Joseph Gossen ( Düren , december – Köln , október ) adóbeszedő , anyja Maria Anna Mechthildis , született Scholl ( Aachen , február – Muffendorf , június ) volt . A szülőkben költöztek a Bonn melletti Muffendorfba – mai nevén Siegburger tanya - , hogy az ottani földbirtokon gazdálkodjanak . A fiatal Gossen legelőször biztosítások eladásával próbálkozott , majd a Bonnban folytatott tanulmányai után a porosz állam hivatalnokaként dolgozottig , amikor is nyugalomba vonult apja halálának évébenéves korában . Ettől kezdve haláláig Kölnben élt . Tudományos munkássága Fő műve a „ Die Entwicklung des Gesetze des menschlichen Verkehrs und der daraus fliessenden Regeln für menschlichen Handeln”ben jelent meg Braunschweigben . Ebben tette közzé matematikai levezetésekkel elméletét a határhaszonról és alkotta meg a Gosseni-törvényeket a csökkenő élvezetekről és az előnyök kiegyenlítődéséről . Említésre méltó , hogy akkoriban a közgazdasági összefüggések matematikai elemzése és vizsgálata nem volt szokásos . Könyve a benne leírt elmélet komplexitása miatt Gossen életében nem talált hívekre és halála után is sokáig rejtve maradt . Bár őmaga a Gosseni-törvények jelentőségét a kopernikuszi égi törvényszerűségekhez hasonlította . 1870 után majdnem egyidőben jelentkezett Léon Walras , Carl Menger és William Stanley Jevons külön-külön a határhaszon elméletről szóló munkával . Az elméleti felfedezés elsőségét mindaddig vitatták e felek , amig Jevons egyik kollégája , Kautz Gyula elmélettörténeti könyvének köszönhetően rá nem talált Gossen könyvére , ami azt bizonyította , hogy a határhaszon-elmélet alapvetéseit ő már mindhármuk előtt lerakta . Ezáltal Gossen mint a szubjektív értékelmélet előfutára mégis elismerést nyert . Emlékezete Düren városa a háborúban lerombolt szülőháza helyén álló épület falán ( Düren , Steinweg ) emléktáblát helyezett el ésóta egy utcát is elneveztek róla . Jegyzetek Források Magyar Nagylexikon kötet . Budapest Közgazdasági Kislexikon . Stefan Heretik : A modern polgári közgazdaság elméleti alapjai.1977 Dr . Mátyás Antal : A polgári közgazdaságtan története azes évektől napjainkig . Allgemeine Deutsche Biographie . Band Duncker & Humblot , Leipzig 1810-ben született személyek 1858-ban elhunyt személyek Német közgazdászok