Dubrava (Omiš)
Dubrava falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Omišhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 16, közúton 23 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 7, közúton 16 km-re északnyugatra, Poljica középső részén, a Mosor-hegység déli lejtőin és az alatta fekvő szelíd, ligetes völgykatlanban fekszik.

Története 
Területe már az ókorban lakott volt, plébániatemploma valószínűleg egy illír erőd helyére épült. A középkorban része volt a 13. században alapított, úgynevezett Poljicai Köztársaságnak, mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt. Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok, majd 1444-től a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott. Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára. Jogi berendezkedését az 1490-ben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg, mely egyúttal rögzítette határait is. Plébániáját még a török hódítás előtt, valószínűleg a 15. században alapították és ekkor épült plébániatemploma is. A 16. század első felében került török uralom alá, ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett. A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól, melyet 1699-ben a karlócai béke szentesített, de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte. Poljica önállóságát 1807-ben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg. Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban a Habsburgoké lett. A településnek 1857-ben 272, 1910-ben 393 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 300 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a Gorica nevű domb tetején áll. Építési ideje nem ismert, de mindenképpen a török hódítás előtt építették egy ókori erődítmény alapjain szabálytalanul faragott kövekből. Teljesen egyedülálló építészeti megoldású épület latin kereszt alaprajzzal, közepén szokatlan felépítésű kupolával. Homlokzata előtt boltozatos előcsarnok, úgynevezett narthex áll, a homlokzat tetején szokatlanul nagy nyílású pengefalú harangtorony látható két nagyobb és egy kisebb harang részére kialakítva, de harang ma nem látható benne. Három oltárát a kereszt alaprajz elágazásaiban helyezték el. 1986-os felújításakor tetőzete új betonkoszorút és kőlapos tetőfedést kapott. Ez alkalommal rendezték át a liturgikus teret is a szembemiséző oltárral. A templomban található a dubravai születésű szendrői püspök Nikola Ugrinović sírja az 1577-es bevésett évszámmal, mely nyilván a sírhely építésének az időpontja, hiszen köztudott, hogy a püspököt 1604-ben a Žrnovnica és Sitno közötti úton gyilkolták meg a törökök.

Szűz Mária Szeplőtelen fogantatása tiszteletére szentelt temploma a település nyugati szélén áll. Szabályosan faragott kövekből épített négyszög alaprajzú épület, négyszögletes apszissal. Cupilli érsek 1711-es egyházlátogatásakor éppen építés alatt állt. Mivel azonban a templomot már 1680-ban és 1682-ben is említik azt kell feltételeznünk, hogy az érsek már a templom bővítésének munkálatait láthatta, építése pedig közvetlenül a török alóli felszabadítás után történt. A homlokzat tetején pengefalú harangtorony látható két haranggal. A templomot 1975-ben megújították, majd 2003-ban Skejić plébános idejében renoválták és alakították ki a mai liturgikus teret. 

Szent Arnir spliti érsek és vértanú temploma  szabálytalanul faragott kövekből épült abban a hegyszorosban, amely a dubravai mezőről a smovljani völgybe vezet át. A hagyomány szerint a templom azon a helyen épült, ahol az érseket 1180. augusztus 4-én meggyilkolták. Építésének ideje nem ismert, de mindenképpen elmondható, hogy a 17. század elején már állt. Először 1625-ben Garzadori zárai érsek apostoli látogatásakor említik. Apszis nélküli, egyszerű, négyszög alaprajzú épület homlokzatán hatágú rozettával és egy harang számára épített kis harangtoronnyal. tetejét kőlapok fedik. A templomban két oltár található. A főoltár képén a Szűzanya alakja angyalok között ábrázolva, mellette Szent Arnir kezében a vértanúságot jelképező pálmaággal Szent János apostol társaságában látható. Az oltár előtt forrás fakad amely a legenda szerint Szent Arnir vértanúsága idején tört elő csodálatosképpen a földből. Vizét csodatevő erejűnek tartják. A mellékoltár egy triptichon a Szűzanya, Szent Mihály főangyal és Szent György alakjával, valamint az Atyát jelképező fénylő háromszöggel. Mivel a főoltár néhány eleme reneszánsz stílusjegyeket mutat a szakemberek mindenképpen 17. század előttinek tartják.

A gornja dubravai Keresztelő Szent János-templom 1972-ben épült a régebbi, 1755 körük épített templom helyén. A mai épület betonból készült, be beépítették a régi templom néhány elemét, a kőből faragott rozettát, a harangtorony felső részét, az ajtókeretet és az ablakokat.

A Páduai Szent Antal-templomot 1973 és 1979 között építették a régi kisebb templom helyén, amelyet 1711-ben Cupilli érsek említ először. A falu közepén, Bašići és Juginovići településrészek határán az út mentén áll. Betonépület, oltára mögött a szent szobra áll.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
Omiš város hivatalos oldala  
Omiš város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Dubrava falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Omišhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , Poljica középső részén , a Mosor-hegység déli lejtőin és az alatta fekvő szelíd , ligetes völgykatlanban fekszik . Története Területe már az ókorban lakott volt , plébániatemploma valószínűleg egy illír erőd helyére épült . A középkorban része volt a században alapított , úgynevezett Poljicai Köztársaságnak , mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt . Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok , majdtől a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott . Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára . Jogi berendezkedését azben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg , mely egyúttal rögzítette határait is . Plébániáját még a török hódítás előtt , valószínűleg a században alapították és ekkor épült plébániatemploma is . A század első felében került török uralom alá , ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett . A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól , melyetben a karlócai béke szentesített , de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte . Poljica önállóságátben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg . Napóleon lipcsei veresége utánban a Habsburgoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a Gorica nevű domb tetején áll . Építési ideje nem ismert , de mindenképpen a török hódítás előtt építették egy ókori erődítmény alapjain szabálytalanul faragott kövekből . Teljesen egyedülálló építészeti megoldású épület latin kereszt alaprajzzal , közepén szokatlan felépítésű kupolával . Homlokzata előtt boltozatos előcsarnok , úgynevezett narthex áll , a homlokzat tetején szokatlanul nagy nyílású pengefalú harangtorony látható két nagyobb és egy kisebb harang részére kialakítva , de harang ma nem látható benne . Három oltárát a kereszt alaprajz elágazásaiban helyezték el.os felújításakor tetőzete új betonkoszorút és kőlapos tetőfedést kapott . Ez alkalommal rendezték át a liturgikus teret is a szembemiséző oltárral . A templomban található a dubravai születésű szendrői püspök Nikola Ugrinović sírja azes bevésett évszámmal , mely nyilván a sírhely építésének az időpontja , hiszen köztudott , hogy a püspökötben a Žrnovnica és Sitno közötti úton gyilkolták meg a törökök . Szűz Mária Szeplőtelen fogantatása tiszteletére szentelt temploma a település nyugati szélén áll . Szabályosan faragott kövekből épített négyszög alaprajzú épület , négyszögletes apszissal . Cupilli érsekes egyházlátogatásakor éppen építés alatt állt . Mivel azonban a templomot márban ésben is említik azt kell feltételeznünk , hogy az érsek már a templom bővítésének munkálatait láthatta , építése pedig közvetlenül a török alóli felszabadítás után történt . A homlokzat tetején pengefalú harangtorony látható két haranggal . A templomotben megújították , majdban Skejić plébános idejében renoválták és alakították ki a mai liturgikus teret . Szent Arnir spliti érsek és vértanú temploma szabálytalanul faragott kövekből épült abban a hegyszorosban , amely a dubravai mezőről a smovljani völgybe vezet át . A hagyomány szerint a templom azon a helyen épült , ahol az érseket augusztusén meggyilkolták . Építésének ideje nem ismert , de mindenképpen elmondható , hogy a század elején már állt . Előszörben Garzadori zárai érsek apostoli látogatásakor említik . Apszis nélküli , egyszerű , négyszög alaprajzú épület homlokzatán hatágú rozettával és egy harang számára épített kis harangtoronnyal. tetejét kőlapok fedik . A templomban két oltár található . A főoltár képén a Szűzanya alakja angyalok között ábrázolva , mellette Szent Arnir kezében a vértanúságot jelképező pálmaággal Szent János apostol társaságában látható . Az oltár előtt forrás fakad amely a legenda szerint Szent Arnir vértanúsága idején tört elő csodálatosképpen a földből . Vizét csodatevő erejűnek tartják . A mellékoltár egy triptichon a Szűzanya , Szent Mihály főangyal és Szent György alakjával , valamint az Atyát jelképező fénylő háromszöggel . Mivel a főoltár néhány eleme reneszánsz stílusjegyeket mutat a szakemberek mindenképpen század előttinek tartják . A gornja dubravai Keresztelő Szent János-templomben épült a régebbi, körük épített templom helyén . A mai épület betonból készült , be beépítették a régi templom néhány elemét , a kőből faragott rozettát , a harangtorony felső részét , az ajtókeretet és az ablakokat . A Páduai Szent Antal-templomotésközött építették a régi kisebb templom helyén , amelyetben Cupilli érsek említ először . A falu közepén , Bašići és Juginovići településrészek határán az út mentén áll . Betonépület , oltára mögött a szent szobra áll . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja További információk Omiš város hivatalos oldala Omiš város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései