Összeadódó hatású gének
A génhatások összeadódása a genetikában a különböző gének alléljai közötti kölcsönhatások egyik fajtája. Lényege, hogy az egyes allélok által meghatározott jellegek összeadódnak, és az összegzett hatás alakítja ki a fenotípust. A mennyiségi jellegekre jellemző, illetve minden jelleget mennyiséginek neveznek, amit összeadódó hatású gének (és a környezet) alakít ki. Más génhatásokkal szemben többnyire a környezet is beleszól a végleges fenotípusba, aminek eredményeként az eloszlás megközelíti a normális eloszlást, bár negatív mennyiségek nem szoktak előfordulni. A normális eloszlást akkor is megközelíti, ha környezeti feltételek alig hatnak, viszont a részt vevő gének száma nagy.

A búza magjának színe mennyiségi jellegként viselkedik, három gén vesz benne részt, és a környezet nem sokat alakít rajta. Színtelen és sötétvörös magvú búzafajták keresztezésekor a színárnyalatok sorrendjében a hasadási arány 1:6:15:20:15:6:1. Általában, ha a környezet kevéssé hat, akkor a hasadási arányok a Pascal-háromszögből olvashatók ki. Sok más jellegre erősen hat a környezet, és normálisnak tekinthető eloszlást hoz létre; így a testméret, az intelligencia, a kreativitás és még sok más. Az erdészetben ilyenek például a  fatérfogatot, a növekedést és a faminőséget meghatározó gének.
A részt vevő gének egyenként lehetnek domináns-recesszív, vagy köztes öröklésmenetűek, bár a legtöbb mégis köztes öröklésmenetű, mert a domináns-recesszív öröklésmenet tönkreteszi a szimmetriát. Lehet, hogy egyes gének nagyobb súllyal vesznek részt a jelleg kialakításában, mint mások. Lehet, hogy egy gén több mennyiségi jelleg kialakításában is részt vesz (lásd pleiotrópia), így az érintett jellegek többé-kevésbé korrelálnak egymással.

A versengő génhatás az összeadódó génhatás speciális eseteként fogható fel, mivel képesek kioltani egymás hatását. Így ha mindkét génből jelen van a domináns allél, akkor a hatás ugyanaz, mint ha egyik domináns allél sem lenne jelen. Erre példa a lednekkacs kanyarodása. Az egyik gén a jobbra, a másik a balra kanyarodást kódolja. Dihibrid hasadási aránya 10:3:3.

A mennyiségi tulajdonságok egy másik speciális esete a küszöbtulajdonság, ami akkor jelenik meg, ha a tulajdonság értéke túllépi azt a szintet, amit a részt vevő többi gén kompenzálni tud. Ilyen az autizmus, vagy a kutya csípőízületi diszpláziája.

Források
 http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tkt/erdeszeti/ch04.html
 http://www.agr.unideb.hu/ebook/baromfitenyesztes/fontosabb_mennyisgi_tulajdonsgok_rkldse.html
 http://slideplayer.hu/slide/2207256/
 gergelytibor.hu/kieg/genkolcsonhatasok.doc
 http://www.mvk.hu/index.php?m=183 

Genetika
A génhatások összeadódása a genetikában a különböző gének alléljai közötti kölcsönhatások egyik fajtája . Lényege , hogy az egyes allélok által meghatározott jellegek összeadódnak , és az összegzett hatás alakítja ki a fenotípust . A mennyiségi jellegekre jellemző , illetve minden jelleget mennyiséginek neveznek , amit összeadódó hatású gének ( és a környezet ) alakít ki . Más génhatásokkal szemben többnyire a környezet is beleszól a végleges fenotípusba , aminek eredményeként az eloszlás megközelíti a normális eloszlást , bár negatív mennyiségek nem szoktak előfordulni . A normális eloszlást akkor is megközelíti , ha környezeti feltételek alig hatnak , viszont a részt vevő gének száma nagy . A búza magjának színe mennyiségi jellegként viselkedik , három gén vesz benne részt , és a környezet nem sokat alakít rajta . Színtelen és sötétvörös magvú búzafajták keresztezésekor a színárnyalatok sorrendjében a hasadási arány6: 15:20: 15:6:1. Általában , ha a környezet kevéssé hat , akkor a hasadási arányok a Pascal-háromszögből olvashatók ki . Sok más jellegre erősen hat a környezet , és normálisnak tekinthető eloszlást hoz létre ; így a testméret , az intelligencia , a kreativitás és még sok más . Az erdészetben ilyenek például a fatérfogatot , a növekedést és a faminőséget meghatározó gének . A részt vevő gének egyenként lehetnek domináns-recesszív , vagy köztes öröklésmenetűek , bár a legtöbb mégis köztes öröklésmenetű , mert a domináns-recesszív öröklésmenet tönkreteszi a szimmetriát . Lehet , hogy egyes gének nagyobb súllyal vesznek részt a jelleg kialakításában , mint mások . Lehet , hogy egy gén több mennyiségi jelleg kialakításában is részt vesz ( lásd pleiotrópia ) , így az érintett jellegek többé-kevésbé korrelálnak egymással . A versengő génhatás az összeadódó génhatás speciális eseteként fogható fel , mivel képesek kioltani egymás hatását . Így ha mindkét génből jelen van a domináns allél , akkor a hatás ugyanaz , mint ha egyik domináns allél sem lenne jelen . Erre példa a lednekkacs kanyarodása . Az egyik gén a jobbra , a másik a balra kanyarodást kódolja . Dihibrid hasadási aránya3:3. A mennyiségi tulajdonságok egy másik speciális esete a küszöbtulajdonság , ami akkor jelenik meg , ha a tulajdonság értéke túllépi azt a szintet , amit a részt vevő többi gén kompenzálni tud . Ilyen az autizmus , vagy a kutya csípőízületi diszpláziája . Források http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tkt/erdeszeti/ch04.html http://www.agr.unideb.hu/ebook/baromfitenyesztes/fontosabb_mennyisgi_tulajdonsgok_rkldse.html http://slideplayer.hu/slide/2207256/ gergelytibor.hu/kieg/genkolcsonhatasok.doc http://www.mvk.hu/index.php?m=183 Genetika