Bereznyiki
Bereznyiki () város Oroszország Permi határterületén. A határterület második legnagyobb városa. A kb. 25 km-rel északabbra fekvő Szolikamszkkal együtt az Urál egyik legnagyobb vegyipari körzete. 

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Az Urál nyugati előterében, Permtől 180 km-re északra, a Kámán kialakított Kámai-víztározó bal partján helyezkedik el. Folyami kikötő. A túlsó parton fekvő ősi kisvárossal, Uszoljével és környékével közúti híd köti össze (1981). Vasútvonallal kapcsolódik Szolikamszkhoz, valamint dél felé Permhez, illetve Csuszovszkaja vasúti csomóponthoz. A város mellett halad a Középső-Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút.

Története, gazdasága 
A felső-kámai sós forrásokat és sólerakódásokat évszázadok óta hasznosították konyhasó kinyerésére. Szolikamszk, Uszolje, Bereznyiki körül és máshol is nagy sófőző körzetek alakultak ki, a sót a Kámán lefelé vízi úton juttatták el a nagyobb központi városokba. 1879-ben elkészült a területhez délről, Csuszovszkaja állomástól kiépített vasútvonal. Az állomás mellett, a mai Bereznyiki helyén 1881–1883-ban I. I. Ljubimov vállalkozó a belga Ernest Solvay-val  közösen szódagyárat épített, megteremtve ezzel az országban a szódagyártás alapjait.

Az 1920-as évek első felében a terület részletesebb kutatása során fedezték csak fel, hogy 100-300 m mélyen, 12-56 m vastagságú kősó- és kálisórétegek húzódnak (szilvinit, galit, karnallit). A sóbányászat, a nagy telepek kiaknázása a vegyipari gyárak felépítése után indult meg. A polgárháboú alatt leromlott szódagyárat az 1920-as évek elején újjáépítették, felújították és alkalmassá tették klór gyártására is. 1927-ben megkezdték a szolikamszki kálikombinát, 1929-ben a bereznyiki vegyipari kombinát (nitrogénműtrágya gyár) építését. 

Bereznyiki várost több kisebb település, illetve az építkezések munkatelepeinek egyesítésével alapították meg 1932-ben. (Kezdetben a túlsó parti Uszolje is közigazgatásilag a városhoz tartozott.) A kombinát első egysége 1932-ben, a második 1934-ben kezdett termelni. A helyi hatalmas sókészletekre, a közeli Kizeli-szénmedencére, a Káma menti nagy erdőségek faanyagára alapozva kialakult a Szovjetunió akkori egyik legnagyobb vegyipari központja. A kombinátból később önálló vállalattá szervezték a nitrogénműtrágya gyárat, kivált és önálló lett az anilin-festékgyártó üzem is.

A világháború idején az ukrajnai Zaporozsje magnéziumkohászati üzemének berendezéseit Szolikamszkba és Bereznyikibe evakuálták, ahol 1943-ban megindult a magnézium előállítása; nyersanyagnak a kálisóbányákból származó karnallitot használták, kokszot a közeli Gubaha kokszgyára szállított. A háború után ismét előtérbe került a műtrágyagyártás. Bereznyikiben hatalmas káliműtrágyagyár épült, első egysége 1955-ben kezdte meg a termelést. Az 1950-es évek közepén elkészült víztározó a további iparosítás számára nagy víztartalékot biztosított. Egy újabb, második szódagyárat 1961-ben helyeztek üzembe (a régi az évtized végén megszűnt), 1962-ben pedig a jaregai és más titántartalmú vasércekre alapozva egy új gyárban elkezdődött a titánfém termelése.

Kultúra 

A város állandó színháza 1936-ban kezdte meg működését, 2004-ben költözött új épületébe. A központi múzeumot több fiókintézmény összevonásával hozták létre.

Gazdasága a 21. században 
A gazdaság gerincét a város keletkezése óta a nagy iparvállalatok jelentik, köztük az Uralkalij, világviszonylatban a káliműtrágya egyik legnagyobb termelője; és a VSMPO-AVISMA.

A 21. század elején a bereznyiki és szolikamszki káliműtrágyagyártás két óriás: az Uralkalij és a Szilvinit kezében összpontosult. 2010 végén a két cég egyesült, az egyesülés 2011 júniusra fejeződött be. Az Uralkalij egyik bereznyiki sóbányájában 2006-ban baleset történt. 2014 végén hasonló baleset volt a 2. számú szolikamszki bányájában is.

Az utóbbi baleset az AVISMA társaság érdekeltségébe tartozó bereznyiki titángyár termelésére is kihathatott volna. A VSMPO-AVISMA a világ egyik legnagyobb titán termelője, melynek előállításához a helyben bányászott karnallitot az Uralkalijtól szerzi be.

A bereznyiki nitrogénműtrágya gyárat napjainkban az Azot Rt, az anilin-festékgyárat a Beraton Rt birtokolja. A szódagyár szintén részvénytársasági formában működik és a 19. században alapított gyár jogutódjának számít. Fő termékét, a kalcinált szódát többek között az üveggyártásban, a mosószerek gyártásában, a papír- és lakkfesték iparban, a cellulóz- és papíriparban használják fel. A gyárat a 2012-ben a Baskirszkaja Himija Rt szerezte meg.

Jegyzetek

Források 

A Permi határterület települései
Bereznyiki ( ) város Oroszország Permi határterületén . A határterület második legnagyobb városa . A kb.km -rel északabbra fekvő Szolikamszkkal együtt az Urál egyik legnagyobb vegyipari körzete . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Az Urál nyugati előterében , Permtőlkm-re északra , a Kámán kialakított Kámai-víztározó bal partján helyezkedik el . Folyami kikötő . A túlsó parton fekvő ősi kisvárossal , Uszoljével és környékével közúti híd köti össze Vasútvonallal kapcsolódik Szolikamszkhoz , valamint dél felé Permhez , illetve Csuszovszkaja vasúti csomóponthoz . A város mellett halad a Középső-Urál nyugati előterének településeit összekötő észak-déli irányú Kungur–Csuszovoj–Szolikamszk országút . Története , gazdasága A felső-kámai sós forrásokat és sólerakódásokat évszázadok óta hasznosították konyhasó kinyerésére . Szolikamszk , Uszolje , Bereznyiki körül és máshol is nagy sófőző körzetek alakultak ki , a sót a Kámán lefelé vízi úton juttatták el a nagyobb központi városokba.ben elkészült a területhez délről , Csuszovszkaja állomástól kiépített vasútvonal . Az állomás mellett , a mai Bereznyiki helyén1883-ban I. I. Ljubimov vállalkozó a belga Ernest Solvay-val közösen szódagyárat épített , megteremtve ezzel az országban a szódagyártás alapjait . Azas évek első felében a terület részletesebb kutatása során fedezték csak fel , hogym mélyen,m vastagságú kősó- és kálisórétegek húzódnak ( szilvinit , galit , karnallit ) . A sóbányászat , a nagy telepek kiaknázása a vegyipari gyárak felépítése után indult meg . A polgárháboú alatt leromlott szódagyárat azas évek elején újjáépítették , felújították és alkalmassá tették klór gyártására is.ben megkezdték a szolikamszki kálikombinát, ben a bereznyiki vegyipari kombinát ( nitrogénműtrágya gyár ) építését . Bereznyiki várost több kisebb település , illetve az építkezések munkatelepeinek egyesítésével alapították megben . ( Kezdetben a túlsó parti Uszolje is közigazgatásilag a városhoz tartozott . ) A kombinát első egységeben , a másodikben kezdett termelni . A helyi hatalmas sókészletekre , a közeli Kizeli-szénmedencére , a Káma menti nagy erdőségek faanyagára alapozva kialakult a Szovjetunió akkori egyik legnagyobb vegyipari központja . A kombinátból később önálló vállalattá szervezték a nitrogénműtrágya gyárat , kivált és önálló lett az anilin-festékgyártó üzem is . A világháború idején az ukrajnai Zaporozsje magnéziumkohászati üzemének berendezéseit Szolikamszkba és Bereznyikibe evakuálták , aholban megindult a magnézium előállítása ; nyersanyagnak a kálisóbányákból származó karnallitot használták , kokszot a közeli Gubaha kokszgyára szállított . A háború után ismét előtérbe került a műtrágyagyártás . Bereznyikiben hatalmas káliműtrágyagyár épült , első egységeben kezdte meg a termelést . Azes évek közepén elkészült víztározó a további iparosítás számára nagy víztartalékot biztosított . Egy újabb , második szódagyáratben helyeztek üzembe ( a régi az évtized végén megszűnt ) , ben pedig a jaregai és más titántartalmú vasércekre alapozva egy új gyárban elkezdődött a titánfém termelése . Kultúra A város állandó színházaban kezdte meg működését, ben költözött új épületébe . A központi múzeumot több fiókintézmény összevonásával hozták létre . Gazdasága a században A gazdaság gerincét a város keletkezése óta a nagy iparvállalatok jelentik , köztük az Uralkalij , világviszonylatban a káliműtrágya egyik legnagyobb termelője ; és a VSMPO-AVISMA . A század elején a bereznyiki és szolikamszki káliműtrágyagyártás két óriás : az Uralkalij és a Szilvinit kezében összpontosult.végén a két cég egyesült , az egyesülésjúniusra fejeződött be . Az Uralkalij egyik bereznyiki sóbányájábanban baleset történt.végén hasonló baleset volt a számú szolikamszki bányájában is . Az utóbbi baleset az AVISMA társaság érdekeltségébe tartozó bereznyiki titángyár termelésére is kihathatott volna . A VSMPO-AVISMA a világ egyik legnagyobb titán termelője , melynek előállításához a helyben bányászott karnallitot az Uralkalijtól szerzi be . A bereznyiki nitrogénműtrágya gyárat napjainkban az Azot Rt , az anilin-festékgyárat a Beraton Rt birtokolja . A szódagyár szintén részvénytársasági formában működik és a században alapított gyár jogutódjának számít . Fő termékét , a kalcinált szódát többek között az üveggyártásban , a mosószerek gyártásában , a papír- és lakkfesték iparban , a cellulóz- és papíriparban használják fel . A gyárat aben a Baskirszkaja Himija Rt szerezte meg . Jegyzetek Források A Permi határterület települései