Berndorf
Berndorf osztrák város Alsó-Ausztria Badeni járásában. 2022 januárjában 8990 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Berndorf a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence határán, a Triesting folyó mentén. Területének 46%-a erdő, 30% áll mezőgazdasági művelés alatt. Városrészei: Berndorf Stadt, Veitsau, Kolonie, St. Veit an der Triesting, Steinhof és Ödlitz. 

A környező önkormányzatok: északkeletre Bad Vöslau, keletre Leobersdorf és Hirtenberg, délkeletre Enzesfeld-Lindabrunn, délre Hernstein, északnyugatra Pottenstein.

Története
Benrdorfot 1133-ban említi először a göttweigi kolostor urbáriuma Perindorf néven. Neve valószínűleg a Pero személynévből származik.

A 15. század végén Mátyás magyar király seregei, a 16-17. században a törökök fosztották ki a települést.

A 18. századtól Berndorf iparosodni kezdett, egy rézfeldogozó üzem alapult, amelynek utódja 1836-ban először alkalmazott helyi készítésű gőzgépet Alsó-Ausztriában. 1844-ben  Alexander és Hermann Krupp meglapította evőeszköz-gyárát, amely hamarosan hatalmas, 6 ezer munkást foglalkoztató társasággá nőtte ki magát. A gyártulajdonos Arthur Krupp iskolát és fürdőt is alapított a településen, a munkásai számára pedig 1918-ig összesen 260 házat építtetett 1100 lakással.

A gyorsan gyarapodó Berndorf 1866-ban mezővárosi, 1900-ban városi rangot kapott; lakossága ekkor 4600 körül volt. 1923-ban az addig önálló környező községek, St. Veit an der Triesting, Ödlitz, valamint Grillenberg, Veitsau és Rotte Steinhof falvak csatlakoztak a városhoz, megalakítva "Nagy-Berndorfot". 

Az 1938-as Anschluss után a német Krupp-csoport magába olvasztotta az Arthur Krupp-társaságot. A második világháború alatt ipari jelentősége miatt gyakran bombázták a szövetségesek; emellett 1939-ben és 1944-ben a Triesting árvizei is nagy károkat okoztak. A háború után az üzemet a szovjet megszálló hatóságok működtették; csak 1957-ben adták át az osztrák államnak, majd a 80-as években privatizálták.

Lakosság
A berndorfi önkormányzat területén 2022 januárjában 8990 fő élt. A lakosságszám 1910-ben érte el a csúcspontját 12788 fővel, ezután hosszas csökkenő tendencia után 1981-től stabilizálódott. 2020-ban az ittlakók 82,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,3% a régi (2004 előtti), 6,4% az új EU-tagállamokból érkezett. 8,3% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,7% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 62,4%-a római katolikusnak, 5,6% evangélikusnak, 3,7% ortodoxnak, 10,9% mohamedánnak, 15,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 81 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (81,9%) mellett a törökök (8,8%), a szerbek (3,7%) és a horvátok (1,3%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók

a Szt. Margit-plébániatemplom
a Mária mennybevétele-templom
St. Veit Szt. Vitus-plébániatemploma
a berndorfi színház
a Krupp-múzeum
a Krupp-mauzóleum

Testvértelepülések
 Óhaszama (Japán)
 Sigmundsherberg (Ausztria)

Jegyzetek

Források 
A település honlapja 
30605 – Berndorf Statistik Austria

Fordítás 

Alsó-Ausztria települései
Berndorf osztrák város Alsó-Ausztria Badeni járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Berndorf a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-erdő és a Bécsi-medence határán , a Triesting folyó mentén . Területének-a erdő , áll mezőgazdasági művelés alatt . Városrészei : Berndorf Stadt , Veitsau , Kolonie , St . Veit an der Triesting , Steinhof és Ödlitz . A környező önkormányzatok : északkeletre Bad Vöslau , keletre Leobersdorf és Hirtenberg , délkeletre Enzesfeld-Lindabrunn , délre Hernstein , északnyugatra Pottenstein . Története Benrdorfotban említi először a göttweigi kolostor urbáriuma Perindorf néven . Neve valószínűleg a Pero személynévből származik . A század végén Mátyás magyar király seregei , a században a törökök fosztották ki a települést . A századtól Berndorf iparosodni kezdett , egy rézfeldogozó üzem alapult , amelynek utódjaban először alkalmazott helyi készítésű gőzgépet Alsó-Ausztriában.ben Alexander és Hermann Krupp meglapította evőeszköz-gyárát , amely hamarosan hatalmas, ezer munkást foglalkoztató társasággá nőtte ki magát . A gyártulajdonos Arthur Krupp iskolát és fürdőt is alapított a településen , a munkásai számára pedigig összesenházat építtetettlakással . A gyorsan gyarapodó Berndorfban mezővárosi, ban városi rangot kapott ; lakossága ekkorkörül volt.ban az addig önálló környező községek , St . Veit an der Triesting , Ödlitz , valamint Grillenberg , Veitsau és Rotte Steinhof falvak csatlakoztak a városhoz , megalakítva " Nagy-Berndorfot " . Azas Anschluss után a német Krupp-csoport magába olvasztotta az Arthur Krupp-társaságot . A második világháború alatt ipari jelentősége miatt gyakran bombázták a szövetségesek ; emellettben ésben a Triesting árvizei is nagy károkat okoztak . A háború után az üzemet a szovjet megszálló hatóságok működtették ; csakben adták át az osztrák államnak , majd aas években privatizálták . Lakosság A berndorfi önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámben érte el a csúcspontjátfővel , ezután hosszas csökkenő tendencia utántől stabilizálódott.ban az ittlakók4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül3 % a régielőtti ) ,4 % az új EU-tagállamokból érkezett.3 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,7 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok4%-a római katolikusnak,6 % evangélikusnak,7 % ortodoxnak,9 % mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek9 % ) mellett a törökök8 % ) , a szerbek7 % ) és a horvátok3 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók a Szt . Margit-plébániatemplom a Mária mennybevétele-templom St . Veit Szt . Vitus-plébániatemploma a berndorfi színház a Krupp-múzeum a Krupp-mauzóleum Testvértelepülések Óhaszama ( Japán ) Sigmundsherberg ( Ausztria ) Jegyzetek Források A település honlapja 30605 – Berndorf Statistik Austria Fordítás Alsó-Ausztria települései