H. Péteri Nikola
H. Péteri Nikola  (Budapest, 1923. január 12. – Debrecen, 2003. május 10.) a Debreceni Csokonai Színház művészeti főtitkára, örökös tagja.

Élete 

Édesapja a soproni Vasárugyár Rt. főosztályvezetője, édesanyja – házasságkötése előtt – nevelőnő volt.

Elemi és középiskolai tanulmányait Sopronban végezte, ahol az Állami Leánygimnáziumban, 1941-ben érettségizett. Ugyanebben az évben, sikeres felvételi vizsga után beiratkozott az Országos Színművészeti Akadémiára.

1943-ban a Nemzeti Színházban vizsgázott, Szophoklész Antigoné című tragédiájának címszerepét alakította. 1944-ben kapta meg színészi oklevelét – többek között – Pécsi Sándor (színművész), Pongrácz Imre (színművész) évfolyamtársaként.

1944-ben férjhez ment  dr. Haraszty Árpád botanikushoz.
Házasságukból három gyermekük született: Éva, Judit, Klára. Az Eötvös Loránd Tudományegyetem magyar szakán 1959-ben tanári diplomát szerzett.

Munkássága 

Színészi pályára készült, de színészként egyetlen színházhoz sem szerződött. 
Hivatali munkásságát 1944-ben kezdte az Országos Irodalmi és Művészeti Tanácsban. 
Adminisztratív feladatokat látott el 1945-től a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumban, 1949-1953-ig a Múzeumok és Műemlékek Országos Központjában. 
1953-1960-ig az Országos Színháztörténeti Múzeum művészeti főmunkatársaként tevékenykedett. Tudományosan feldolgozta Balog István (színművész), a vándorszínészet megalapítója hagyatékát, mely a múzeum által kiadott Színháztörténeti Füzetek 5. számában (1957.) jelent meg.

1960-ban költözött családjával Debrecenbe. Ebben az évben kötötte össze életét a Debreceni Csokonai Színházzal. Az első évben rendező-asszisztensként, 1961-től művészeti titkárként, később 1990-ig művészeti főtitkárként, nyugdíjba vonulása után, 1995-ig művészeti főtanácsadóként szolgálta a színházat. Munkáját hivatásnak tekintette.

Anyanyelvi szinten beszélt németül, szakmai találkozókon rendszeresen tolmácsolt, német nyelvű színdarabok nyersfordításait végezte. Évekig szerkesztette a színház műsorfüzetét. A Debreceni Tanítóképző Intézetben néhány évig óraadóként színházesztétikát tanított.

"… a Debreceni Csokonai Színházban évtizedeken át ő volt egy személyben a SZÍNHÁZ. Önálló intézmény. Nikola. Ő volt a biztos pont, a folytonosság, igazgatók, rendezők, ilyen-olyan idecsöppentek között az iránytű, a mérce… Nélküle nem történhetett ebben a színházban semmi, 1960 és mondjuk 1994 között. Mindenkit ismert, mindenkinek segített, s őt is ismerte, tisztelte, szerette és becsülte mindenki. Őneki Magyarország minden színházában mindenki ismerősként és barátként borult a nyakába." – jellemezte egykori igazgatója, a Hajdú-Bihari Napló nyugalmazott főszerkesztője, Bényei József.

"…ütköző és villámhárító a direkció és a művészek között. Ugyan, miféle rezgésjelző mutathatná ki, hogy mennyi feszültséget földelt már le innen is és onnan is! Egyensúly-természet… Toronyőrként vigyázta az esti előadások gyötrelmeit és örömét." – értékelte tevékenységét Ablonczy László újságíró, színikritikus.

"… a legendás művészeti titkár − a színház iránt érzett mélységes szerelemmel és a művészek tiszteletével, segítésével évtizedeken keresztül szolgálta Tháliát. Személyiségét mindenki megismerheti, aki belenéz az általa vezetett, ma már muzeális értéknek számító, kézzel írt próbakönyvekbe, amelyek a színházban uralkodó rendről és művészi fegyelemről tanúskodnak." – emlékezett róla Mohos Nagy Éva operaénekes.

"Felsorolhatatlan, hogy Péteri Nikola hány felejthetetlen debreceni prózai és operai siker részese volt a maga ezer szálon futó és egybefonódó szervező munkájával, hány lámpalázzal küzdő színészbe öntött lelket, hány magasfeszültségű konfliktushelyzetet sikerült "áramtalanítania", és hány csüggeteg pillanatot tudott a maga határozott és mégis szeretetteljes lényével felvillanyozni. Mesterfokú művelője volt a szakmájának. Példaképül állítható oda a jelenkor színházcsinálóinak." – méltatta Sas György újságíró.

Elismerései 
­
Kiváló szakmai tevékenységéért országos, megyei és városi szinten egyaránt több elismerésben részesült:

 Tiszteletére – halála után néhány évig – szeretett színházában színházbérletet neveztek el róla.
 Horváth Árpád-emlékérem (2000) 
 Aranydiploma a Színház- és Filmművészeti Főiskolától (1994)
 "Debrecen Kultúrájáért" (1993)
 A Csokonai Színház örökös tagja (1990)
 A Munka Érdemrend ezüst fokozata (1984)
 Bálint Lajos-vándorgyűrű (1980)
 Bessenyei György-díj, a Hajdú-Bihar Megyei Tanács VB-től (1979)
 "Szocialista Kultúráért" (1970)

Újságcikkek 
 Cs. Nagy Ibolya: A hét portréja. A színházi titkár (Hajdú-Bihari Napló, 1976. október 31.)
 Turi Gábor (t.g.): Bessenyei-díjasok – A színházi főtitkár (Hajdú-Bihari Napló, 1979. szeptember 11.)
 Ablonczy László: Péteri Nikola évadjai (Film Színház Muzsika, 1980. december 6.)
 H. Péteri Nikola köszöntése (Hajdú-Bihari Napló, 1984. február 17.)
 Rácz Tibor: Foglalkozása: Művészeti főtitkár (Debreceni Hívogató, 1984. április)
 Töreki Attila: Gratulálunk! (Csokonai Szín-Lap 1994. 2. szám)
 Bényei József: H. Péteri Nikola (Csokonai Szín-Lap 1997/98. 2. szám)
 Molnár Gál Péter: Antigoné kiskosztümben (Népszabadság, 1998. január 12.)
 Rajk András: Péteri Nikola színházi életműve (Magyar Hírlap, 1998. január 12.)
 Bényei József: Hetvenöt szál piros rózsa (Hajdú-Bihari Napló, 1998. január 13.)
 Molnár Gál Péter: Zenthe Ferenc (Duna International Könyvkiadó Kft., Budapest, 2005. 8-9. oldal)
 Sas György: Antigonéból diplomás mindenes (Premier, 2003. márciusi szám)
 Bényei József (B.J.): A színház lelke (Hajdú-Bihari Napló, 2003. január 14.)
 Balogh Tibor: A megsebzett sellő és a szökőkút (Criticai Lapok c. színházi szaklap 2003. július-augusztusi szám
 Balogh Tibor: A mindentudás színészete (2008. június 9.)
 "A színház lelke, nemtője, védangyala"
 Mohos Nagy Éva: A debreceni operatársulat születése és fejlődése (Tréfás Györgynek, az operatársulat örökös tagjának 80. születésnapja alkalmából) Debreceni Szemle, 2012. 1-2. számában

Könyvek 
 A debreceni színészet története (Debrecen Megyei Tanács VB, Debrecen, 1976. Szerkesztette és lektorálta: Katona Ferenc. 203. és 212. oldal)
 Enyedi Sándor: Színészek, színházak, városok. A határon túli magyar színházművészet kislexikona (Balassi Kiadó Budapest, Polis Könyvkiadó, Kolozsvár, 2005., 221. oldal)
 Ablonczy László: Régimódi színháztörténet ÁVH-s iratokkal…(Kairosz Kiadó, 2012. 24-27. oldal)
 Bényei József: Debreceni komédiások (Tóth Könyvkiadó, Debrecen, 2012. 245-248. oldal.)

1923-ban született személyek
2003-ban elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Magyar nők
Debreceniek
H . Péteri Nikola ( Budapest , január – Debrecen , május ) a Debreceni Csokonai Színház művészeti főtitkára , örökös tagja . Élete Édesapja a soproni Vasárugyár Rt. főosztályvezetője , édesanyja – házasságkötése előtt – nevelőnő volt . Elemi és középiskolai tanulmányait Sopronban végezte , ahol az Állami Leánygimnáziumban, ben érettségizett . Ugyanebben az évben , sikeres felvételi vizsga után beiratkozott az Országos Színművészeti Akadémiára . 1943-ban a Nemzeti Színházban vizsgázott , Szophoklész Antigoné című tragédiájának címszerepét alakította.ben kapta meg színészi oklevelét – többek között – Pécsi Sándor ( színművész ) , Pongrácz Imre ( színművész ) évfolyamtársaként . 1944-ben férjhez ment dr. Haraszty Árpád botanikushoz . Házasságukból három gyermekük született : Éva , Judit , Klára . Az Eötvös Loránd Tudományegyetem magyar szakánben tanári diplomát szerzett . Munkássága Színészi pályára készült , de színészként egyetlen színházhoz sem szerződött . Hivatali munkásságátben kezdte az Országos Irodalmi és Művészeti Tanácsban . Adminisztratív feladatokat látott eltől a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumban,ig a Múzeumok és Műemlékek Országos Központjában . 1953-1960-ig az Országos Színháztörténeti Múzeum művészeti főmunkatársaként tevékenykedett . Tudományosan feldolgozta Balog István ( színművész ) , a vándorszínészet megalapítója hagyatékát , mely a múzeum által kiadott Színháztörténeti Füzetek számában ) jelent meg . 1960-ban költözött családjával Debrecenbe . Ebben az évben kötötte össze életét a Debreceni Csokonai Színházzal . Az első évben rendező-asszisztensként, től művészeti titkárként , későbbig művészeti főtitkárként , nyugdíjba vonulása után,ig művészeti főtanácsadóként szolgálta a színházat . Munkáját hivatásnak tekintette . Anyanyelvi szinten beszélt németül , szakmai találkozókon rendszeresen tolmácsolt , német nyelvű színdarabok nyersfordításait végezte . Évekig szerkesztette a színház műsorfüzetét . A Debreceni Tanítóképző Intézetben néhány évig óraadóként színházesztétikát tanított . " … a Debreceni Csokonai Színházban évtizedeken át ő volt egy személyben a SZÍNHÁZ . Önálló intézmény . Nikola . Ő volt a biztos pont , a folytonosság , igazgatók , rendezők , ilyen-olyan idecsöppentek között az iránytű , a mérce … Nélküle nem történhetett ebben a színházban semmi,és mondjukközött . Mindenkit ismert , mindenkinek segített , s őt is ismerte , tisztelte , szerette és becsülte mindenki . Őneki Magyarország minden színházában mindenki ismerősként és barátként borult a nyakába . " – jellemezte egykori igazgatója , a Hajdú-Bihari Napló nyugalmazott főszerkesztője , Bényei József. " …ütköző és villámhárító a direkció és a művészek között . Ugyan , miféle rezgésjelző mutathatná ki , hogy mennyi feszültséget földelt már le innen is és onnan is ! Egyensúly-természet … Toronyőrként vigyázta az esti előadások gyötrelmeit és örömét . " – értékelte tevékenységét Ablonczy László újságíró , színikritikus . " … a legendás művészeti titkár − a színház iránt érzett mélységes szerelemmel és a művészek tiszteletével , segítésével évtizedeken keresztül szolgálta Tháliát . Személyiségét mindenki megismerheti , aki belenéz az általa vezetett , ma már muzeális értéknek számító , kézzel írt próbakönyvekbe , amelyek a színházban uralkodó rendről és művészi fegyelemről tanúskodnak . " – emlékezett róla Mohos Nagy Éva operaénekes . " Felsorolhatatlan , hogy Péteri Nikola hány felejthetetlen debreceni prózai és operai siker részese volt a maga ezer szálon futó és egybefonódó szervező munkájával , hány lámpalázzal küzdő színészbe öntött lelket , hány magasfeszültségű konfliktushelyzetet sikerült " áramtalanítania " , és hány csüggeteg pillanatot tudott a maga határozott és mégis szeretetteljes lényével felvillanyozni . Mesterfokú művelője volt a szakmájának . Példaképül állítható oda a jelenkor színházcsinálóinak . " – méltatta Sas György újságíró . Elismerései ­ Kiváló szakmai tevékenységéért országos , megyei és városi szinten egyaránt több elismerésben részesült : Tiszteletére – halála után néhány évig – szeretett színházában színházbérletet neveztek el róla . Horváth Árpád-emlékérem Aranydiploma a Színház- és Filmművészeti Főiskolától " Debrecen Kultúrájáért " A Csokonai Színház örökös tagja A Munka Érdemrend ezüst fokozata Bálint Lajos-vándorgyűrű Bessenyei György-díj , a Hajdú-Bihar Megyei Tanács VB-től " Szocialista Kultúráért " Újságcikkek Cs . Nagy Ibolya : A hét portréja . A színházi titkár ( Hajdú-Bihari Napló , október ) Turi Gábor ( t.g . ): Bessenyei-díjasok – A színházi főtitkár ( Hajdú-Bihari Napló , szeptember ) Ablonczy László : Péteri Nikola évadjai ( Film Színház Muzsika , december ) H. Péteri Nikola köszöntése ( Hajdú-Bihari Napló , február ) Rácz Tibor : Foglalkozása : Művészeti főtitkár ( Debreceni Hívogató , április ) Töreki Attila : Gratulálunk ! ( Csokonai Szín-Lap szám ) Bényei József : H. Péteri Nikola ( Csokonai Szín-Lap98. szám ) Molnár Gál Péter : Antigoné kiskosztümben ( Népszabadság , január ) Rajk András : Péteri Nikola színházi életműve ( Magyar Hírlap , január ) Bényei József : Hetvenöt szál piros rózsa ( Hajdú-Bihari Napló , január ) Molnár Gál Péter : Zenthe Ferenc ( Duna International Könyvkiadó Kft. , Budapest , oldal ) Sas György : Antigonéból diplomás mindenes ( Premier , márciusi szám ) Bényei József ( B.J . ) : A színház lelke ( Hajdú-Bihari Napló , január) Balogh Tibor : A megsebzett sellő és a szökőkút ( Criticai Lapok c. színházi szaklap július-augusztusi szám Balogh Tibor : A mindentudás színészete június ) " A színház lelke , nemtője , védangyala " Mohos Nagy Éva : A debreceni operatársulat születése és fejlődése ( Tréfás Györgynek , az operatársulat örökös tagjának születésnapja alkalmából ) Debreceni Szemle , számában Könyvek A debreceni színészet története ( Debrecen Megyei Tanács VB , Debrecen , Szerkesztette és lektorálta : Katona Ferenc. és oldal ) Enyedi Sándor : Színészek , színházak , városok . A határon túli magyar színházművészet kislexikona ( Balassi Kiadó Budapest , Polis Könyvkiadó , Kolozsvár , , oldal ) Ablonczy László : Régimódi színháztörténet ÁVH-s iratokkal… ( Kairosz Kiadó , oldal ) Bényei József : Debreceni komédiások ( Tóth Könyvkiadó , Debrecen , oldal . ) 1923-ban született személyek 2003-ban elhunyt személyek Budapesten született személyek Magyar nők Debreceniek