Pázmándy Dénes (1816–1856)
Szomori és somodori ifj. Pázmándy Dénes (Kömlőd, 1816. április 7. – Baracska, 1856. január 24.) földbirtokos, politikus, 1848. július 10.-től 1849. január 5.-ig a képviselőház elnöke.

Élete és politikai pályája

Komárom vármegyei család sarja. Apja id. Pázmándy Dénes, édesanyja Pély Nagy Judit. Egyik felmenője, Pál, volt Komárom vármegye első református alispánja 1810–1817 között.

Iskoláit előbb Kömlődön, majd a Pozsonyi Királyi Jogakadémián és a Pesti Királyi Tudományegyetemen végezte. Hosszabb utazásokat tett külföldön, több nyelven beszélt. Híres magyar szólótáncos volt. Az 1830-as reformnemzedék tagja lett. Joggyakornokként volt jelen az 1832–36-os pozsonyi országgyűlésen, s az ifjú jurátusokból alakult Társalkodási Egyesület tagja lett Pulszky Ferenccel együtt. Ekkor a Törvényhatósági Tudósítások és a Pesti Hírlap munkatársa volt.

1838-ban feleségül vette a szintén Komárom megyei köznemesi családból származó domonkosi Domonkos Lídiát (*1816.–†Budapest, 1894. október 26.), aki Jókai Mór Az arany ember című regénye "modelljének", a dúsgazdag kereskedő Domonkos János testvérének, Sándornak négy leánya közül az egyik volt. Felnőtt gyermekei: Vilma (Lónyai Ödön felesége), Szeréna (1841-1913) és Dénes (1848-1936), aki országgyűlési képviselő és publicista volt.

1839-től Komárom vármegye helyettes jegyzője, majd jegyzője, 1844. március 29-től másod-, ill. 1847-től első alispánja volt. 1843/44. évi országgyűlésre apja helyett országgyűlési követté választották, majd 1847. december 7-én a városok rendezésével foglalkozó, 1848. március 14-én pedig a választójogi bizottságba is beválasztották. Hamarosan az országgyűlés egyik legnépszerűbb ellenzéki követévé vált, s a mérsékelt liberális ellenzék egyik vezetője lett. 1848-ban Nagyigmánd képviselője lett. A Batthyány-kormány 1848. május 15-én, Szalay Lászlóval együtt Frankfurtba küldte megbízottként a német alkotmányozó gyűlésre tárgyalni, ahol július 10-én felszólalt. Június 19-én hazajött, mert hasznosabbnak látta, ha a magyar képviselőház kilátásba helyezett elnökségét vállalja el. 1848. június 20-án, közfelkiáltással a gesztesi választókerület képviselőjévé választotta, amelyet elfogadott. 1848. július 10-én elsöprő többséggel (a 307-ből 266 szavazattal) a képviselőház elnökévé választotta.

Házelnöki megbízatása alatti legjelentősebb törvények: (Az április törvényeket követően hozott új törvényeket az uralkodó nem szentesítette, de a szabadságharc bukásáig a magyar államban jogilag érvényesnek tekintették a magyar hatóságok.)

– 1848. XXXIII. tv. a magyar hadseregről

– 1848. évi XXXIV. tv. az ország 1848-iki, második félévi, és 1849-dik évi közszükségeinek fedezése végett kamatlan pénzjegyek kibocsátásáról

– 1848. évi XXXV. tv. a közigazgatásnak Erdélyre alkalmazásáról

Házelnöki megbízatása alatt történt legfontosabb események:

– Megalakult az Országos Honvédelmi Bizottmány

– A pákozdi csatában a magyar honvédsereg megállítja Jellačić horvát bán vezette császári seregeket

– A schwechati csatában vereséget szenved a magyar hadsereg

– V. Ferdinánd magyar király lemond a trónról és I. Ferenc József lesz az uralkodó, amelyet a magyar országgyűlés nem ismer el

1848 szeptemberében sikertelen tárgyalásokat folytatott Bécsben, ám Batthyány szeptember 27-i távozása után és Kossuth Lajos második toborzóútja során fontos szerepet játszott a végrehajtó hatalom gyakorlásában, így például a dunántúli magyar tábor megerősítésében, illetve a hadműveletek további irányának meghatározásában.

1848. december 31-én határozatként kihirdette az országgyűlés Debrecenbe költözését, 1849. január 5-én azonban betegségre hivatkozva lemondott a házelnökségről, és megígérte, hogy csatlakozik egyszerű képviselőként az országgyűléshez. Mivel március 1-ig nem jelent meg Debrecenben, a Képviselőház március 24-én lemondottnak tekintette, és megfosztották mandátumától.

1849 januárjában Budán jelentkezett a császári hatóságoknál és egy ismerőse révén elérte, hogy az ellen lefolytatandó vizsgálat alatt szabadlábon védekezhessen, és birtokai zár alá vételét feloldják. Windisch-Grätz megbízta, hogy Ghyczy Kálmán volt igazságügyi államtitkárral készítsen egy tervezetet Magyarország újrarendezéséről. A megbízásnak eleget tett, s a tervezet január 29-i benyújtása után ejtették ellene a felségsértési vádat, és szabadon bocsátották.

1849 tavaszán a gazdasági élet felé fordult. Április 28-án azonban - miután a honvédseregek a győztes tavaszi hadjárat révén az ország egész területét visszafoglalták - Puky Miklós kormánybiztos elfogatta őt kömlődi birtokán. Guyon Richárd komáromi várparancsnok bitófát állíttatott neki, és hadbíróság elé állítva, azonnal ki akarta végezni, mint árulót. Puky Miklós azonban ragaszkodott a rendes vizsgálathoz, és fegyveresen Debrecenbe kísértette. A vád hazaárulás volt. Maga Kossuth fogalmazta meg a vádpontokat ellene, ám mivel konkrét bizonyítékokat nem tudtak ellene találni, ejtették a vádat.

Alig tartózkodott három hétig otthon, amikor 1849. július 5-én, az előrenyomuló császári csapatok újból letartóztatták. Győrött, Pozsonyban, majd Pesten tartották fogva. Számon akarták rajta kérni 1848. október 3-a, az országgyűlés feloszlatása utáni tevékenységét. A per elhúzódott, s végül - Vukovics Sebő közbenjárásával - ismét felmentették a vádak alól. A szabadságharc után visszavonult baracskai birtokára ahol gazdálkodva, olvasva, gyermekeit nevelve töltötte életét.

Emlékezete 

 Alakja (említés szintjén) felbukkan Jókai Mór És mégis mozog a föld című regényében.

Jegyzetek

Források
 Jónás Károly - Villám Judit 2002: A Magyar Országgyűlés elnökei 1848-2002. Argumentum, Budapest, 69–74.

További információk

 Alapi Gyula: Komárom vármegye kultúrtörténetéből. Tatabánya, Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat és a Kernstok Károly Művészeti Alapítvány, 2000. 
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Jónás Károly-Villám Judit: A magyar országgyűlés elnökei 1848-2002. Bp., Argumentum Kiadó, 2002. 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Pálmány Béla: Az 1848-49. évi népképviselők névtára. = A magyar országgyűlés 1848/49-ben. Szerk. Szabad György. Bp., [1998]. 
 Az 1848-1849. évi első népképviseleti országgyűlés történeti almanachja. Szerk. Pálmány Béla. Bp., Magyar Országgyűlés, 2002. 
 ponori Thewrewk József: Magyarok születésnapjai. Első füzet, vagyis országgyülési emlény az 1843-44-iki országgyülés emlékezetére. Harmadik kiadat. Pest, 1861. Id. Poldini Ede és Noséda ny. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Kömlődiek
Országgyűlési képviselők (1848–1849)
A magyar képviselőház elnökei
Székesfehérvár díszpolgárai
1816-ban született személyek
1856-ban elhunyt személyek
Szomori és somodori ifj. Pázmándy Dénes ( Kömlőd , április – Baracska , január ) földbirtokos , politikus , július-től január-ig a képviselőház elnöke . Élete és politikai pályája Komárom vármegyei család sarja . Apja id . Pázmándy Dénes , édesanyja Pély Nagy Judit . Egyik felmenője , Pál , volt Komárom vármegye első református alispánja1817 között . Iskoláit előbb Kömlődön , majd a Pozsonyi Királyi Jogakadémián és a Pesti Királyi Tudományegyetemen végezte . Hosszabb utazásokat tett külföldön , több nyelven beszélt . Híres magyar szólótáncos volt . Azas reformnemzedék tagja lett . Joggyakornokként volt jelen az36-os pozsonyi országgyűlésen , s az ifjú jurátusokból alakult Társalkodási Egyesület tagja lett Pulszky Ferenccel együtt . Ekkor a Törvényhatósági Tudósítások és a Pesti Hírlap munkatársa volt . 1838-ban feleségül vette a szintén Komárom megyei köznemesi családból származó domonkosi Domonkos Lídiát ( *1816.–† Budapest , október ) , aki Jókai Mór Az arany ember című regénye " modelljének " , a dúsgazdag kereskedő Domonkos János testvérének , Sándornak négy leánya közül az egyik volt . Felnőtt gyermekei : Vilma ( Lónyai Ödön felesége ) , Szerénaés Dénes aki országgyűlési képviselő és publicista volt . 1839-től Komárom vármegye helyettes jegyzője , majd jegyzője , márciustől másod- , ill.től első alispánja volt.44. évi országgyűlésre apja helyett országgyűlési követté választották , majd decemberén a városok rendezésével foglalkozó , márciusén pedig a választójogi bizottságba is beválasztották . Hamarosan az országgyűlés egyik legnépszerűbb ellenzéki követévé vált , s a mérsékelt liberális ellenzék egyik vezetője lett.ban Nagyigmánd képviselője lett . A Batthyány-kormány májusén , Szalay Lászlóval együtt Frankfurtba küldte megbízottként a német alkotmányozó gyűlésre tárgyalni , ahol júliusén felszólalt . Júniusén hazajött , mert hasznosabbnak látta , ha a magyar képviselőház kilátásba helyezett elnökségét vállalja el. júniusán , közfelkiáltással a gesztesi választókerület képviselőjévé választotta , amelyet elfogadott. júliusén elsöprő többséggel ( abőlszavazattal ) a képviselőház elnökévé választotta . Házelnöki megbízatása alatti legjelentősebb törvények : ( Az április törvényeket követően hozott új törvényeket az uralkodó nem szentesítette , de a szabadságharc bukásáig a magyar államban jogilag érvényesnek tekintették a magyar hatóságok . ) – XXXIII. tv. a magyar hadseregről – évi XXXIV. tv . az országiki , második félévi , ésdik évi közszükségeinek fedezése végett kamatlan pénzjegyek kibocsátásáról – évi XXXV. tv. a közigazgatásnak Erdélyre alkalmazásáról Házelnöki megbízatása alatt történt legfontosabb események : – Megalakult az Országos Honvédelmi Bizottmány – A pákozdi csatában a magyar honvédsereg megállítja Jellačić horvát bán vezette császári seregeket – A schwechati csatában vereséget szenved a magyar hadsereg – V . Ferdinánd magyar király lemond a trónról és I. Ferenc József lesz az uralkodó , amelyet a magyar országgyűlés nem ismer el 1848 szeptemberében sikertelen tárgyalásokat folytatott Bécsben , ám Batthyány szeptemberi távozása után és Kossuth Lajos második toborzóútja során fontos szerepet játszott a végrehajtó hatalom gyakorlásában , így például a dunántúli magyar tábor megerősítésében , illetve a hadműveletek további irányának meghatározásában . 1848. decemberén határozatként kihirdette az országgyűlés Debrecenbe költözését , januárén azonban betegségre hivatkozva lemondott a házelnökségről , és megígérte , hogy csatlakozik egyszerű képviselőként az országgyűléshez . Mivel márciusig nem jelent meg Debrecenben , a Képviselőház márciusén lemondottnak tekintette , és megfosztották mandátumától . 1849 januárjában Budán jelentkezett a császári hatóságoknál és egy ismerőse révén elérte , hogy az ellen lefolytatandó vizsgálat alatt szabadlábon védekezhessen , és birtokai zár alá vételét feloldják . Windisch-Grätz megbízta , hogy Ghyczy Kálmán volt igazságügyi államtitkárral készítsen egy tervezetet Magyarország újrarendezéséről . A megbízásnak eleget tett , s a tervezet januári benyújtása után ejtették ellene a felségsértési vádat , és szabadon bocsátották . 1849 tavaszán a gazdasági élet felé fordult . Áprilisán azonban - miután a honvédseregek a győztes tavaszi hadjárat révén az ország egész területét visszafoglalták - Puky Miklós kormánybiztos elfogatta őt kömlődi birtokán . Guyon Richárd komáromi várparancsnok bitófát állíttatott neki , és hadbíróság elé állítva , azonnal ki akarta végezni , mint árulót . Puky Miklós azonban ragaszkodott a rendes vizsgálathoz , és fegyveresen Debrecenbe kísértette . A vád hazaárulás volt . Maga Kossuth fogalmazta meg a vádpontokat ellene , ám mivel konkrét bizonyítékokat nem tudtak ellene találni , ejtették a vádat . Alig tartózkodott három hétig otthon , amikor júliusén , az előrenyomuló császári csapatok újból letartóztatták . Győrött , Pozsonyban , majd Pesten tartották fogva . Számon akarták rajta kérni októbera , az országgyűlés feloszlatása utáni tevékenységét . A per elhúzódott , s végül - Vukovics Sebő közbenjárásával - ismét felmentették a vádak alól . A szabadságharc után visszavonult baracskai birtokára ahol gazdálkodva , olvasva , gyermekeit nevelve töltötte életét . Emlékezete Alakja ( említés szintjén ) felbukkan Jókai Mór És mégis mozog a föld című regényében . Jegyzetek Források Jónás Károly - Villám Judit A Magyar Országgyűlés elnökei Argumentum , Budapest,74. További információk Alapi Gyula : Komárom vármegye kultúrtörténetéből . Tatabánya , Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat és a Kernstok Károly Művészeti Alapítvány , Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Jónás Károly-Villám Judit : A magyar országgyűlés elnökei Bp. , Argumentum Kiadó , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Pálmány Béla : Az évi népképviselők névtára . = A magyar országgyűlés49-ben . Szerk . Szabad György . Bp. , [ 1998 ] . Az évi első népképviseleti országgyűlés történeti almanachja . Szerk . Pálmány Béla . Bp. , Magyar Országgyűlés , ponori Thewrewk József : Magyarok születésnapjai . Első füzet , vagyis országgyülési emlény aziki országgyülés emlékezetére . Harmadik kiadat . Pest , Id . Poldini Ede és Noséda ny . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Kömlődiek Országgyűlési képviselők1849 ) A magyar képviselőház elnökei Székesfehérvár díszpolgárai 1816-ban született személyek 1856-ban elhunyt személyek