Bajnok Béla
Bajnok Béla (Gyula, 1937. november 22. – Pilisvörösvár, 2020. július 25.) szobrászművész.

Élete 
1937. november 22-én született Gyulán. Az általános iskola elvégzése után építészeti technikumba került Székesfehérvárott. Anyagi nehézségek miatt két év után munkába kellett állnia. Kőfaragó szakmunkás lett Gyulán, később kitanulta a kőszobrászatot a Képzőművészeti Kivitelező Vállalatnál. Ezzel egyidőben sikeres érettségi vizsgát tett esti tagozaton, a budapesti Kölcsey Ferenc Gimnáziumban.

Ekkor már feltett célja volt, hogy szobrászművész legyen. Ezért választotta mestereinek a Kiss Sándor – Lesenyei Márta művészházaspárt. A mellettük eltöltött évek jelentős hatással voltak művészi fejlődésére.

1969-ben Pilisvörösvárra költözött.

1971-ben a Képzőművészeti Alap felvette tagjai közé.

Házasságai, gyermekei 
Háromszor nősült, első feleségétől egy fia, harmadik feleségétől két lánya született.

2020. július 25-én hunyt el, pilisvörösvári, karátsonyitelepi otthonában.

Művészete 
Feledy Balázs művészettörténész így jellemzi Bajnok Béla művészetét a „Fogadj szívembe” című portrékötetben:
„Bajnok Béla munkásságában feltűnő, hogy a szobrászat minden ágában, műfajában otthonosan mozog. A pályához faragó, „elvevő” szobrászként közelített, nem is véletlen, hogy minden kőből készült későbbi köztéri szobrát maga kivitelezte, a fa is végig közel áll személyiségéhez, ugyanakkor olyannyira vált mintázó szobrásszá, hogy a Képcsarnok Vállalathoz a hetvenes években több bronz kisplasztikát készített, s ezzel együtt vált kitűnő, igényes és elmélyült érmésszé. Sokoldalúsága tehát igaz a szobrászat mesterségbeli területére, s igaz pályája művészi ívére, amely nem igazán jellemző kortárs szobrászainkra, ugyanis a két alkotói módszer túlnyomó többségében eltérő személyiséget kíván. A mintázó szobrászok inkább talán a dinamikusabb, elevenebb személyiségek (e művek valósulnak meg végső soron bronzból), a faragó művészek a megfontoltabb, türelmesebb alkatok, akiket nem zavar a mű elkészülésének relatív lassúsága (e művek készülnek pl. kőből). Bajnok Bélában mindkét művészi magatartás-típus érzékelhető, ezek esetében nem feszültségben, hanem harmóniában egyesülnek. […]

Bajnok Béla a kortárs magyar szobrászat szívósan dolgozó azon elmélyült alkotója, aki témáiban kötődik a magyar múlthoz, történelemhez, egyéni értelmezésben kapcsolódik a magyar szakrális művészethez, s ez a szellem  áthatja plasztikai világát. Gazdag tematikájával szervesül változatosan igényes technikai eszköztára. Így összegződik eggyé munkásságában mesterség és művészet.”

Ismertebb művei

Köztéri szobrok, emlékművek 
 Az 1928-as bányászsztrájk emlékműve (mészkő, Pilisvörösvár, 1978)
 Beke Manó-emlékkő (Budapest, Bimbó úti park, 1980)
 A kenyér dicsérete (mészkő, Herceghalom, 1987)
 Városköszöntő (mészkő, Budaörs, 1988)
 Hősi emlékművek (mészkő, Regöly, 1992; Szárazd, 1993; Pálfa, 1995)
 Illyés Gyula-emléktábla (mészkő, bronz, Rácegrespuszta, 1995)
 Székelyhídi Szekrényessy Kálmán (mészkő, Siófok, 1997)
 Illyés Gyula (mészkő, Pálfa, 2002)
 A németek kitelepítésének emlékköve (bronz, Piliscsaba 2006)

Szobrok, kisplasztikák, domborművek 
 Petőfi (bronz, 1973)
 Siratók (fa, 1975)
 Albert Schweitzer (mészkő, 1996)
 Teréz anya, mészkő (1997)
 Sissi, bolgár mészkő (1998)
 Villon (vörös márvány, 1999)
 Nagy László (vörös márvány, 1999)
 Holdanya (márvány, 2004)
 „Az én országom nem e világból való” (mészkő, 2004)
 Eötvös József (vörös márvány, Békéscsaba, 2004)
 Leányka mandolinnal (bronz, 2005)
 Áldott állapotban (márvány, 2006)
 Assisi Szent Ferenc (mészkő, 2007) 
 Szárnyaszegett angyalok repülése (bronz, 2007)
 Lilike (bronz, 2008)

Plakettjei, érmei közül néhány 
 Kodály Zoltán (1971)
 Petőfi Sándor (1973)
 Ady Endre (1977)
 Sissi (1999)
 Albert Schweitzer (1992)

Kiállításai 

 1967 Alföldi Tárlat, Békéscsaba, csoportos
 1972 Balatoni Nyári Tárlat, Keszthely, csoportos
 1972 Őszi Tárlat, Gyula, csoportos
 1975 Pilisvörösvár, egyéni
 1975 Alföldi Tárlat, Békéscsaba, csoportos
 1977 Alföldi Tárlat, Békéscsaba, csoportos
 1977 Gyula, Dürer terem, egyéni
 1979 Alföldi Tárlat, Békéscsaba, csoportos
 1980 Gyula, Múzeumkert, egyéni
 1985 Pilisvörösvár, egyéni
 1997 Alföldi Tárlat, Békéscsaba, csoportos
 2008 „A Biblia évében”, Pilisvörösvár, csoportos
 2009 Pilisvörösvár, Műhely Galéria, csoportos
 2019 Pilisvörösvár, Varázskő Galéria, egyéni

Források 
 „Fogadj szívedbe”. Portrékötet négy pilisvörösvári képzőművészről. Szerk.: Fogarasy Attila. Pilisi Alkotó Kaptár Egyesület, Pilisvörösvár, 2010
 Bajnok Béla. A „Fogadj szívedbe” c. portrékötetből
 Bajnok Béla. In: Fogarasy-Fetter Mihály: Akik itt hagyták lábuk nyomát
 http://pilisvorosvar.hu/bejegyzesek/vorosvari/helyi-muveszek/bajnok-bela/ 
 https://www.kozterkep.hu/a/92
 http://www.siofokportal.hu/Bajnok-Bela-Szekelyhidi-Szekrenyessy-Kalman#prettyPhoto
 http://bajnok.eu/albumok/Szobrok/index.html

Jegyzetek 

1937-ben született személyek
2020-ban elhunyt személyek
Magyar szobrászok
Magyar éremművészek
Pilisvörösváriak
Gyulaiak
Bajnok Béla ( Gyula , november – Pilisvörösvár , július ) szobrászművész . Élete 1937. novemberén született Gyulán . Az általános iskola elvégzése után építészeti technikumba került Székesfehérvárott . Anyagi nehézségek miatt két év után munkába kellett állnia . Kőfaragó szakmunkás lett Gyulán , később kitanulta a kőszobrászatot a Képzőművészeti Kivitelező Vállalatnál . Ezzel egyidőben sikeres érettségi vizsgát tett esti tagozaton , a budapesti Kölcsey Ferenc Gimnáziumban . Ekkor már feltett célja volt , hogy szobrászművész legyen . Ezért választotta mestereinek a Kiss Sándor – Lesenyei Márta művészházaspárt . A mellettük eltöltött évek jelentős hatással voltak művészi fejlődésére . 1969-ben Pilisvörösvárra költözött . 1971-ben a Képzőművészeti Alap felvette tagjai közé . Házasságai , gyermekei Háromszor nősült , első feleségétől egy fia , harmadik feleségétől két lánya született . 2020. júliusén hunyt el , pilisvörösvári , karátsonyitelepi otthonában . Művészete Feledy Balázs művészettörténész így jellemzi Bajnok Béla művészetét a „ Fogadj szívembe” című portrékötetben : „ Bajnok Béla munkásságában feltűnő , hogy a szobrászat minden ágában , műfajában otthonosan mozog . A pályához faragó , „ elvevő” szobrászként közelített , nem is véletlen , hogy minden kőből készült későbbi köztéri szobrát maga kivitelezte , a fa is végig közel áll személyiségéhez , ugyanakkor olyannyira vált mintázó szobrásszá , hogy a Képcsarnok Vállalathoz a hetvenes években több bronz kisplasztikát készített , s ezzel együtt vált kitűnő , igényes és elmélyült érmésszé . Sokoldalúsága tehát igaz a szobrászat mesterségbeli területére , s igaz pályája művészi ívére , amely nem igazán jellemző kortárs szobrászainkra , ugyanis a két alkotói módszer túlnyomó többségében eltérő személyiséget kíván . A mintázó szobrászok inkább talán a dinamikusabb , elevenebb személyiségek ( e művek valósulnak meg végső soron bronzból ) , a faragó művészek a megfontoltabb , türelmesebb alkatok , akiket nem zavar a mű elkészülésének relatív lassúsága ( e művek készülnek pl. kőből ) . Bajnok Bélában mindkét művészi magatartás-típus érzékelhető , ezek esetében nem feszültségben , hanem harmóniában egyesülnek . [ … ] Bajnok Béla a kortárs magyar szobrászat szívósan dolgozó azon elmélyült alkotója , aki témáiban kötődik a magyar múlthoz , történelemhez , egyéni értelmezésben kapcsolódik a magyar szakrális művészethez , s ez a szellem áthatja plasztikai világát . Gazdag tematikájával szervesül változatosan igényes technikai eszköztára . Így összegződik eggyé munkásságában mesterség és művészet.” Ismertebb művei Köztéri szobrok , emlékművek Azas bányászsztrájk emlékműve ( mészkő , Pilisvörösvár , Beke Manó-emlékkő ( Budapest , Bimbó úti park , A kenyér dicsérete ( mészkő , Herceghalom , Városköszöntő ( mészkő , Budaörs , Hősi emlékművek ( mészkő , Regöly , Szárazd , Pálfa , Illyés Gyula-emléktábla ( mészkő , bronz , Rácegrespuszta , Székelyhídi Szekrényessy Kálmán ( mészkő , Siófok , Illyés Gyula ( mészkő , Pálfa , A németek kitelepítésének emlékköve ( bronz , Piliscsaba Szobrok , kisplasztikák , domborművek Petőfi ( bronz , Siratók ( fa , Albert Schweitzer ( mészkő , Teréz anya , mészkő Sissi , bolgár mészkő Villon ( vörös márvány , Nagy László ( vörös márvány , Holdanya ( márvány , „ Az én országom nem e világból való” ( mészkő , Eötvös József ( vörös márvány , Békéscsaba , Leányka mandolinnal ( bronz , Áldott állapotban ( márvány , Assisi Szent Ferenc ( mészkő , Szárnyaszegett angyalok repülése ( bronz , Lilike ( bronz , Plakettjei , érmei közül néhány Kodály Zoltán Petőfi Sándor Ady Endre Sissi Albert Schweitzer Kiállításai Alföldi Tárlat , Békéscsaba , csoportos Balatoni Nyári Tárlat , Keszthely , csoportos Őszi Tárlat , Gyula , csoportos Pilisvörösvár , egyéni Alföldi Tárlat , Békéscsaba , csoportos Alföldi Tárlat , Békéscsaba , csoportos Gyula , Dürer terem , egyéni Alföldi Tárlat , Békéscsaba , csoportos Gyula , Múzeumkert , egyéni Pilisvörösvár , egyéni Alföldi Tárlat , Békéscsaba , csoportos „ A Biblia évében” , Pilisvörösvár , csoportos Pilisvörösvár , Műhely Galéria , csoportos Pilisvörösvár , Varázskő Galéria , egyéni Források „ Fogadj szívedbe” . Portrékötet négy pilisvörösvári képzőművészről . Szerk . : Fogarasy Attila . Pilisi Alkotó Kaptár Egyesület , Pilisvörösvár, Bajnok Béla . A „ Fogadj szívedbe” c . portrékötetből Bajnok Béla . In : Fogarasy-Fetter Mihály : Akik itt hagyták lábuk nyomát http://pilisvorosvar.hu/bejegyzesek/vorosvari/helyi-muveszek/bajnok-bela/ https://www.kozterkep.hu/a/92 http://www.siofokportal.hu/Bajnok-Bela-Szekelyhidi-Szekrenyessy-Kalman #prettyPhoto http://bajnok.eu/albumok/Szobrok/index.html Jegyzetek 1937-ben született személyek 2020-ban elhunyt személyek Magyar szobrászok Magyar éremművészek Pilisvörösváriak Gyulaiak