Monlam imafesztivál
A monlam (vagy mönlam) imafesztivál vagy más néven a nagy imafesztivál a tibeti buddhizmusban a tibeti naptár első hónapjának 4. és 11. napja közé eső fesztivál, amelynek hagyománya hatszáz évre tekint vissza.

Története
A monlam fesztivált 1409-ben rendezték meg először Congkapa idejében, aki a gelug hagyomány alapítója volt. Tibet leghatalmasabb vallási fesztiváljára több ezer szerzetes gyűlt össze (a három fő kolostorból: Drepung, Szera és Ganden kolostor), hogy imákat kántáljanak és vallási szertartásokat végezzenek a lhászai Dzsokhang templomban.

1517-ben Gedun Gyaco, a 2. dalai láma lett a Drepung kolostor apátja, aki az azt követő évben újból felélesztette a monlam fesztivált, amelyen újból részt vettek a Szera, a Drepung és a Ganden kolostor gelug szerzetesei.

„A nagy imafesztivál legfőbb célja, hogy imádságokat mondjanak el a hagyományokban szereplő, szentként tisztelt guruk hosszú életéért, a dharma tanítások fennmaradásáért és terjesztéséért, valamint a világbékéért. Az erős hittel és elkötelezettséggel szavalt közös imádkozások segítenek a béke elérését akadályozó tényezők legyőzésében és elősegítik a harmonikus együttélés lehetőségét.”

Annak ellenére betiltották a lhászai Dzsokhangban a monlam fesztivált a kulturális forradalom (1966–1976) idején, hogy azon a helyen 1959 óta már nem is tartották azt meg. A tibeti fővárosban legközelebb csak 1986-ban tarthattak meg újból a fesztivált. Az 1980-as évek végén a tibeti szervezők politikai demonstráció céljából használták a monlam fesztivált és az ahhoz kapcsolódó szertartásokat. A monlam során a szerzetesek pódiumra állva éltették a 14. dalai lámát, Tendzin Gyacót, a tibeti függetlenséget hirdető szimbólumokkal demonstráltak, és kővel dobálták meg a rendőröket. A tüntetéseknek semmilyen eredményre nem vezettek, így a szerzetesek a monlam bojkottját fontolgatták, hogy kifejezzék elégedetlenségüket a kormányzattal. A városi vezetés 1990-ben betiltotta a monlam imafesztivált.

Az Indiában újraalapított tibeti kolostorokban tartanak monlam fesztivált.

Gyakorlatok
A legmagasabb „lharampa gese” tudományos fokozat záróvizsgáit (buddhista filozófiai tudományos fokozat a gelug hagyományon belül) az egy hetes fesztivál idején tartották. A szerzetesek hagyományos tibeti buddhista táncokat adtak elő (csam) és hatalmas szertartási tortákat (torma) készítettek a felajánlásokhoz, amelyekhez aprólékosan kidolgozott vajszobrok is készültek. A 15. napon volt a fesztivál fő eseménye a „vajlámpa fesztivál” (csunga csopa), amely során a dalai láma ellátogatott a Dzsokhang templomba. A templom előtti Barkhor tér kiállító térként működött a tormák számára. A fesztivál végén ezeket a vajszobrokat hatalmas máglyán égették el.

A tibeti világi emberek hagyományosan az új év napja és a monlam fesztivál közötti időszakban kötöttek házasságot. Az ország minden területéről érkeztek zarándokok, hogy meghallgassák az előadásokat és csatlakozzanak a közös imádkozásokhoz. Egyes kolostorok hatalmas festményeket (thangka) tűztek ki a kolostorok falára.

Kapcsolódó szócikkek 
 2. dalai láma - Gedun Gyaco

Jegyzetek

További információk 
 Kagyu Monlam Csenmo (Orgyen Trinlej)
 Kagyu Monlam Csenmo (Thaje Dordzse)
 Nyingma Monlam Csenmo

Buddhista fesztiválok
Tibeti fesztiválok
Tibeti kultúra
Tibeti buddhista művészet és kultúra
A monlam ( vagy mönlam ) imafesztivál vagy más néven a nagy imafesztivál a tibeti buddhizmusban a tibeti naptár első hónapjának és napja közé eső fesztivál , amelynek hagyománya hatszáz évre tekint vissza . Története A monlam fesztiváltben rendezték meg először Congkapa idejében , aki a gelug hagyomány alapítója volt . Tibet leghatalmasabb vallási fesztiváljára több ezer szerzetes gyűlt össze ( a három fő kolostorból : Drepung , Szera és Ganden kolostor ) , hogy imákat kántáljanak és vallási szertartásokat végezzenek a lhászai Dzsokhang templomban . 1517-ben Gedun Gyaco , a dalai láma lett a Drepung kolostor apátja , aki az azt követő évben újból felélesztette a monlam fesztivált , amelyen újból részt vettek a Szera , a Drepung és a Ganden kolostor gelug szerzetesei . „ A nagy imafesztivál legfőbb célja , hogy imádságokat mondjanak el a hagyományokban szereplő , szentként tisztelt guruk hosszú életéért , a dharma tanítások fennmaradásáért és terjesztéséért , valamint a világbékéért . Az erős hittel és elkötelezettséggel szavalt közös imádkozások segítenek a béke elérését akadályozó tényezők legyőzésében és elősegítik a harmonikus együttélés lehetőségét.” Annak ellenére betiltották a lhászai Dzsokhangban a monlam fesztivált a kulturális forradalom1976 ) idején , hogy azon a helyenóta már nem is tartották azt meg . A tibeti fővárosban legközelebb csakban tarthattak meg újból a fesztivált . Azas évek végén a tibeti szervezők politikai demonstráció céljából használták a monlam fesztivált és az ahhoz kapcsolódó szertartásokat . A monlam során a szerzetesek pódiumra állva éltették a dalai lámát , Tendzin Gyacót , a tibeti függetlenséget hirdető szimbólumokkal demonstráltak , és kővel dobálták meg a rendőröket . A tüntetéseknek semmilyen eredményre nem vezettek , így a szerzetesek a monlam bojkottját fontolgatták , hogy kifejezzék elégedetlenségüket a kormányzattal . A városi vezetésben betiltotta a monlam imafesztivált . Az Indiában újraalapított tibeti kolostorokban tartanak monlam fesztivált . Gyakorlatok A legmagasabb „ lharampa gese” tudományos fokozat záróvizsgáit ( buddhista filozófiai tudományos fokozat a gelug hagyományon belül ) az egy hetes fesztivál idején tartották . A szerzetesek hagyományos tibeti buddhista táncokat adtak elő ( csam ) és hatalmas szertartási tortákat ( torma ) készítettek a felajánlásokhoz , amelyekhez aprólékosan kidolgozott vajszobrok is készültek . A napon volt a fesztivál fő eseménye a „ vajlámpa fesztivál” ( csunga csopa ) , amely során a dalai láma ellátogatott a Dzsokhang templomba . A templom előtti Barkhor tér kiállító térként működött a tormák számára . A fesztivál végén ezeket a vajszobrokat hatalmas máglyán égették el . A tibeti világi emberek hagyományosan az új év napja és a monlam fesztivál közötti időszakban kötöttek házasságot . Az ország minden területéről érkeztek zarándokok , hogy meghallgassák az előadásokat és csatlakozzanak a közös imádkozásokhoz . Egyes kolostorok hatalmas festményeket ( thangka ) tűztek ki a kolostorok falára . Kapcsolódó szócikkek dalai láma - Gedun Gyaco Jegyzetek További információk Kagyu Monlam Csenmo ( Orgyen Trinlej ) Kagyu Monlam Csenmo ( Thaje Dordzse ) Nyingma Monlam Csenmo Buddhista fesztiválok Tibeti fesztiválok Tibeti kultúra Tibeti buddhista művészet és kultúra