Feketelábú szitakötő
A feketelábú szitakötő (Gomphus vulgatissimus) a folyami szitakötők (Gomphidae) családjába tartozó, egész Európában elterjedt rovarfaj.

Megjelenése
A feketelábú szitakötő testhossza 45–50 mm, szárnyfesztávolsága eléri a 60–70 mm-t. A nőstények és a fiatal hímek fekete-sárga mintásak, míg az idősödő hímek kizöldülnek. A hímek karcsú potroha a végén bunkósan megvastagszik, míg a nőstényeké többé-kevésbé egyenletesen vastag. A fiatal hímeket és nőstényeket a hátsó szárny alakja szerint is meg lehet különböztetni, míg a hímek szárnytöve horgas, a nőstényeké íves lefutású. A zölddé váló kifejlett hím jobbára fekete potroha végén a 7-9. szelvény oldalán található foltok élénksárgák maradnak. Halványzöld vagy kékeszöld szemeik nem érnek össze a fejtetőn.

A hasonló fekete-sárga hazai szitakötőktől (sárgás szitakötő, csermelyszitakötő, erdei szitakötő) teljesen fekete lábai, valamint tor- és potrohmintázata különbözteti meg.

Elterjedése
Európában és Nyugat-Szibéria déli részén elterjedt. Európában a legdélibb és legészakibb régiók kivételével mindenütt előfordul Dél-Svédországtól egészen Észak-Spanyolországig és Észak-Görögországig. Déli elterjedési vonala bizonytalan mert átmeneti formák (vagy hibridek) figyelhetők meg a Gomphus schneiderii-vel. A klíma melegedésével Britanniában mintegy 100 km-rel északabbra húzódott az 1970-es évekhez képest. Magyarországon az egész országban megtalálható, elsősorban a nagyobb folyók mentén.

Életmódja
Lárvája a kisebb-nagyobb, lassú folyású, iszapos aljzatú folyóvizekben él. Jellemzően a nagy folyók lassú szakaszain vagy a kisebbek sekély, iszapos szakaszain található meg. Ritkábban tavakban is előfordul. Hazai rokonai közül a feketelábú szitakötő jelenik meg először május elején. A kifejlett imágók jó repülők, a víztől távol, a fák koronaszintjében vadásznak, ritkán szállnak le és nehéz őket megfigyelni. Párzási időben a hímek védik a területüket és a nyílt víz fölött járőröznek. A párosodásra többnyire a víztől valamennyire távolabb kerül sor, majd ezután a nőstények egyedül rakják le petéiket. A lárvák 3-5 éven át fejlődnek, nappal az iszapba rejtőznek és éjjel aktívak.

A feketelábú szitakötő populációit a vízszennyezés és -szabályozás, valamint a meder kotrása veszélyeztetheti. Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 5000 Ft.

Kapcsolódó cikkek 
Magyarország szitakötőfajainak listája
Magyarország védett állatai

Források 

Gomphus vulgatissimus (LINNÉ, 1758) Feketelábú szitakötő Szitakötők
The Common Club-tail - Gomphus vulgatissimus (L.) British Dragonfly Society
Gomphus vulgatissimus – Common Clubtail – Club-tailed Dragonfly Dragonflyphotofavourites

További információk 

 

Rovarfajok
Folyami szitakötők
Magyarország szitakötői
Magyarországon védett állatok
A feketelábú szitakötő ( Gomphus vulgatissimus ) a folyami szitakötők ( Gomphidae ) családjába tartozó , egész Európában elterjedt rovarfaj. Megjelenése A feketelábú szitakötő testhossza50 mm , szárnyfesztávolsága eléri a70 mm-t . A nőstények és a fiatal hímek fekete-sárga mintásak , míg az idősödő hímek kizöldülnek . A hímek karcsú potroha a végén bunkósan megvastagszik , míg a nőstényeké többé-kevésbé egyenletesen vastag . A fiatal hímeket és nőstényeket a hátsó szárny alakja szerint is meg lehet különböztetni , míg a hímek szárnytöve horgas , a nőstényeké íves lefutású . A zölddé váló kifejlett hím jobbára fekete potroha végén a szelvény oldalán található foltok élénksárgák maradnak . Halványzöld vagy kékeszöld szemeik nem érnek össze a fejtetőn . A hasonló fekete-sárga hazai szitakötőktől ( sárgás szitakötő , csermelyszitakötő , erdei szitakötő ) teljesen fekete lábai , valamint tor- és potrohmintázata különbözteti meg . Elterjedése Európában és Nyugat-Szibéria déli részén elterjedt . Európában a legdélibb és legészakibb régiók kivételével mindenütt előfordul Dél-Svédországtól egészen Észak-Spanyolországig és Észak-Görögországig . Déli elterjedési vonala bizonytalan mert átmeneti formák ( vagy hibridek ) figyelhetők meg a Gomphus schneiderii-vel . A klíma melegedésével Britanniában mintegykm-rel északabbra húzódott azes évekhez képest . Magyarországon az egész országban megtalálható , elsősorban a nagyobb folyók mentén . Életmódja Lárvája a kisebb-nagyobb , lassú folyású , iszapos aljzatú folyóvizekben él . Jellemzően a nagy folyók lassú szakaszain vagy a kisebbek sekély , iszapos szakaszain található meg . Ritkábban tavakban is előfordul . Hazai rokonai közül a feketelábú szitakötő jelenik meg először május elején . A kifejlett imágók jó repülők , a víztől távol , a fák koronaszintjében vadásznak , ritkán szállnak le és nehéz őket megfigyelni . Párzási időben a hímek védik a területüket és a nyílt víz fölött járőröznek . A párosodásra többnyire a víztől valamennyire távolabb kerül sor , majd ezután a nőstények egyedül rakják le petéiket . A lárvákéven át fejlődnek , nappal az iszapba rejtőznek és éjjel aktívak . A feketelábú szitakötő populációit a vízszennyezés és -szabályozás , valamint a meder kotrása veszélyeztetheti . Magyarországon védett , természetvédelmi értékeFt . Kapcsolódó cikkek Magyarország szitakötőfajainak listája Magyarország védett állatai Források Gomphus vulgatissimus ( LINNÉ,Feketelábú szitakötő Szitakötők The Common Club-tail - Gomphus vulgatissimus ( L. ) British Dragonfly Society Gomphus vulgatissimus – Common Clubtail – Club-tailed Dragonfly Dragonflyphotofavourites További információk Rovarfajok Folyami szitakötők Magyarország szitakötői Magyarországon védett állatok