Kádár-kocka
Az úgynevezett Kádár-kocka négyzetes alaprajzú, általánosságban 100 négyzetméter körüli alapterülettel bíró, zömmel földszintes, sátortetős családiház-típus, amelynek Magyarországon az 1960-as évek elejétől, egészen a hetvenes évek végéig terjedt az építési időszaka.

Története, jellemzői 
A hetvenes évek során épült családi házaknál már különböző – néha utólagos – hozzáépítések (az emeleteken, beépített tetőtereken, garázsokon és nyári konyhákon kívül egyéb gazdasági melléképületek: műhelyek, istállók, ólak, kisebb raktárak) tarkítják ezen épülettípus alapvetően homogén formáját. (Ezt követően, még a rendszerváltást megelőzően, az 1980-as évek elejétől már főleg a nagyobb alapterületű, számos esetben többgenerációs "alpesi-háztípus" lett a szélesebb körben népszerű építési irányzat.) A kisebb települések utcaképét dominánsan meghatározó Kádár-kockák jellemzően a korábbi nyeregtetős parasztházak helyett, azokat kiváltva épültek, legsűrűbben az olyan helyeken, ahol árvízi pusztítás következett be. Ilyen típusú lakóépületből összesen 844 000 darab áll az országban. A koruknál fogva időszerűvé váló felújításból (beleértve többek között a korszerű hőszigetelés és fűtési rendszer kiépítését) kimaradó házaknak háromszor akkora az energiafelhasználása, mint egy átlagos lakótelepen lévő lakásé (405 kWh/m2). 2016-os árakon ezeknek a családi házaknak a fűtési költségei meghaladhatják éves szinten a 600 000 forintot is. (Építésük idején az alacsony energiaárak miatt ez sokadlagos szempont volt.)

A kádárkockák átlagos falazóanyaga B30-as, másnéven blokktégla, amelynek a hőszigetelő képessége igen rossz. A hőátbocsátási tényezője 1,57 W/m2K, amely már az 1980-as években sem volt energiahatékony. A kádárkockák átlagos falméretei 120-130 nm, amelyet ha ellátunk egy 10 cm-es eps hőszigetelő lappal, akkor 0,293 W/m2K-ra csökkentünk, illetve 15 cm-es grafitos szigetelés esetén 0,182W/m2K-ra csökkentünk. Ezzel a hőszigetelési értékekkel már igen komoly, a mérnöki kamara mai elvárásainak is megfelelő, jól hőszigetelt kádárkocka ingatlanunk lesz. 

Ezeknek az épületeknek a sátortetős kialakítása azért alakult ki így, mert a sátortető a leggazdaságosabb megoldás egy négyzet alaprajzú épületen, ellenben egy téglalap alaprajzú épülettel, mint, amilyenek a régi parasztházak voltak, ahol az észszerűség a nyeregtetős megoldást diktálta. Ugyanakkor részben a telkekre vonatkozó építészeti előírások, részben a könnyű engedélyeztetési eljárás, valamint a korabeli tervezés kezdetlegessége miatt terjedtek el a kockaházak hazánkban.

Az egyszerű tervezhetőség, a Tüzelő- és Építőanyag Kereskedelmi Vállalat (ismertebb nevén: TÜZÉP) telepeken beszerezhető – a hiánygazdaságból eredően szűkös választékú, ugyanakkor olcsó alapanyagok, valamint a szomszédok, kollégák munkakölcsönszerű bevonásával a kalákában történő építés lehetősége mellett a kockaházak könnyű felhúzhatóságához, folyományaként az elterjedéséhez a kedvező állami dotációs környezet is nagyban hozzájárult.

Eredetét tekintve a kockaházak a 19.–20. század fordulójáig, a kétszobás kistisztviselői és munkásházakig vezethető vissza. Csaknem azonos kinézete és hasonló belső elrendezése miatt számos kritika, élcelődés tárgyát képezte e háztípus. A második világháború után, a Kádár-korszak elejének tömeges lakásépítési programjában, a nagyobb városok panelházakból felhúzott lakótelepeihez hasonlóan, a kisvárosokban és a falvakban tucatjával épült, sematizált lakóépületeket a köznyelv gyakran pejoratívan "vidéki panelnek" nevezi.

Négyzetes alaprajzú változatától eltérő módon kialakult L-alaprajzú változata is.

Képek

Források

További információk 
 Tamáska Máté – Kockaház / A vidék 20. századi háztípusa (Magyar Építőművészek Szövetsége, kiállítás katalógus) Kiadó: Magyar Nemzeti Levéltár, , Budapest 2021
 Előd Fruzsina – Szeretik a magyarok a Kádár-kockáikat, a járvány még dob is a népszerűségükön (Telex.hu, 2021.04.24)
 Tamáska Máté, Somogyi Krisztina – A Kockaház-nosztalgia (Építészfórum, 2019.10.08.)
Panel és Kádár-kocka: tévedtünk ezekkel a lakásokkal kapcsolatban – Nők Lapja Café, 2019.07.19.
Hanka Nóra -   A ház, ami soha nem megy ki a divatból? / Kádár-kocka kortárs szemmel (Kortárs, 2023.01.04.)
 Tamáska Máté – Kockaházat a skanzenbe? / Az utóparaszti háztípus helye a vidéki házfejlődésben (Múltunk, 2008, 3.)
 Rutai Lili – The-Kádár cube comeback how the humble 1960s hungarian home inspired high-fashion and eco friendly living (The Calvert Journal, 2021.09.23.)
 Kalas Györgyi, Hernádi Levente - A papa mondta, hogy ilyen legyen (Index.hu, 2014.07.08.)

Kapcsolódó szócikkek 
 Füles ház
 Alpesi-ház
 Tömbház
 Parasztház

Épülettípusok
Magyarország lakóházai
Kocka
Az úgynevezett Kádár-kocka négyzetes alaprajzú , általánosságbannégyzetméter körüli alapterülettel bíró , zömmel földszintes , sátortetős családiház-típus , amelynek Magyarországon azas évek elejétől , egészen a hetvenes évek végéig terjedt az építési időszaka . Története , jellemzői A hetvenes évek során épült családi házaknál már különböző – néha utólagos – hozzáépítések ( az emeleteken , beépített tetőtereken , garázsokon és nyári konyhákon kívül egyéb gazdasági melléképületek : műhelyek , istállók , ólak , kisebb raktárak ) tarkítják ezen épülettípus alapvetően homogén formáját . ( Ezt követően , még a rendszerváltást megelőzően , azas évek elejétől már főleg a nagyobb alapterületű , számos esetben többgenerációs " alpesi-háztípus " lett a szélesebb körben népszerű építési irányzat . ) A kisebb települések utcaképét dominánsan meghatározó Kádár-kockák jellemzően a korábbi nyeregtetős parasztházak helyett , azokat kiváltva épültek , legsűrűbben az olyan helyeken , ahol árvízi pusztítás következett be . Ilyen típusú lakóépületből összesen000 darab áll az országban . A koruknál fogva időszerűvé váló felújításból ( beleértve többek között a korszerű hőszigetelés és fűtési rendszer kiépítését ) kimaradó házaknak háromszor akkora az energiafelhasználása , mint egy átlagos lakótelepen lévő lakásékWh/m2) .os árakon ezeknek a családi házaknak a fűtési költségei meghaladhatják éves szinten a000 forintot is . ( Építésük idején az alacsony energiaárak miatt ez sokadlagos szempont volt . ) A kádárkockák átlagos falazóanyaga B30-as , másnéven blokktégla , amelynek a hőszigetelő képessége igen rossz . A hőátbocsátási tényezője57 W/m2K , amely már azas években sem volt energiahatékony . A kádárkockák átlagos falméreteinm , amelyet ha ellátunk egycm-es eps hőszigetelő lappal , akkor293 W/m2K-ra csökkentünk , illetvecm-es grafitos szigetelés esetén182W/m2K-ra csökkentünk . Ezzel a hőszigetelési értékekkel már igen komoly , a mérnöki kamara mai elvárásainak is megfelelő , jól hőszigetelt kádárkocka ingatlanunk lesz . Ezeknek az épületeknek a sátortetős kialakítása azért alakult ki így , mert a sátortető a leggazdaságosabb megoldás egy négyzet alaprajzú épületen , ellenben egy téglalap alaprajzú épülettel , mint , amilyenek a régi parasztházak voltak , ahol az észszerűség a nyeregtetős megoldást diktálta . Ugyanakkor részben a telkekre vonatkozó építészeti előírások , részben a könnyű engedélyeztetési eljárás , valamint a korabeli tervezés kezdetlegessége miatt terjedtek el a kockaházak hazánkban . Az egyszerű tervezhetőség , a Tüzelő- és Építőanyag Kereskedelmi Vállalat ( ismertebb nevén : TÜZÉP ) telepeken beszerezhető – a hiánygazdaságból eredően szűkös választékú , ugyanakkor olcsó alapanyagok , valamint a szomszédok , kollégák munkakölcsönszerű bevonásával a kalákában történő építés lehetősége mellett a kockaházak könnyű felhúzhatóságához , folyományaként az elterjedéséhez a kedvező állami dotációs környezet is nagyban hozzájárult . Eredetét tekintve a kockaházak a–20. század fordulójáig , a kétszobás kistisztviselői és munkásházakig vezethető vissza . Csaknem azonos kinézete és hasonló belső elrendezése miatt számos kritika , élcelődés tárgyát képezte e háztípus . A második világháború után , a Kádár-korszak elejének tömeges lakásépítési programjában , a nagyobb városok panelházakból felhúzott lakótelepeihez hasonlóan , a kisvárosokban és a falvakban tucatjával épült , sematizált lakóépületeket a köznyelv gyakran pejoratívan " vidéki panelnek " nevezi . Négyzetes alaprajzú változatától eltérő módon kialakult L-alaprajzú változata is . Képek Források További információk Tamáska Máté – Kockaház / A vidék századi háztípusa ( Magyar Építőművészek Szövetsége , kiállítás katalógus ) Kiadó : Magyar Nemzeti Levéltár , , Budapest Előd Fruzsina – Szeretik a magyarok a Kádár-kockáikat , a járvány még dob is a népszerűségükön ( Telex.hu ,04.24 ) Tamáska Máté , Somogyi Krisztina – A Kockaház-nosztalgia ( Építészfórum, 10.08. ) Panel és Kádár-kocka : tévedtünk ezekkel a lakásokkal kapcsolatban – Nők Lapja Café,07.19. Hanka Nóra - A ház , ami soha nem megy ki a divatból ? / Kádár-kocka kortárs szemmel ( Kortárs,01.04. ) Tamáska Máté – Kockaházat a skanzenbe ? / Az utóparaszti háztípus helye a vidéki házfejlődésben ( Múltunk , ) Rutai Lili – The-Kádár cube comeback how the humble hungarian home inspired high-fashion and eco friendly living ( The Calvert Journal,09.23. ) Kalas Györgyi , Hernádi Levente - A papa mondta , hogy ilyen legyen ( Index.hu ,07.08. ) Kapcsolódó szócikkek Füles ház Alpesi-ház Tömbház Parasztház Épülettípusok Magyarország lakóházai Kocka