Bér Júlia
Bér Júlia (Bruck Karolin, Šimiková Karolin, Bérová Júlia) (Zirc, 1911. május 8. – Zirc, 2012. június 10.) festő-, grafikusművész.

Életpályája
Édesapja Bruck Péter Pál képzőművészeti kereskedő, keretező-üveges, varrógépjavító, édesanyja Rubinstein Margit háztartásbeli. Szülei boltjában szépre érzékeny gyerekként megismerhette a művek megbecsülését, az otthoni levegővel együtt szívta magába a képek illatát. 10 évesen került a budapesti Notre Dame kolostor iskolájába. A második anyanyelve a francia lett és apácának készült. Édesapja halálát követően hazaköltözött, hogy özvegy édesanyját támogassa. Jómódú családok nevelőnője lett, így került a Tersánszky házaspárhoz is. Ott fedezték fel rajztehetségét és a gobelinüzemükben alkalmazták.

1929-32-ben elvégezte a párizsi L’Art et Métiez festőiskolát. 1935-ben férjhez ment, Prágában telepedtek le, ahol 1936-ban Ivanka Bokovacová festőiskoláját látogatta. Az ország náci megszállása után férjét elfogták és koncentrációt táborba zárták. Mártírhalála mély nyomot hagyott a művésznő 1945 utáni alkotásain: olajjal készült tájképei és prágai motívumokat felhasználó műveinek színe sötét, szomorúságot árasztanak. Bér Júlia fájdalmát az alkotásban gyógyította. Több mint tíz évet töltött a kladnói, ostravai, sokolovi bányákban. A vájárokat ott rajzolta, ahol a legveszélyesebb munka folyt. Eleinte Prágában olajfestészettel foglalkozott. A német megszállás alatt a Felvidéken élt, ahol főleg a Garam-völgyi tájak szépsége hatott művészetére. Sok arcképet festett, közöttük gyermekportrékat is. A háború után rajzolta és festette bányásztémájú képeit. Az 50-es évek végén a grafika vonzza, főleg a linómetszet.

Alkotói pályája későbbi szakaszában kifejezési eszközeinek súlypontját a sokszorosító eljárásokra helyezte át. Grafikai sorozatai készültek a „harmadik világ” felszabadulási erőfeszítéseivel foglalkozó témakörben. Ilyen pl. az Afrika ciklusa (1963-64). Azután áttér a fametszetre, mely egészen a 90-es évekig tart. „Fény és árnyék” sorozat, „Vltava” (Moldva, közben monotípiákat és készít. „Fényben fürdő” (1981-82.) Második férjével számos tanulmányutat tesz. Vázlatfüzetében szülőhazáján, Magyarországon kívül a német Balti-tengervidékről, Bulgáriából, Jugoszláviából, a Szovjetunió közép-ázsiai köztársaságaiból és Franciaországból is rengeteg skiccet hoz magával, műveiben fel is használja ezeket. A hetvenes években született több, az ősi Prága ritkaságszámba menő műemlékeit bemutató fametszete (pl. Szt. Vitus-dóm tornya, a Týn-templom), vagy fekete-fehér fametszete Zirc látképe (1975) címmel. Szülőhazájával 1970-től éledtek újjá és váltak rendszeressé kapcsolatai. Ekkor ajándékozta Zircnek a Fény és árnyék színes fametszet sorozatot. Ekkor született meg az ötlete, hogy több csehszlovákiai grafikustól, később más országok művészeitől és magyar kollégáitól is kér alkotásokat. Létrehozta a ZIRCI GALÉRIA Barátság Grafikai Gyűjteményét. A gyűjteményt a zirci Reguly Antal Múzeum és Népművészeti alkotóház gondozza. A nyolcvanas évek elején alkotta – nagyszabásúan megtervezett sorozatának - színes grafikai lapjait A nemzetek kultúrája címmel: Cseh románc, Morva ritmusok, Szlovák ballada, A magyar mondavilágból, A puszta dala, Variációk az ősi Oroszországra, Ifjúságom Franciaországa, Spanyolország – Goya emlékezetére. Előtanulmányt jelentett a felsoroltakhoz a prágai motívumokból álló fekete-fehér fametszetsor is. (pl. Hradčanyból, Az Óvárosból, A Kisoldalból – 1980.) E lapjain már nem csupán az egyes prágai műemlékeket ábrázolja, hanem több ismert motívumot fűz össze különböző szimbólumokkal, attribútumokkal (pl. rózsa, házcégér). Ennek a termékeny alkotói időszakának első éveiben készített 10 színes monotípiából álló sorozatot is Fénnyel övezett címmel, Jaroslav Seifert, a később Nobel-díjjal kitüntetett cseh költő Prágát megéneklő verseskötetének tiszteletére. Alkotó éveinek végén virágcsendéleteket festett pasztell technikával.

Tagság szakmai szervezetekben
Csehszlovák Képzőművészek Szövetsége
Csehszlovák Képzőművészeti Alap

Díjak, kitüntetések
1985. Veszprém megyéért kitüntető díj arany fokozata
1989. Zirc város díszpolgára
2000. Franz Kafka-díj
2001. Masarik-díj
2006. A Magyar Köztársaság Arany Érdemkeresztje

Önálló kiállítások
1943 • Kračmar G., Kladno
1949 • Üzemi Klub, Ostrava-Vítkovice
1953 • Városi Galéria, Kladno
1955 • Magyar Kultúra Háza, Prága
1956 • Kultúrközpont, Szokolov
1958 • Kultúrközpont, Nové Sedlo
1965 • Bolgár Kultúra Háza, Prága
1964-67 • Rousínov • Polešovice • Boršice • Tučapy
1969 • Hadsereg Központ Kultúrház, Prága
1971 • V. Kramář G., Prága • Csehszlovák Kultúra Háza, Budapest • Zirc • Várpalota • Veszprém • Horní Bříza
1972 • Csehszlovák Kultúra Háza, Szófia • Plovdiv • Karlovo
1974 • Dílo G., Uherské Hradiště
1977 • Írók Székháza Galéria, Prága
1979 • Jezov Kultúrház, Buchlovice
1982 • Írók Székház Galéria, Prága • Zirc
1985 • Magyar Kultúra Háza, Prága
1988 • Grafikai Technikák, G. D., Prága
1991, 1997, 1999 • Városi Galéria, Zirc
1999 • Európai kóborlásaim apró ihletei, Városi Galéria, Zirc.
2006 • Zirci Galéria, Zirc
2006 • Cseh Centrum, Budapest
2011 • 100. születésnapján jelenlétében életmű-kiállítás a zirci Városháza nagytermében

Válogatott csoportos kiállítások
1945 • Umelecká beseda, Pozsony
1950 • Szlovákiai Képzőművészek, Pozsony • Csehszlovák művésznők, Prága
1954 • A Jirásek-verseny, Hronov
1955 • Jubileumi Tárlat, Prága
1959-60 • Képzőművészek csoportja, Prága
1967, 1969 • Prágai Szalon
1969 • Jelenkori cseh festők önarcképei, Prága
1970 • Prágai motívumok, Prága
1972 • Csehszlovák művészek útirajzai, Prága
1974 • A család, a gyermekek élete, Prága
1975 • Csehszlovák Grafika, Csontváry Terem, Budapest
1976 • A nő mai művészetünkben, Prága
1983 • Az életért, a békéért, Prága
1983 • Nemzetközi Dimitrov-verseny, Szófia
1991 • Albatros, Prága
1992-96 • Nemzetközi Grafikai Gyűjtemény, Zirc.

Jegyzetek

Források
Hana Smidrkalová: Történet, melyet az élet írt, in. Zirc és Vidéke 1999. május.
A cseh és szlovák képzőművészek szótára 1950-1997. (154. oldal)
Prof. Vlastimil Vinter tanulmánya (kézirat)

Zirciek
1911-ben született személyek
2012-ben elhunyt személyek
Századik életévüket betöltött személyek
Zsidó származású magyarok
Bér Júlia ( Bruck Karolin , Šimiková Karolin , Bérová Júlia ) ( Zirc , május – Zirc , június ) festő- , grafikusművész . Életpályája Édesapja Bruck Péter Pál képzőművészeti kereskedő , keretező-üveges , varrógépjavító , édesanyja Rubinstein Margit háztartásbeli . Szülei boltjában szépre érzékeny gyerekként megismerhette a művek megbecsülését , az otthoni levegővel együtt szívta magába a képek illatát.évesen került a budapesti Notre Dame kolostor iskolájába . A második anyanyelve a francia lett és apácának készült . Édesapja halálát követően hazaköltözött , hogy özvegy édesanyját támogassa . Jómódú családok nevelőnője lett , így került a Tersánszky házaspárhoz is . Ott fedezték fel rajztehetségét és a gobelinüzemükben alkalmazták . 1929-32-ben elvégezte a párizsi L’Art et Métiez festőiskolát.ben férjhez ment , Prágában telepedtek le , aholban Ivanka Bokovacová festőiskoláját látogatta . Az ország náci megszállása után férjét elfogták és koncentrációt táborba zárták . Mártírhalála mély nyomot hagyott a művésznőutáni alkotásain : olajjal készült tájképei és prágai motívumokat felhasználó műveinek színe sötét , szomorúságot árasztanak . Bér Júlia fájdalmát az alkotásban gyógyította . Több mint tíz évet töltött a kladnói , ostravai , sokolovi bányákban . A vájárokat ott rajzolta , ahol a legveszélyesebb munka folyt . Eleinte Prágában olajfestészettel foglalkozott . A német megszállás alatt a Felvidéken élt , ahol főleg a Garam-völgyi tájak szépsége hatott művészetére . Sok arcképet festett , közöttük gyermekportrékat is . A háború után rajzolta és festette bányásztémájú képeit . Azes évek végén a grafika vonzza , főleg a linómetszet . Alkotói pályája későbbi szakaszában kifejezési eszközeinek súlypontját a sokszorosító eljárásokra helyezte át . Grafikai sorozatai készültek a „ harmadik világ” felszabadulási erőfeszítéseivel foglalkozó témakörben . Ilyen pl . az Afrika ciklusa Azután áttér a fametszetre , mely egészen aes évekig tart . „ Fény és árnyék” sorozat , „ Vltava” ( Moldva , közben monotípiákat és készít . „ Fényben fürdő” ) Második férjével számos tanulmányutat tesz . Vázlatfüzetében szülőhazáján , Magyarországon kívül a német Balti-tengervidékről , Bulgáriából , Jugoszláviából , a Szovjetunió közép-ázsiai köztársaságaiból és Franciaországból is rengeteg skiccet hoz magával , műveiben fel is használja ezeket . A hetvenes években született több , az ősi Prága ritkaságszámba menő műemlékeit bemutató fametszete ( pl . Szt . Vitus-dóm tornya , a Týn-templom ) , vagy fekete-fehér fametszete Zirc látképecímmel . Szülőhazájávaltől éledtek újjá és váltak rendszeressé kapcsolatai . Ekkor ajándékozta Zircnek a Fény és árnyék színes fametszet sorozatot . Ekkor született meg az ötlete , hogy több csehszlovákiai grafikustól , később más országok művészeitől és magyar kollégáitól is kér alkotásokat . Létrehozta a ZIRCI GALÉRIA Barátság Grafikai Gyűjteményét . A gyűjteményt a zirci Reguly Antal Múzeum és Népművészeti alkotóház gondozza . A nyolcvanas évek elején alkotta – nagyszabásúan megtervezett sorozatának - színes grafikai lapjait A nemzetek kultúrája címmel : Cseh románc , Morva ritmusok , Szlovák ballada , A magyar mondavilágból , A puszta dala , Variációk az ősi Oroszországra , Ifjúságom Franciaországa , Spanyolország – Goya emlékezetére . Előtanulmányt jelentett a felsoroltakhoz a prágai motívumokból álló fekete-fehér fametszetsor is . ( pl . Hradčanyból , Az Óvárosból , A Kisoldalból – ) E lapjain már nem csupán az egyes prágai műemlékeket ábrázolja , hanem több ismert motívumot fűz össze különböző szimbólumokkal , attribútumokkal ( pl . rózsa , házcégér ) . Ennek a termékeny alkotói időszakának első éveiben készítettszínes monotípiából álló sorozatot is Fénnyel övezett címmel , Jaroslav Seifert , a később Nobel-díjjal kitüntetett cseh költő Prágát megéneklő verseskötetének tiszteletére . Alkotó éveinek végén virágcsendéleteket festett pasztell technikával . Tagság szakmai szervezetekben Csehszlovák Képzőművészek Szövetsége Csehszlovák Képzőművészeti Alap Díjak , kitüntetések 1985. Veszprém megyéért kitüntető díj arany fokozata 1989. Zirc város díszpolgára 2000. Franz Kafka-díj 2001. Masarik-díj 2006 . A Magyar Köztársaság Arany Érdemkeresztje Önálló kiállítások 1943 • Kračmar G. , Kladno 1949 • Üzemi Klub , Ostrava-Vítkovice 1953 • Városi Galéria , Kladno 1955 • Magyar Kultúra Háza , Prága 1956 • Kultúrközpont , Szokolov 1958 • Kultúrközpont , Nové Sedlo 1965 • Bolgár Kultúra Háza , Prága 1964-67 • Rousínov • Polešovice • Boršice • Tučapy 1969 • Hadsereg Központ Kultúrház , Prága 1971 • V . Kramář G. , Prága • Csehszlovák Kultúra Háza, Budapest • Zirc • Várpalota • Veszprém • Horní Bříza 1972 • Csehszlovák Kultúra Háza , Szófia • Plovdiv • Karlovo 1974 • Dílo G. , Uherské Hradiště 1977 • Írók Székháza Galéria , Prága 1979 • Jezov Kultúrház , Buchlovice 1982 • Írók Székház Galéria , Prága • Zirc 1985 • Magyar Kultúra Háza , Prága 1988 • Grafikai Technikák , G. D. , Prága 1991 , • Városi Galéria , Zirc 1999 • Európai kóborlásaim apró ihletei , Városi Galéria , Zirc . 2006 • Zirci Galéria , Zirc 2006 • Cseh Centrum , Budapest 2011 • születésnapján jelenlétében életmű-kiállítás a zirci Városháza nagytermében Válogatott csoportos kiállítások 1945 • Umelecká beseda , Pozsony 1950 • Szlovákiai Képzőművészek , Pozsony • Csehszlovák művésznők , Prága 1954 • A Jirásek-verseny , Hronov 1955 • Jubileumi Tárlat , Prága 1959-60 • Képzőművészek csoportja , Prága 1967 , • Prágai Szalon 1969 • Jelenkori cseh festők önarcképei , Prága 1970 • Prágai motívumok , Prága 1972 • Csehszlovák művészek útirajzai , Prága 1974 • A család , a gyermekek élete , Prága 1975 • Csehszlovák Grafika , Csontváry Terem , Budapest 1976 • A nő mai művészetünkben , Prága 1983 • Az életért , a békéért , Prága 1983 • Nemzetközi Dimitrov-verseny , Szófia 1991 • Albatros , Prága 1992-96 • Nemzetközi Grafikai Gyűjtemény , Zirc . Jegyzetek Források Hana Smidrkalová : Történet , melyet az élet írt , in . Zirc és Vidéke május . A cseh és szlovák képzőművészek szótára oldal ) Prof . Vlastimil Vinter tanulmánya ( kézirat ) Zirciek 1911-ben született személyek 2012-ben elhunyt személyek Századik életévüket betöltött személyek Zsidó származású magyarok