Gesta Romanorum
A Gesta Romanorum (a. m. A rómaiak viselt dolgai) középkori novellagyűjtemény. Eredetileg a XIII. században megjelenő új szerzetesrendek (ferencesek, domonkosok) prédikációiban szereplő és a laikus hívők erkölcseinek nemesítésére szolgáló történeteket tartalmazott – ennek megfelelően majd mindegyik novellában megtalálható valamilyen bibliai tanítás példázata. A gyűjtemény tartalma emiatt állandóan változott: egyes történeteket az éppen aktuális prédikációk igényeinek megfelelően átdolgoztak, új történeteket eszeltek ki, régieket elhagytak. Idővel az erkölcsi mondanivaló is háttérbe szorult, emiatt a Gesta Romanorumba tartozó novellák a középkori világi irodalom népszerű alkotásaivá kezdtek válni, melyek megtermékenyítően hatottak a későbbi századok írói, költői számára.

A mű története

A novellás-gyűjtemény először egy 1342-is innsbrucki kéziratban bukkan föl – ezt a változatot 1890-ben adta ki Willhelm Dick. A mű elterjedtségét és sikerét jelzi, hogy több, mint száz kéziratban maradt fenn. 1472-ben adják ki először latin nyelven nyomtatásban, de időközben már a nemzeti nyelvekre is átültették: 1414-ben németül, 1420-ban angolul és 1444-ben csehül is olvasható volt. A latin kiadást 1872-ben Hermann Oesterley adta ki újra. A reformáció is szívesen felhasználta a moralizáló tendenciájú történeteket, de van rá példa, hogy ekkor már sokszor el is hagyják a példázatokat, és csak a történet él tovább. Rotterdami Erasmus kigúnyolja a szerinte otromba latinsággal írt bárdolatlan történeteket, ez azonban nem akasztotta meg sikerét.

Magyarországon 1403–1424 között Gyulafehérvárott tudunk a Gesta létezéséről. A mű egy példányát a Mátyás könyvtárából való Sztárai-kódex meg is őrizte, de Mátyás korából megvolt Pozsonyban és Győrben is. Egy 1475-ben kelt soproni végrendelet is rendelkezik az örökhagyó tulajdonában lévő Gestáról. A mű első magyar fordítója Haller János, Torda megye főispánja, aki 1681–1682-es tordai fogsága idején fordította le magyarra a művet, melyet 1695-ben Misztótfalusi Kis Miklós adott ki nyomtatásban. A XVIII–XIX. századokban egyaránt 3-3 kiadást ért meg. A legteljesebb kiadás az 1900-ban Katona Lajos által készített volt.

Legújabban 1965-ben adta ki a Helikon Kiadó, majd ez reprintben 2001-ben jelent meg újra.

Hatása

A Gesta hatása a világirodalomra rendkívül szerteágazó. Termékenyítőleg hatott a népköltészetre és a magas műveltségre egyaránt, anélkül, hogy elveszítette volna eredeti, vallásos rendeltetését is. Villon költeményben dolgozta föl Nagy Sándor és Diomédész, a kalóz történetét, a világirodalomban a legnagyobb hatású író pedig, akire a Gesta hatást gyakorolt, Thomas Mann volt, aki A kiválasztott című kései regényében szintén feldolgozta a Gesta Nagy Szent Gergely-történetét.

Magyarországon Temesvári Pelbárt biztosan merített belőle prédikációban, de a kora újkorból ismerjük már világiasabb felhasználását is, a Heltai Gáspár által írt Ponciánus császár históriájában is. Tinódi Sokféle részögösről (részegesről) írt éneke a Gestában is olvasható Mint találták a szőlőt című írásra megy vissza. A XVIII. században Mikes Kelemen egyik levelében utal Nagy Szent Gergely életének a Gestában megörökített változatára: eszerint Gergely kitett gyermek volt, aki felnővén feleségül vette saját anyját, majd ezt megtudva szerzetesnek állt. Mikszáth Kálmán novelláinak főmotívuma is számos esetben visszavezethető a Haller-féle Gesta-fordításra.

A Gesta nyomán születő prédikációk elérték a világi hallgatóságot, melyet az is jelez, hogy a Magyar Néprajzi Lexikon külön ki tudta gyűjteni, hogy a Gestában szereplő egyes történetek hogyan jelennek meg a magyar népmesékben (listájukat lásd lent).

Magyarországon
A Gesta Romanorum első teljes magyar fordítását Haller János, Torda megyei főispán késztette el fogarasi fogságba esése idején, 1681-82 - ben és saját költségén ki is nyomtatta 1695-ben, Kolozsvárott Misztótfalusi Kis Miklósnál. Haller egy latin nyelvű, 1508-ban Hagenauban kiadott változatból fordított.

Magyar kiadások
Gesta Romanorum. Kolozsvár 1695; ford. Haller János, sajtó alá rend. Katona Lajos; Franklin, Bp., 1900 (Régi magyar könyvtár)
Szemelvény a Gesta Romanorumból; ford. Haller János, bev., jegyz. Katona Lajos; Lampel, Bp., 1903 (Magyar könyvtár)
Gesta Romanorum avagy Magyarul a rómaiak viselt dolgai és egyéb históriák. Az első kiadás megjelent 1695. évben; sajtó alá rend. Lengyel Dénes; Szent Hilárius, Bp., 1943 (Szent Hilárius könyvek)
Gesta Romanorum. Középkori elbeszélések; vál., ford., jegyz. Boronkai Iván, versford. Molnár Imre, utószó V. Kovács Sándor; Magyar Helikon, Bp., 1965 
Gesta Romanorum; ford. Haller János, sajtó alá rend. Belia György, vál., utószó Kelecsényi Gábor; Magyar Helikon, Bp., 1977
 Gesta Romanorum. Válogatta és fordította: Boronkai Iván. Reprint. Magyar Könyvklub, é.n.

A Gesta történeteinek hatása a magyar népművészetre
 A három jó tanács: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1099.html
 A remete és az angyal: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/4-903.html
 Sziklához láncolt Gergely: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/5-71.html
 Igazmondó juhász: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1496.html
 A fecsegő asszony: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-134.html

Források
 Katona Lajos: Magyar Folklórkalendárium. Budapest, 2006. Neumann Kht (reprint). Online verzió:http://mek.niif.hu/04700/04798/html/katona_folklor0029.html
 Magyar Néprajzi Lexikon. Gesta Romanorum szócikk. Online: http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-641.html
 Lázár Béla: A „Gesta Romanorum” hatása a magyar népköltészetre (Ethn., 1891)
 György Lajos: Az anekdota (A magyarság néprajza, III., Bp., 1941–43)

Kapcsolódó szócikkek
Aiszóposz
Phaedrus
Legenda Aurea
A velencei kalmár

Középkori latin irodalom
13. század
14. század
A Gesta Romanorum ( a. m . A rómaiak viselt dolgai ) középkori novellagyűjtemény . Eredetileg a XIII. században megjelenő új szerzetesrendek ( ferencesek , domonkosok ) prédikációiban szereplő és a laikus hívők erkölcseinek nemesítésére szolgáló történeteket tartalmazott – ennek megfelelően majd mindegyik novellában megtalálható valamilyen bibliai tanítás példázata . A gyűjtemény tartalma emiatt állandóan változott : egyes történeteket az éppen aktuális prédikációk igényeinek megfelelően átdolgoztak , új történeteket eszeltek ki , régieket elhagytak . Idővel az erkölcsi mondanivaló is háttérbe szorult , emiatt a Gesta Romanorumba tartozó novellák a középkori világi irodalom népszerű alkotásaivá kezdtek válni , melyek megtermékenyítően hatottak a későbbi századok írói , költői számára . A mű története A novellás-gyűjtemény először egyis innsbrucki kéziratban bukkan föl – ezt a változatotben adta ki Willhelm Dick . A mű elterjedtségét és sikerét jelzi , hogy több , mint száz kéziratban maradt fenn.ben adják ki először latin nyelven nyomtatásban , de időközben már a nemzeti nyelvekre is átültették: ben németül, ban angolul ésben csehül is olvasható volt . A latin kiadástben Hermann Oesterley adta ki újra . A reformáció is szívesen felhasználta a moralizáló tendenciájú történeteket , de van rá példa , hogy ekkor már sokszor el is hagyják a példázatokat , és csak a történet él tovább . Rotterdami Erasmus kigúnyolja a szerinte otromba latinsággal írt bárdolatlan történeteket , ez azonban nem akasztotta meg sikerét . Magyarországon1424 között Gyulafehérvárott tudunk a Gesta létezéséről . A mű egy példányát a Mátyás könyvtárából való Sztárai-kódex meg is őrizte , de Mátyás korából megvolt Pozsonyban és Győrben is . Egyben kelt soproni végrendelet is rendelkezik az örökhagyó tulajdonában lévő Gestáról . A mű első magyar fordítója Haller János , Torda megye főispánja , aki1682-es tordai fogsága idején fordította le magyarra a művet , melyetben Misztótfalusi Kis Miklós adott ki nyomtatásban . A XVIII–XIX. századokban egyarántkiadást ért meg . A legteljesebb kiadás azban Katona Lajos által készített volt . Legújabbanben adta ki a Helikon Kiadó , majd ez reprintbenben jelent meg újra . Hatása A Gesta hatása a világirodalomra rendkívül szerteágazó . Termékenyítőleg hatott a népköltészetre és a magas műveltségre egyaránt , anélkül , hogy elveszítette volna eredeti , vallásos rendeltetését is . Villon költeményben dolgozta föl Nagy Sándor és Diomédész , a kalóz történetét , a világirodalomban a legnagyobb hatású író pedig , akire a Gesta hatást gyakorolt , Thomas Mann volt , aki A kiválasztott című kései regényében szintén feldolgozta a Gesta Nagy Szent Gergely-történetét . Magyarországon Temesvári Pelbárt biztosan merített belőle prédikációban , de a kora újkorból ismerjük már világiasabb felhasználását is , a Heltai Gáspár által írt Ponciánus császár históriájában is . Tinódi Sokféle részögösről ( részegesről ) írt éneke a Gestában is olvasható Mint találták a szőlőt című írásra megy vissza . A XVIII. században Mikes Kelemen egyik levelében utal Nagy Szent Gergely életének a Gestában megörökített változatára : eszerint Gergely kitett gyermek volt , aki felnővén feleségül vette saját anyját , majd ezt megtudva szerzetesnek állt . Mikszáth Kálmán novelláinak főmotívuma is számos esetben visszavezethető a Haller-féle Gesta-fordításra . A Gesta nyomán születő prédikációk elérték a világi hallgatóságot , melyet az is jelez , hogy a Magyar Néprajzi Lexikon külön ki tudta gyűjteni , hogy a Gestában szereplő egyes történetek hogyan jelennek meg a magyar népmesékben ( listájukat lásd lent ) . Magyarországon A Gesta Romanorum első teljes magyar fordítását Haller János , Torda megyei főispán késztette el fogarasi fogságba esése idején,- ben és saját költségén ki is nyomtattaben , Kolozsvárott Misztótfalusi Kis Miklósnál . Haller egy latin nyelvű, ban Hagenauban kiadott változatból fordított . Magyar kiadások Gesta Romanorum . Kolozsvár ford . Haller János , sajtó alá rend . Katona Lajos ; Franklin, Bp.,( Régi magyar könyvtár ) Szemelvény a Gesta Romanorumból ; ford . Haller János , bev . , jegyz . Katona Lajos ; Lampel, Bp. ,( Magyar könyvtár ) Gesta Romanorum avagy Magyarul a rómaiak viselt dolgai és egyéb históriák . Az első kiadás megjelent évben ; sajtó alá rend . Lengyel Dénes ; Szent Hilárius, Bp.,( Szent Hilárius könyvek ) Gesta Romanorum . Középkori elbeszélések ; vál . , ford . , jegyz . Boronkai Iván , versford . Molnár Imre , utószó V . Kovács Sándor ; Magyar Helikon , Bp. , Gesta Romanorum ; ford . Haller János , sajtó alá rend . Belia György , vál . , utószó Kelecsényi Gábor ; Magyar Helikon , Bp. , Gesta Romanorum . Válogatta és fordította: Boronkai Iván . Reprint . Magyar Könyvklub , é.n . A Gesta történeteinek hatása a magyar népművészetre A három jó tanács : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1099.html A remete és az angyal : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/4-903.html Sziklához láncolt Gergely : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/5-71.html Igazmondó juhász : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1496.html A fecsegő asszony : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-134.html Források Katona Lajos : Magyar Folklórkalendárium . Budapest , Neumann Kht ( reprint ) . Online verzió : http://mek.niif.hu/04700/04798/html/katona_folklor0029.html Magyar Néprajzi Lexikon . Gesta Romanorum szócikk . Online : http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-641.html Lázár Béla : A „ Gesta Romanorum” hatása a magyar népköltészetre ( Ethn . , György Lajos : Az anekdota ( A magyarság néprajza , III. , Bp.,43 ) Kapcsolódó szócikkek Aiszóposz Phaedrus Legenda Aurea A velencei kalmár Középkori latin irodalom 13. század 14. század