Rumin (Hrvace)
Rumin falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 33, közúton 44 km-re északkeletre, Sinjtől 9 km-re északra, községközpontjától légvonalban 3 km-re északkeletre, a Svilaja-hegység és a Dinári-hegység között, a Peru‼a-tótól délkeletre, a Hrvacei mező északkeleti részén, a Cetina bal partján fekszik. A település határában levő kanyonszerű szorosban található a Rumin-pataknak, a  Cetina egyik legjelentősebb mellékvizének a forrása.

Története 
A település nevét az azonos nevű patakról kapta, melynek forrása itt található. A név a szakértők szerint idegen eredetű. A helyi hagyomány azt tartja, hogy a Cetinának ezen a keleti partján a horvát honfoglalással egy időben avarok telepedtek meg, akik később elhorvátosodtak. Ezt a közeli Obrovac nevével látják bizonyítottnak. Rumin falu középkori történetéről nincs írásos adat. A török 1520 körül foglalta el a közeli Travnik várával együtt ezt a térséget. A török adóösszeírás szerint a Rumin-patakon a török korban nyolc malom működött. A velencei seregek 1686-ban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace térségét. Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság, mintegy ötezer ember, köztük több száz pravoszláv család érkezett erre a vidékre. A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokat 1699-ben a karlócai béke szentesítette. Az 1714-ben kitört velencei-török háborúban átmenetileg újra török kézre került, de 1715-ben már újra velencei uralom alatt állt. 1718-ban a pozsareváci béke az új határt a Dinári-hegységnél húzta meg, így e térség velencei kézen maradt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1890-ben 34, 1910-ben 31 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Ez évben csaknem teljes lakossága horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború idején 1991 szeptemberében itt akadt el a szerb erők Vrlika körzetéből indított délkeleti irányú támadása, a falut a horvát erőknek sikerült megtartaniuk. A horvát hadsereg a „Peruča” fedőnevű katonai akció során 1993 januárjában szabadította fel az innen északra fekvő településeket. Ezzel Rumin végleg kikerült a frontzónából. Lakossága 2011-ben 190 fő volt.

Lakosság 

(1857-től 1880-ig, 1900-ban és 1921-ben lakosságát Hrvacéhez számították.)

Nevezetességei 
Panj nevű településrészén a Peruča-tó gátjától délre található a község egyik jelképe, a Cetina folyón átvezető első közúti híd.

Jegyzetek

Források 
Hrvace község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Hrvace rövid története

További információk 
Cetina die nördliche 
A szerb erők Dabar, Vučipolje és Maljkovo elleni támadása 1991. szeptember 17-19. között - térkép.
A Peruča-hadművelet, a horvát erők ellentámadása 1993 januárjában 

Split-Dalmácia megye települései
Rumin falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Hrvacéhez tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északkeletre , Sinjtőlkm-re északra , községközpontjától légvonalbankm-re északkeletre , a Svilaja-hegység és a Dinári-hegység között , a Peru ‼ a-tótól délkeletre , a Hrvacei mező északkeleti részén , a Cetina bal partján fekszik . A település határában levő kanyonszerű szorosban található a Rumin-pataknak , a Cetina egyik legjelentősebb mellékvizének a forrása . Története A település nevét az azonos nevű patakról kapta , melynek forrása itt található . A név a szakértők szerint idegen eredetű . A helyi hagyomány azt tartja , hogy a Cetinának ezen a keleti partján a horvát honfoglalással egy időben avarok telepedtek meg , akik később elhorvátosodtak . Ezt a közeli Obrovac nevével látják bizonyítottnak . Rumin falu középkori történetéről nincs írásos adat . A törökkörül foglalta el a közeli Travnik várával együtt ezt a térséget . A török adóösszeírás szerint a Rumin-patakon a török korban nyolc malom működött . A velencei seregekban foglalták vissza a töröktől Sinj várát és vele együtt a mai Hrvace térségét . Ezt követően a velencei hatóságok irányításával és rámai ferences szerzetesek vezetésével Boszniából és Hercegovinából keresztény lakosság , mintegy ötezer ember , köztük több száz pravoszláv család érkezett erre a vidékre . A velencei-török háború után kialakult új hatalmi viszonyokatben a karlócai béke szentesítette . Azben kitört velencei-török háborúban átmenetileg újra török kézre került , deben már újra velencei uralom alatt állt.ban a pozsareváci béke az új határt a Dinári-hegységnél húzta meg , így e térség velencei kézen maradt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett.től a független Horvátországhoz tartozik . Ez évben csaknem teljes lakossága horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború idejénszeptemberében itt akadt el a szerb erők Vrlika körzetéből indított délkeleti irányú támadása , a falut a horvát erőknek sikerült megtartaniuk . A horvát hadsereg a „ Peruča” fedőnevű katonai akció soránjanuárjában szabadította fel az innen északra fekvő településeket . Ezzel Rumin végleg kikerült a frontzónából . Lakosságabenfő volt . Lakosság ( 1857-tőlig, ban ésben lakosságát Hrvacéhez számították . ) Nevezetességei Panj nevű településrészén a Peruča-tó gátjától délre található a község egyik jelképe , a Cetina folyón átvezető első közúti híd . Jegyzetek Források Hrvace község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja Hrvace rövid története További információk Cetina die nördliche A szerb erők Dabar , Vučipolje és Maljkovo elleni támadása szeptember között - térkép . A Peruča-hadművelet , a horvát erők ellentámadásajanuárjában Split-Dalmácia megye települései