Ključ (Drniš)
Ključ falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 25, közúton 36 km-re délnyugatra, községközpontjától 11 km-re nyugatra, Dalmácia közepén, a Krka és a Čikola folyók összefolyásától keletre fekszik.

Története 
A horvátok ősei a 7. században telepedtek meg itt. A középkorban a knini püspökségnek alárendelt miljevci plébánia területéhez tartozott. Földesurai a közeli Ključ várának urai voltak. A török 1522-ben foglalta el Ključ várát. Területe a kandiai háború során 1648-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezután híveinek lelki gondozását a visovaci ferences atyák végezték. A hívek előbb a skradini, majd a Šibeniki püspökség igazgatása alá tartoztak. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott A falunak 1857-ben 291, 1910-ben 280 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben teljes lakossága horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták, de mint vitatott terület a Miljevci-fennsíkkal együtt ténylegesen az UNPROFOR nemzetközi erőinek ellenőrzése alatt állt. A településnek. 2011-ben 162 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Ključ vagy Ključica vára a településtől délre, a Čikola folyó jobb partján található meredek sziklacsúcsra épült. Jól megerősített vár volt, melynek építését stratégiai és politikai szempontok indokolták, hiszen innen az egész vidéket ellenőrzés alatt tarthatták. A vár régészeti kutatása még nem történt meg, azonban az tudható, hogy a Nepilićek építették a 14. század első felében. A középkori vár központi része szabálytalan négyszög alaprajzú, melynek nyugati részén ötszögletű torony és kerítőfal állt. A falakon belül még felismerhetők a háromszögű palota, az őrség szállásának és az északi falra támaszkodó helyiségek maradványai. Alattuk található a ciszterna és a tömlöc. Fennmaradt a zárófal legnagyobb része, valamint a két íves udvari kapu. A vár közvetlen közelében a Čikola felett híd ívelt át, melyen a Nepilićek hídvámot szedtek. Emiatt összeütközésbe kerültek a šibenikiekkel, akik elfoglalták és felgyújtották a várat. A két fél közötti viszály váltakozó szerencsével még hosszú ideig folytatódott, végül 1522-ben a török elfoglalta és csak 1648-ban a kandiai háború során szabadult fel uralma alól. A várat ezután jelentőségét veszítve kőbányaként használták, anyagát a környék építkezéseihez hordták el. Közelében egy történelem előtti vár maradványai is találhatók.
Szent Miklós tiszteletére szentelt kápolnájának maradványai.

Jegyzetek

További információk
 Drniš község hivatalos oldala 
 A miljevci plébánia honlapja  
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A Putovnica.net a Krka régi várairól 

Šibenik-Knin megye települései
Ključ falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Drnišhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re nyugatra , Dalmácia közepén , a Krka és a Čikola folyók összefolyásától keletre fekszik . Története A horvátok ősei a században telepedtek meg itt . A középkorban a knini püspökségnek alárendelt miljevci plébánia területéhez tartozott . Földesurai a közeli Ključ várának urai voltak . A törökben foglalta el Ključ várát . Területe a kandiai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Ezután híveinek lelki gondozását a visovaci ferences atyák végezték . A hívek előbb a skradini , majd a Šibeniki püspökség igazgatása alá tartoztak.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb Királyság , majd rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben teljes lakossága horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború során a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták , de mint vitatott terület a Miljevci-fennsíkkal együtt ténylegesen az UNPROFOR nemzetközi erőinek ellenőrzése alatt állt . A településnek.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Ključ vagy Ključica vára a településtől délre , a Čikola folyó jobb partján található meredek sziklacsúcsra épült . Jól megerősített vár volt , melynek építését stratégiai és politikai szempontok indokolták , hiszen innen az egész vidéket ellenőrzés alatt tarthatták . A vár régészeti kutatása még nem történt meg , azonban az tudható , hogy a Nepilićek építették a század első felében . A középkori vár központi része szabálytalan négyszög alaprajzú , melynek nyugati részén ötszögletű torony és kerítőfal állt . A falakon belül még felismerhetők a háromszögű palota , az őrség szállásának és az északi falra támaszkodó helyiségek maradványai . Alattuk található a ciszterna és a tömlöc . Fennmaradt a zárófal legnagyobb része , valamint a két íves udvari kapu . A vár közvetlen közelében a Čikola felett híd ívelt át , melyen a Nepilićek hídvámot szedtek . Emiatt összeütközésbe kerültek a šibenikiekkel , akik elfoglalták és felgyújtották a várat . A két fél közötti viszály váltakozó szerencsével még hosszú ideig folytatódott , végülben a török elfoglalta és csakban a kandiai háború során szabadult fel uralma alól . A várat ezután jelentőségét veszítve kőbányaként használták , anyagát a környék építkezéseihez hordták el . Közelében egy történelem előtti vár maradványai is találhatók . Szent Miklós tiszteletére szentelt kápolnájának maradványai . Jegyzetek További információk Drniš község hivatalos oldala A miljevci plébánia honlapja Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja A Putovnica.net a Krka régi várairól Šibenik-Knin megye települései