Szentlélek-templom (Csurgó)
A középkori eredetű Szentlélek-templom a Somogy vármegyei Csurgó egyik műemléke. A város északi részén, a településen áthaladó utak kereszteződésében egy kis dombon áll.

Leírása
A templom tágas, négy keresztboltozatos térre tagolódó hajója és a hatszögzáródású, szűkület nélküli szentélye a 18. századból származik. Legrégebbi része a nyugati végén álló, téglából készült, támpilléres torony, amely lent négyszög keresztmetszetű, de a második emelet magasságában nyolcszögletűre vált. Falán lőrésszerű kis ablakok látszanak, kősisakja nyolclapú, gúla formájú. Ehhez hasonló, szintén Árpád-kori tornyok a szentföldi keresztes lovagok egykori birtokairól ismertek még: Somogyvámos (pusztatemplom), Aracsi pusztatemplom, Szeged (Dömötör-torony), Sopron (Szentlélek-ispotály), Mátyusföld (Erzsébet-kápolna), Gacsály és Somlyóújlak.

A csúcsát díszítő kettőskereszt szárához korábban egy olyan fémzászlócska volt erősítve, mint amilyen a lovagrendi templomoknál megszokott volt. Ma ez nem látható.

Története
A templom a 13. században épült, de a török háborúk során tornya kivételével elpusztult. 1594-ben, amikor a város hat évre visszakerült magyar tulajdonba, a szentély és a sekrestye maradványaiból egy kis, új templomot létesítettek, ahol a Szentlélek tiszteletére emeltek oltárt. 1728-ban Festetics Kristóf vásárolta meg a csurgói birtokot, majd 1731-ben megkezdte a templom barokk stílusban történő, nyolc évig tartó újjáépítését. 1962-ben egy útépítés során a templomtól délre régi falmaradványok és sírok bukkantak elő, de részletes régészeti feltárást nem végeztek.

Források

Csurgó
A Kaposvári egyházmegye templomai és kápolnái
Somogy megye műemlékei
A középkori eredetű Szentlélek-templom a Somogy vármegyei Csurgó egyik műemléke . A város északi részén , a településen áthaladó utak kereszteződésében egy kis dombon áll . Leírása A templom tágas , négy keresztboltozatos térre tagolódó hajója és a hatszögzáródású , szűkület nélküli szentélye a századból származik . Legrégebbi része a nyugati végén álló , téglából készült , támpilléres torony , amely lent négyszög keresztmetszetű , de a második emelet magasságában nyolcszögletűre vált . Falán lőrésszerű kis ablakok látszanak , kősisakja nyolclapú , gúla formájú . Ehhez hasonló , szintén Árpád-kori tornyok a szentföldi keresztes lovagok egykori birtokairól ismertek még : Somogyvámos ( pusztatemplom ) , Aracsi pusztatemplom , Szeged ( Dömötör-torony ) , Sopron ( Szentlélek-ispotály ) , Mátyusföld ( Erzsébet-kápolna ) , Gacsály és Somlyóújlak . A csúcsát díszítő kettőskereszt szárához korábban egy olyan fémzászlócska volt erősítve , mint amilyen a lovagrendi templomoknál megszokott volt . Ma ez nem látható . Története A templom a században épült , de a török háborúk során tornya kivételével elpusztult.ben , amikor a város hat évre visszakerült magyar tulajdonba , a szentély és a sekrestye maradványaiból egy kis , új templomot létesítettek , ahol a Szentlélek tiszteletére emeltek oltárt.ban Festetics Kristóf vásárolta meg a csurgói birtokot , majdben megkezdte a templom barokk stílusban történő , nyolc évig tartó újjáépítését.ben egy útépítés során a templomtól délre régi falmaradványok és sírok bukkantak elő , de részletes régészeti feltárást nem végeztek . Források Csurgó A Kaposvári egyházmegye templomai és kápolnái Somogy megye műemlékei