MH 74. Arrabona Felderítő Zászlóalj
A Magyar Honvédség 74. Arrabona Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN 11. Harckocsi Hadosztály közvetlen alakulata volt 1961-1987 között.
Majd az 1. Gépesített Hadtest/Katonai Kerület felderítő alakulata volt 1997-es felszámolásáig.

Története 
Az alakulat 1961. szeptember 1-én alakult meg Tatán, mint motoros felderítő század. 1962. október 30-ával zászlóalj szervezetre tért át. Első parancsnoka Bodri Mihály őrnagy volt.
A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki, ami néhány főből áll. (ügyvitel, pénzügy, szaktiszthelyettesek). A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy csapatfelderítő század, egy PT-76-os úszóharckocsikkal felszerelt úszharckocsi szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz volt.

1964-65-ben az "ADRIA" szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú  D-442-es FUG-kal, ill. úszó harckocsikkal (UHK-al).
Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött:
Parancsnokság- és Törzs
FUG-század 3 db FUG szakasz (10 db) és 1 db oldalkocsis mootorkerékpár szakasz (12 db)
UHK-század 2 db szakasz (5db UHK)
Mélységi ejtőernyős felderítő szakasz 3 db MFCS-al
RÁF-század (hadművelet csoport, felderítő lehallgató szakasz, iránymérő szakasz)
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.

Összesen 210 fő. 24 fő tiszt, 28 fő tiszthelyettes, 80 tisztes, 78 honvéd.

A "VELENCE-II" szervezési intézkedésnek megfelelően 1973. szeptember 1-én módosították a csapatok hadrenjét.
Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult:
Parancsnokság- és Törzs (6 db parancsnoki PFUG jármű)
Híradó szakasz
Csapatfelderítő század: 6 db felderítő csoport (12 db D-944 PSZH-F,  PSZNR-1 lokátor szakasz (3 db lokátor, 3 db GAZ-69)).
Mélységi felderítő század: 6 db mélységi felderítő csoport
Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század: adatfeldolgozó és vezényló szakasz, rádiófelderítő szakasz, rádiótechnikai szakasz, rádió relé felderítő szakasz
Kiszolgáló alegységek: szállító- ellátó- javító raj, zászlóalj ellátóhely.
Összesen 327 fő (béke állomány, 350 fő "M"-állomány). 25 fő tiszt, 40 fő tiszthelyettes, 90 fő tisztes, 170 fő legénységi és 2 fő polgári alkalmazott.

Fontos megjegyezni, hogy megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet.

Az 1976. augusztus 16-án foganasított "MARCAL" feladat során  az első lépcsős hadosztályok 3 felderítő zászlóalját, ill. a budapesti 2. Önálló Rádiófelderítő Zászlóaljat áthelyezték. A 74. Felderítő Zászlóaljat Győrbe.
A szombathelyi Garasin, ill. a győri ún. likócsi Dobi István Laktanya volt a Néphadsereg legújabb laktányái. Minőségileg jobb körülmények között kerültek elhelyezésre az alakulatok. A likócsi laktanyában volt elhelyezve a MN 11. Harckocsi Hadosztály légvédelmi oltalmazását ellátó MH 14. Rába Légvédelmi Rakétaezred, aminek jogutódja a MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred.

Az 1 évvel későbbi "FERTŐD-I" technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára. Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége, és a parancsnoki járművek ZPSZH-F-re lettek cserélve. Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták.

A MÁTRA-85" tervidőszak során a zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt, ill. új technikai eszközök kerültek beszerzésre.
1983-ban felállításra került a 2. csapatfelderítő század is, ami nagyobb létszámot eredményezett. 1985-ben az 1., 2. csapatfelderítő századok és a mélységi felderítő század is átfegyverzésre került BMP-1-es harcjárműre. A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át.

1986-87-ben a "BAKONY" középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún. RUBIN-feladat. A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet.
Ennek eredményeképpen átalakult a MN 11. Harckocsi Hadosztály 1. Gépesített Hadtestté. A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba.

A felszámolásra ítélt 54. Felderítő Zászlóalj állományát és technikai eszközeinek nagy része a szombathelyi 42. Felderítő Zászlóaljhoz és a győri 74. Felderítő Zászlóaljhoz került.

1990-ben először a Kinizsi Pál nevet vette fel, majd 1 évvel később a hivatalos megnevezése MH 74. Arrabona Felderítő Zászlóalj lett. Utalva Győr helyőrség római nevére.
A 90-es évek elején sok változás következett be a szervezetek terén.
1993-ban a rádiófelderítő század kivált a zászlóalj kötelékéből.

1996. szeptember 1-én századdá csökkentették a zászlóaljt és vissza telepítették Tatára, mint a MH 25. Klapka György Önálló Gépesített Lövészdandár kötelék százada. 1997. szeptember 1-én felszámolták jogutód nélkül.

Parancsnokok 
1962-1966 Bodri Mihály őrnagy
1966-1976 Kriska János alezredes
1976-? Kiszely Béla őrnagy
?-? Oláh István alezredes
?-? Nagy Gergely alezredes
?-1997 Horváth Zsolt alezredes

Források 
Somkutas Róbert - Álcaruhában. Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből (1945-2000), Zrínyi Kiadó 2014, 

A Magyar Honvédség szárazföldi alakulatai
A Magyar Honvédség Arrabona Felderítő Zászlóalj a Magyar Néphadsereg MN Harckocsi Hadosztály közvetlen alakulata voltközött . Majd az Gépesített Hadtest/Katonai Kerület felderítő alakulata voltes felszámolásáig . Története Az alakulat szeptemberén alakult meg Tatán , mint motoros felderítő század. októberával zászlóalj szervezetre tért át . Első parancsnoka Bodri Mihály őrnagy volt . A felderítő alegységek szervezetét parancsnoksággal és törzzsel egészítették ki , ami néhány főből áll. ( ügyvitel , pénzügy , szaktiszthelyettesek ) . A zászlóalj szervezetében híradó- és egy ellátó szakasz mellett egy csapatfelderítő század , egy PT-76-os úszóharckocsikkal felszerelt úszharckocsi szakasz és egy ejtőernyős felderítő szakasz volt . 1964-65-ben az " ADRIA " szervezési feladat során elkezdődött a felderítő csapatok ellátása a magyar gyártmáynú D-442-es FUG-kal , ill . úszó harckocsikkal ( UHK-al ) . Ekkor tájt a felderítő zászlóalj a következőképpen szerveződött : Parancsnokság- és Törzs FUG-századdb FUG szakaszdb ) ésdb oldalkocsis mootorkerékpár szakaszdb ) UHK-századdb szakaszb UHK ) Mélységi ejtőernyős felderítő szakaszdb MFCS-al RÁF-század ( hadművelet csoport , felderítő lehallgató szakasz , iránymérő szakasz ) Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Összesenfő.fő tiszt,fő tiszthelyettes,tisztes , honvéd . A " VELENCE-II " szervezési intézkedésnek megfelelően szeptemberén módosították a csapatok hadrenjét . Az első lépcsős felderítő zászlóaljak hadrendje a következők szerint módosult : Parancsnokság- és Törzsdb parancsnoki PFUG jármű ) Híradó szakasz Csapatfelderítő század: db felderítő csoportdb D-944 PSZH-F , PSZNR-1 lokátor szakaszdb lokátor,db GAZ-69 ) ) . Mélységi felderítő század: db mélységi felderítő csoport Rádiófelderítő és rádiótechnikai felderítő század : adatfeldolgozó és vezényló szakasz , rádiófelderítő szakasz , rádiótechnikai szakasz , rádió relé felderítő szakasz Kiszolgáló alegységek : szállító- ellátó- javító raj , zászlóalj ellátóhely . Összesenfő ( béke állomány,fő " M"-állomány) .fő tiszt,fő tiszthelyettes,fő tisztes,fő legénységi ésfő polgári alkalmazott . Fontos megjegyezni , hogy megszüntették a csapat- és mélységi felderítő századokban a szakasz szerveződési szintet . Az augusztusán foganasított " MARCAL " feladat során az első lépcsős hadosztályokfelderítő zászlóalját , ill . a budapesti Önálló Rádiófelderítő Zászlóaljat áthelyezték . A Felderítő Zászlóaljat Győrbe . A szombathelyi Garasin , ill . a győri ún. likócsi Dobi István Laktanya volt a Néphadsereg legújabb laktányái . Minőségileg jobb körülmények között kerültek elhelyezésre az alakulatok . A likócsi laktanyában volt elhelyezve a MN Harckocsi Hadosztály légvédelmi oltalmazását ellátó MH Rába Légvédelmi Rakétaezred , aminek jogutódja a MH Arrabona Légvédelmi Rakétaezred . Azévvel későbbi " FERTŐD-I " technikai változást hozott a felderítő alakulatok számára . Javult a felderítő- és híradástechnikai eszközök minősége , és a parancsnoki járművek ZPSZH-F-re lettek cserélve . Azidáig a PFUG-I típusú felderítő járműveket használták . A MÁTRA-85 " tervidőszak során a zászlóaljak RÁF-századainál megszüntették a rádiórelé szakaszt , ill . új technikai eszközök kerültek beszerzésre . 1983-ban felállításra került a csapatfelderítő század is , ami nagyobb létszámot eredményezett.ben az , csapatfelderítő századok és a mélységi felderítő század is átfegyverzésre került BMP-1-es harcjárműre . A kivonásra került PSZH-F-ket a másodiklépcsős alakulatokhoz csoportosították át . 1986-87-ben a " BAKONY " középtávú fejlesztési terv részeként annak második üteme volt a sokat emlegetett ún . RUBIN-feladat . A hadsereg-hadosztály-ezred-zászlóalj szervezetet felváltotta a hadsereg-hadtest-dandár-zászlóalj szervezet . Ennek eredményeképpen átalakult a MN Harckocsi Hadosztály Gépesített Hadtestté . A megszűnő hadosztályok alakulataik egy részét felszámolták vagy beolvasztották más alakulatokba . A felszámolásra ítélt Felderítő Zászlóalj állományát és technikai eszközeinek nagy része a szombathelyi Felderítő Zászlóaljhoz és a győri Felderítő Zászlóaljhoz került . 1990-ben először a Kinizsi Pál nevet vette fel , majdévvel később a hivatalos megnevezése MH Arrabona Felderítő Zászlóalj lett . Utalva Győr helyőrség római nevére . Aes évek elején sok változás következett be a szervezetek terén . 1993-ban a rádiófelderítő század kivált a zászlóalj kötelékéből . 1996. szeptemberén századdá csökkentették a zászlóaljt és vissza telepítették Tatára , mint a MH Klapka György Önálló Gépesített Lövészdandár kötelék százada. szeptemberén felszámolták jogutód nélkül . Parancsnokok 1962-1966 Bodri Mihály őrnagy 1966-1976 Kriska János alezredes 1976- ? Kiszely Béla őrnagy ?- ? Oláh István alezredes ?- ? Nagy Gergely alezredes ?-1997 Horváth Zsolt alezredes Források Somkutas Róbert - Álcaruhában . Fejezetek a hadműveleti-harcászati csapatfelderítés történetéből Zrínyi Kiadó A Magyar Honvédség szárazföldi alakulatai