Merülés (hajó)
Egy hajótest merülése a merülési vonal és a hajótest alja (hajógerinc) közti függőleges távolság a hajótest vastagságát is beleértve. Amennyiben ez utóbbit nem számoljuk bele, akkor a szűkebb merülést kapjuk. A merülés megadja azt a minimális vízmélységet, ahol a hajó vagy csónak még biztonságosan hajózhat. A merülés használható még a számított teljes vízkiszorítás és Arkhimédész törvényének alkalmazásával a fedélzeti áru tömegének meghatározására. A hajógyár által készített táblázat minden merüléshez megadja a vízkiszorítást. Ilyenkor a víz sűrűségét (sós vagy édes) és a hajó bunkereinek tartalmát kell figyelembe venni. A szorosan kapcsolódó "bólintás" kifejezést az orr- és a tatmerülés különbségeként határozzák meg.

Hajók merülései 

 A tat (tükör) merülésének a mérése a tükör merőlegesére történik.
 Az elülső (orr) merülésének a mérése az orr merőlegesére történik.
 A közepes merülést a tükör és orr merülésének átlagából számolva kapjuk, korrigálva a vízszint változásával és az átlagos merőlegest figyelembe véve az F helyzetének értékével.
 A hajó trimje az elülső és tat merülésének különbsége. Ha a tat merülése nagyobb, a jármű trimje negatívnak tekintendő, és pozitív, ha az elülső merülése a nagyobb. Ilyen esetben gyakran hivatkoznak rá "fejjel lefelé" levőként.

A kereskedelmi hajózás területén a hajó merüléseként általában a közepes merülés kerül megadásra. Azonban navigációs helyzetekben, a maximális merülés, általában a tat merülése lesz ismert a hídon, és ezt fogják megosztani a révkalauzzal.

A merülés módosulásai 
Egy hajó merülését több tényező befolyásolhatja, nem is említve itt a vízkiszorítás miatti emelkedésről és süllyedésről:
 Trim módosulása
 Módosulása a dőlés miatt
 Módosulása a vízszint változása miatt[pontosítás szükséges]
 Az édesvízi merülés módosulásának meghatározása az édesvízből a tengervízbe és visszafelé való áthaladáskor
 A változó hőmérséklet sekély vizekben való hajózás esetén
 Módosulás a hajó sekély vizekben való haladása miatt, vagy squat

Merülési mérce 
A merülés mérése egy "sávos" mércével történik az orrnál és a taton, egyes hajóknál az átlagos merőlegesnél történő mérés is használatos. A mérce hagyományos angol vagy metrikus egységeket használhat. Angol rendszer esetén minden egyes jel alja a merülést jelenti lábban, a jelek közti távolság 6 hüvelyk. Metrikus jelölési rendszerben minden egyes merülési jel alja a merülést jelöli deciméterben, és minden jel egy deciméter magas.

A merülési mércét a hajótestre korábban szegecselték, majd egy ideig a festett jelölés volt használatban. Manapság a fémtestű hajóknál hegesztik.

A merülés következményei

Nagy hajók 
Amikor a nagyobb hajók könnyűek (rakomány nélkül), megpróbálnak egy átlagos merülést tartani, hogy így javítsák a tengeri átkelésüket és csökkentsék a szél hatását (a billentő erő magas középpontját). Ennek elérése érdekében a rakomány kirakodása után, a hajó stabilitására hajóballasztot használnak.

Egy nagy hajó merülésének közvetlen kapcsolata a stabilitásával kis mértékű, mert a stabilitás kizárólag a hajótest metacentruma és a tömegközéppont egymáshoz való helyzetétől függ. Igaz azonban az is, hogy egy "könnyű" hajónak meglehetősen magas a stabilitása, ami a hajó túlzott dőlését okozhatja (a tehetetlenség miatt). Egy teljesen megrakott (nagy merülésű) hajónak erős, vagy épp ellenkezőleg gyenge stabilitása is lehet, attól függően, hogyan van a hajó megrakodva (a tömegközéppont magassága).

A hajó merülése nőhet, ha sekély vizekben mozog, ez a jelenség squat (guggolás) néven ismert (a mozgó hajót lefelé húzó alacsonyabb nyomás, mint hidrodinamikai hatás hajós kifejezése).

A merülés jelentős tényező, amely korlátozza a hajózható víziutakat, különösen nagy hajók esetén. Természetesen ide tartoznak a sekély parti vizek és zátonyok, de néhány nagy hajózási útvonal is. A Panamax osztályú hajóknak, a legnagyobb hajóknak, melyek képesek áthaladni a Panama-csatornán, van egy merülési korlátjuk (és egy "légi merülési" korlátjuk a hidak alatti átkeléshez), de általában a szélességük korlátozza őket, esetenként a teljes hossz, hogy beférjenek a zsilipkamrákba. Ehhez képest a sokkal szélesebb Szuezi-csatornában a merülés a korlátozó tényező a Suezmax hajók esetében. Egyes szupertankerek képesek áthaladni a Szuezi-csatornán rakomány nélkül, vagy félig megrakodva, de nem teljes rakománnyal. 

Nem a csatornák az egyetlen merülés-korlátozott hajózási útvonalakat. A Malaccamax hajók azok a maximális merülésű hajók, amelyek képesek átkelni a nagyon forgalmas, de viszonylag sekély Malaka-szoroson. Csak pár nagy méretű hajó képes erre.

Szabadidőhajók 
A kis merülés lehetővé teszi a szabadidőhajók számára, hogy sekélyebb vizeken hajózzanak. Így ezeknek a hajóknak lehetőségük van a kisebb kikötők elérésére, folyami hajózásra, sőt a hajó "strandkikötésére" is.

A nagy merülés erős szélben biztosítja a jó stabilitási szintet, mivel a tömegközéppont alacsonyabban van (a hajógerinc feletti ballaszttal). Példa lehet erre egy 1,2 m merülésű és 8,9 m hosszú sárkányhajó, ahol a ballaszt nagyon alacsonyan, a hajógerincbe kerül.

A katamaránhoz hasonló hajók kis merülés melletti jó stabilitásukkal megoldást nyújthatnak a problémára, de ezzel nő a hajó szélessége.

Tengeralattjárók 
A különböző tengeri mélységekbe lemerülni képes tengeralattjárók esetén a hajógerinc-mélység kifejezést használják a víz felszíne és a tengeralattjáró gerincének alja közti tényleges távolság kifejezésére. Ez hajózáskor használatos a víz alatti akadályoknak és az óceán fenekének való ütközés elkerülésére, valamint a tengeralattjáró mélységmérésénél hivatkozási pontként.

A tengeralattjárók felszíni üzemben, ill. kikötőkben és dokkokban való hajózásnál általában rendelkeznek egy jellemző merüléssel.

Hivatkozások

Fordítás 
 

Navigáció
Hajók
Egy hajótest merülése a merülési vonal és a hajótest alja ( hajógerinc ) közti függőleges távolság a hajótest vastagságát is beleértve . Amennyiben ez utóbbit nem számoljuk bele , akkor a szűkebb merülést kapjuk . A merülés megadja azt a minimális vízmélységet , ahol a hajó vagy csónak még biztonságosan hajózhat . A merülés használható még a számított teljes vízkiszorítás és Arkhimédész törvényének alkalmazásával a fedélzeti áru tömegének meghatározására . A hajógyár által készített táblázat minden merüléshez megadja a vízkiszorítást . Ilyenkor a víz sűrűségét ( sós vagy édes ) és a hajó bunkereinek tartalmát kell figyelembe venni . A szorosan kapcsolódó " bólintás " kifejezést az orr- és a tatmerülés különbségeként határozzák meg . Hajók merülései A tat ( tükör ) merülésének a mérése a tükör merőlegesére történik . Az elülső ( orr ) merülésének a mérése az orr merőlegesére történik . A közepes merülést a tükör és orr merülésének átlagából számolva kapjuk , korrigálva a vízszint változásával és az átlagos merőlegest figyelembe véve az F helyzetének értékével . A hajó trimje az elülső és tat merülésének különbsége . Ha a tat merülése nagyobb , a jármű trimje negatívnak tekintendő , és pozitív , ha az elülső merülése a nagyobb . Ilyen esetben gyakran hivatkoznak rá " fejjel lefelé " levőként . A kereskedelmi hajózás területén a hajó merüléseként általában a közepes merülés kerül megadásra . Azonban navigációs helyzetekben , a maximális merülés , általában a tat merülése lesz ismert a hídon , és ezt fogják megosztani a révkalauzzal . A merülés módosulásai Egy hajó merülését több tényező befolyásolhatja , nem is említve itt a vízkiszorítás miatti emelkedésről és süllyedésről : Trim módosulása Módosulása a dőlés miatt Módosulása a vízszint változása miatt [ pontosítás szükséges ] Az édesvízi merülés módosulásának meghatározása az édesvízből a tengervízbe és visszafelé való áthaladáskor A változó hőmérséklet sekély vizekben való hajózás esetén Módosulás a hajó sekély vizekben való haladása miatt , vagy squat Merülési mérce A merülés mérése egy " sávos " mércével történik az orrnál és a taton , egyes hajóknál az átlagos merőlegesnél történő mérés is használatos . A mérce hagyományos angol vagy metrikus egységeket használhat . Angol rendszer esetén minden egyes jel alja a merülést jelenti lábban , a jelek közti távolsághüvelyk . Metrikus jelölési rendszerben minden egyes merülési jel alja a merülést jelöli deciméterben , és minden jel egy deciméter magas . A merülési mércét a hajótestre korábban szegecselték , majd egy ideig a festett jelölés volt használatban . Manapság a fémtestű hajóknál hegesztik . A merülés következményei Nagy hajók Amikor a nagyobb hajók könnyűek ( rakomány nélkül ) , megpróbálnak egy átlagos merülést tartani , hogy így javítsák a tengeri átkelésüket és csökkentsék a szél hatását ( a billentő erő magas középpontját ) . Ennek elérése érdekében a rakomány kirakodása után , a hajó stabilitására hajóballasztot használnak . Egy nagy hajó merülésének közvetlen kapcsolata a stabilitásával kis mértékű , mert a stabilitás kizárólag a hajótest metacentruma és a tömegközéppont egymáshoz való helyzetétől függ . Igaz azonban az is , hogy egy " könnyű " hajónak meglehetősen magas a stabilitása , ami a hajó túlzott dőlését okozhatja ( a tehetetlenség miatt ) . Egy teljesen megrakott ( nagy merülésű ) hajónak erős , vagy épp ellenkezőleg gyenge stabilitása is lehet , attól függően , hogyan van a hajó megrakodva ( a tömegközéppont magassága ) . A hajó merülése nőhet , ha sekély vizekben mozog , ez a jelenség squat ( guggolás ) néven ismert ( a mozgó hajót lefelé húzó alacsonyabb nyomás , mint hidrodinamikai hatás hajós kifejezése ) . A merülés jelentős tényező , amely korlátozza a hajózható víziutakat , különösen nagy hajók esetén . Természetesen ide tartoznak a sekély parti vizek és zátonyok , de néhány nagy hajózási útvonal is . A Panamax osztályú hajóknak , a legnagyobb hajóknak , melyek képesek áthaladni a Panama-csatornán , van egy merülési korlátjuk ( és egy " légi merülési " korlátjuk a hidak alatti átkeléshez ) , de általában a szélességük korlátozza őket , esetenként a teljes hossz , hogy beférjenek a zsilipkamrákba . Ehhez képest a sokkal szélesebb Szuezi-csatornában a merülés a korlátozó tényező a Suezmax hajók esetében . Egyes szupertankerek képesek áthaladni a Szuezi-csatornán rakomány nélkül , vagy félig megrakodva , de nem teljes rakománnyal . Nem a csatornák az egyetlen merülés-korlátozott hajózási útvonalakat . A Malaccamax hajók azok a maximális merülésű hajók , amelyek képesek átkelni a nagyon forgalmas , de viszonylag sekély Malaka-szoroson . Csak pár nagy méretű hajó képes erre . Szabadidőhajók A kis merülés lehetővé teszi a szabadidőhajók számára , hogy sekélyebb vizeken hajózzanak . Így ezeknek a hajóknak lehetőségük van a kisebb kikötők elérésére , folyami hajózásra , sőt a hajó " strandkikötésére " is . A nagy merülés erős szélben biztosítja a jó stabilitási szintet , mivel a tömegközéppont alacsonyabban van ( a hajógerinc feletti ballaszttal ) . Példa lehet erre egy2 m merülésű és9 m hosszú sárkányhajó , ahol a ballaszt nagyon alacsonyan , a hajógerincbe kerül . A katamaránhoz hasonló hajók kis merülés melletti jó stabilitásukkal megoldást nyújthatnak a problémára , de ezzel nő a hajó szélessége . Tengeralattjárók A különböző tengeri mélységekbe lemerülni képes tengeralattjárók esetén a hajógerinc-mélység kifejezést használják a víz felszíne és a tengeralattjáró gerincének alja közti tényleges távolság kifejezésére . Ez hajózáskor használatos a víz alatti akadályoknak és az óceán fenekének való ütközés elkerülésére , valamint a tengeralattjáró mélységmérésénél hivatkozási pontként . A tengeralattjárók felszíni üzemben , ill. kikötőkben és dokkokban való hajózásnál általában rendelkeznek egy jellemző merüléssel . Hivatkozások Fordítás Navigáció Hajók