Mali Prolog
Mali Prolog falu Horvátországban, Dubrovnik-Neretva megyében. Közigazgatásilag Pojezerje községhez tartozik.

Fekvése 
Makarskától légvonalban 40, közúton 62 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 2, közúton 5 km-re délkeletre az A1-es autópálya mentén fekszik. Területének nagy része karsztos terület, ahol főként szőlőültetvények találhatók.

Története 
A térség első ismert lakói az illírek voltak, halomsírjaik és egykori váraik maradványai máig fennmaradtak. Illír várrom található a településtől északra fekvő Humac nevű dombon. A horvát törzsek a 7. század végén és a 8. század elején telepedtek le itt, ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte. A középkoriban területe a podjezerjei plébánia része volt. A török a 15. század második felében hódította meg ezt a vidéket. A török uralom idején a megmaradt keresztény lakosság lelki gondozását kezdetben a ljubuški ferences atyák látták el, majd miután 1563-ban kolostorukat lerombolták a zaostrogi kolostorból jöttek ide ferences szerzetesek. A térség török uralom végével a 17. század végén 1690 körül népesült be.

A mai lakosság döntően azoktól a betelepülőktől származik, akik a moreai háború (1684-1699) idején érkeztek ide Hercegovinából Mate Bebić szerdár vezetése alatt. A róluk szóló legrégibb dokumentum egy 1704-ből származó telekkönyvi összeírás. Az idők folyamán, különösen a hercegovinai határt megállapító pozsareváci békével (1718.) zárult ún. kis háború után azonban ezeket a családokat újak váltották fel. 1767-ben az otrić-strugei plébániát, melyhez a település is tartozott leválasztották a podjezerjei plébániáról. A plébánia székhelye kezdetben Strugén volt, csak a 18. század végén lett a székhely Otrićon, a plébániatemplom pedig az ottani Szent Miklós templom lett, ahogy máig is az. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1880-ban 70, 1910-ben 160 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A településnek 2011-ben 31 lakosa volt, akik főként mezőgazdaságból éltek.

Népesség 

(1857-ben, 1869-ben és 1921-ben lakosságát Pozla Gorához számították.)

Nevezetességei 
A Szent Cirill és Metód kápolna 1900-ban épült faragott kövekből. Benne a Rózsafüzér királynője, valamint Szent Cirill és Metód szobrai találhatók.
A Mali Prologtól északra fekvő a 81 méter magasságú Hunacon ókori erődítmény állt egykor.

Jegyzetek

Források 
Pojezerje község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja – Otrić-Struge

További információk 
Blog a plébániáról 

Dubrovnik-Neretva megye települései
Mali Prolog falu Horvátországban , Dubrovnik-Neretva megyében . Közigazgatásilag Pojezerje községhez tartozik . Fekvése Makarskától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délkeletre az A1-es autópálya mentén fekszik . Területének nagy része karsztos terület , ahol főként szőlőültetvények találhatók . Története A térség első ismert lakói az illírek voltak , halomsírjaik és egykori váraik maradványai máig fennmaradtak . Illír várrom található a településtől északra fekvő Humac nevű dombon . A horvát törzsek a század végén és a század elején telepedtek le itt , ezután területe a neretvánok kenézségének Paganiának a részét képezte . A középkoriban területe a podjezerjei plébánia része volt . A török a század második felében hódította meg ezt a vidéket . A török uralom idején a megmaradt keresztény lakosság lelki gondozását kezdetben a ljubuški ferences atyák látták el , majd miutánban kolostorukat lerombolták a zaostrogi kolostorból jöttek ide ferences szerzetesek . A térség török uralom végével a század végénkörül népesült be . A mai lakosság döntően azoktól a betelepülőktől származik , akik a moreai háborúidején érkeztek ide Hercegovinából Mate Bebić szerdár vezetése alatt . A róluk szóló legrégibb dokumentum egyből származó telekkönyvi összeírás . Az idők folyamán , különösen a hercegovinai határt megállapító pozsareváci békével ) zárult ún. kis háború után azonban ezeket a családokat újak váltották fel.ben az otrić-strugei plébániát , melyhez a település is tartozott leválasztották a podjezerjei plébániáról . A plébánia székhelye kezdetben Strugén volt , csak a század végén lett a székhely Otrićon , a plébániatemplom pedig az ottani Szent Miklós templom lett , ahogy máig is az . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.banbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdaságból éltek . Népesség ( 1857-ben,ben ésben lakosságát Pozla Gorához számították . ) Nevezetességei A Szent Cirill és Metód kápolnaban épült faragott kövekből . Benne a Rózsafüzér királynője , valamint Szent Cirill és Metód szobrai találhatók . A Mali Prologtól északra fekvő améter magasságú Hunacon ókori erődítmény állt egykor . Jegyzetek Források Pojezerje község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja – Otrić-Struge További információk Blog a plébániáról Dubrovnik-Neretva megye települései