Bahmani Szultanátus
1347–1527 között a Bahmaní szultanátus (angolosan: Bahmanid) volt az első független muszlim állam a Dekkán-fennsíkon. Fővárosa Ahszanabad (majd később: Gulbarga, mai nevén  ಕಲಬುರಗಿ,  Kalaburagi) (1347–1425) majd Muhammad-ábád (Bídar, ma Karnátaka állam) (1425-1527).

Története 
Názir ud-Dín Iszmáíl Sáh fellázadt Muhammad b. Tuglaq Delhi szultánja ellen, majd visszalépett Zafar Khán javára, aki felvette az Alá'-ud-Dín Hasszan Bahman Sáh címet és sikerre vitte a lázadást. Egy független Bahmanida birodalmat alapított a Delhi szultanátus déli részén. Dél-India feletti hegemóniáért a Vidzsajanagara birodalommal (1336–1646) vetekedett délen. A szultanátus hatalmának csúcsát Mahmúd Gawan (1466-1481) nagyvezér idejében érte el. 1518 után a szultanátus 5 államra hullott szét: Ahmadnagari Szultanátusra, Gólkóndára, Bídárra, Berárra és Bidzsápurra ('Győzelem városa' vö. Vidzsajanagara). Ezek együttesen, mint a Dekkán szultanátusok ismertek.

A legjelentősebb személyisége a Bídar korszaknak, amikor itt volt a főváros, Mahmúd Gawan volt, aki több uralkodót szolgált mint miniszterelnök és generális 1461 és 1481 között. Visszafoglalta Goát a Vidzsajanagar birodalomtól. Ezután a birodalom tengerparttól tengerpartig terjedt. Figyelemre méltó adminisztratív reformokat is bevezetett és sok régiót közvetlenül irányított. Az államkincstár állapota is jelentősen javult. Ám ez az átgondolt szervezés véget ért, amikor udvari ármányok áldozata lett és a császár kivégeztette. Mikor a szultán felismerte tévedését, egy éven belül halálra itta magát és ez jelentette a szultanátus végének kezdetét.

Gawan halála után különböző frakciók versengtek a hatalomért az uralkodói udvarban és ennek csak a dinasztia bukása vetett véget. Indiai muszlim udvaroncok és generálisok uszítottak az idegenek, arabok, törökök és perzsák ellen. Az utolsó szultánnak, Mahmúd Sáhnak (1482 – 1518) már semmilyen tekintélye nem volt és országának feldarabolása felett tehetetlenül bábáskodott. A négy legnagyobb tartomány kormányzói kikiáltották függetlenségüket: Bidzsápur (1489), Ahmadnagar és Bérár (1491), Bídar (1492) és Gólkónda (1512). Bár a Bahman szultánok Bídarban éltek 1527-ig, de csak bábok voltak Bídar igazi uralkodói, a Barid Sáhok kezében volt.

Bidzsápur valósult a legterjeszkedőbbnek az utódállamok közül és annektálta Bídart. Ahmadnagar és Gólkónda megtartották függetlenségüket, de végül Bidzsápurral karöltve kényszerültek küzdeni Vidzsajanagarral szemben. Ahmadnagar elfoglalta Bérárt, mielőtt a Mogulok bekebelezték. A Dekkáni harcokba bonyolódott Bidzsápurtól a portugálok elragadták Goát 1510-ben, amely többször is eredménytelenül próbálkozott 1570-ig azt visszaszerezni. Vidzsajanagar harcba lépett Bidzsápurral, ám amikor a Dekkán szultanátusok egyesítették erejüket, döntő vereséget mértek rá 1565-ben, hogy azután a Mogulok sorra igázzák le őket.

A Dekkán szultanátusok a Delhi Szultanátus Dél-Indiából való kivonulásának köszönhették létüket. Végül a Mogul Birodalom kebeletze be őket, amely valamivel korábban eltörölte a Delhi Szultanátust.

Kultúra
A Bahmaní-dinasztia tagjai úgy hitték, hogy a legendás Bahmán perzsa király leszármazottai. Pártfogolták a perzsa nyelvet, kultúrát és irodalmat, sőt a dinasztia egyes tagjai perzsául alkottak. A szultanátus, természetesen, merített az indiai, regionális kultúrából is.

A Bahmani Sahok listája

Jegyzetek

Fordítás 

Történelmi államok India területén
1347–1527 között a Bahmaní szultanátus ( angolosan : Bahmanid ) volt az első független muszlim állam a Dekkán-fennsíkon . Fővárosa Ahszanabad ( majd később : Gulbarga , mai nevén ಕಲಬುರಗಿ , Kalaburagi ) 1425 ) majd Muhammad-ábád ( Bídar , ma Karnátaka állam ) Története Názir ud-Dín Iszmáíl Sáh fellázadt Muhammad b . Tuglaq Delhi szultánja ellen , majd visszalépett Zafar Khán javára , aki felvette az Alá'-ud-Dín Hasszan Bahman Sáh címet és sikerre vitte a lázadást . Egy független Bahmanida birodalmat alapított a Delhi szultanátus déli részén . Dél-India feletti hegemóniáért a Vidzsajanagara birodalommal1646 ) vetekedett délen . A szultanátus hatalmának csúcsát Mahmúd Gawannagyvezér idejében érte el.ut án a szultanátusállamra hullott szét : Ahmadnagari Szultanátusra , Gólkóndára , Bídárra, Berárra és Bidzsápurra ( 'Győzelem városa' vö . Vidzsajanagara ) . Ezek együttesen , mint a Dekkán szultanátusok ismertek . A legjelentősebb személyisége a Bídar korszaknak , amikor itt volt a főváros , Mahmúd Gawan volt , aki több uralkodót szolgált mint miniszterelnök és generálisésközött . Visszafoglalta Goát a Vidzsajanagar birodalomtól . Ezután a birodalom tengerparttól tengerpartig terjedt . Figyelemre méltó adminisztratív reformokat is bevezetett és sok régiót közvetlenül irányított . Az államkincstár állapota is jelentősen javult . Ám ez az átgondolt szervezés véget ért , amikor udvari ármányok áldozata lett és a császár kivégeztette . Mikor a szultán felismerte tévedését , egy éven belül halálra itta magát és ez jelentette a szultanátus végének kezdetét . Gawan halála után különböző frakciók versengtek a hatalomért az uralkodói udvarban és ennek csak a dinasztia bukása vetett véget . Indiai muszlim udvaroncok és generálisok uszítottak az idegenek , arabok , törökök és perzsák ellen . Az utolsó szultánnak , Mahmúd Sáhnak–már semmilyen tekintélye nem volt és országának feldarabolása felett tehetetlenül bábáskodott . A négy legnagyobb tartomány kormányzói kikiáltották függetlenségüket : Bidzsápur Ahmadnagar és Bérár Bídarés Gólkónda Bár a Bahman szultánok Bídarban éltekig , de csak bábok voltak Bídar igazi uralkodói , a Barid Sáhok kezében volt . Bidzsápur valósult a legterjeszkedőbbnek az utódállamok közül és annektálta Bídart . Ahmadnagar és Gólkónda megtartották függetlenségüket , de végül Bidzsápurral karöltve kényszerültek küzdeni Vidzsajanagarral szemben . Ahmadnagar elfoglalta Bérárt , mielőtt a Mogulok bekebelezték . A Dekkáni harcokba bonyolódott Bidzsápurtól a portugálok elragadták Goátben , amely többször is eredménytelenül próbálkozottig azt visszaszerezni . Vidzsajanagar harcba lépett Bidzsápurral , ám amikor a Dekkán szultanátusok egyesítették erejüket , döntő vereséget mértek ráben , hogy azután a Mogulok sorra igázzák le őket . A Dekkán szultanátusok a Delhi Szultanátus Dél-Indiából való kivonulásának köszönhették létüket . Végül a Mogul Birodalom kebeletze be őket , amely valamivel korábban eltörölte a Delhi Szultanátust . Kultúra A Bahmaní-dinasztia tagjai úgy hitték , hogy a legendás Bahmán perzsa király leszármazottai . Pártfogolták a perzsa nyelvet , kultúrát és irodalmat , sőt a dinasztia egyes tagjai perzsául alkottak . A szultanátus , természetesen , merített az indiai , regionális kultúrából is . A Bahmani Sahok listája Jegyzetek Fordítás Történelmi államok India területén