Gyöngy Pál
Gyöngy Pál (Bécs, 1902. október 19. – Budapest, 1990. június 28.) magyar zeneszerző, dalszerző.

Családja
Édesapja Gyöngy Lajos (1874–?), ismert bukméker, 1932-től a Király Színház egyik tulajdonosa volt, aki bérbe vette a színházat. Anyja Bauer Kornélia (1875–1959). Szülei 1897. november 13-án Budapesten, az Erzsébetvárosban keltek egybe, majd Bécsbe költöztek. Gyöngy Pál 1919-ben hazatért, és szülei tudta nélkül 1935. május 16-án házasságot kötött Harsányi Ila művésznővel. A konfliktus miatt 1937-ben Londonba menekült. Szülei erélyesen követelték, hogy váljanak el és 1946-ban valóban elváltak. 1938-ban Párizsban kikeresztelkedett a katolikus vallásra, majd két évvel később visszatért Magyarországra. Gyöngy Pál anyjának gyászjelentéséből annyi derül ki, hogy 1959-ben apja még élt, és Harsányi Mária használta a Gyöngy Pálné nevet. További családtagokat is említ a gyászjelentés, de családi kapcsolatukat nem ismerjük: Bergmanova-Gyöngy Aranka (Prága), Kiss Júlia és Ropposch Franciska.

Családi kapcsolatáról keletkezett egy érdekes bejegyzés. A bejegyzéshez hiteles dokumentumot nem csatolt a szerkesztője.

Pályafutása
1902-ben Bécsben született, tanulmányait ott végezte, és csak 1919-ben költözött szüleivel Budapestre. Később Németországba utazott, ott elektromérnöki tanulmányokat folytatott egy rajnai város műszaki főiskoláján németül - mely anyanyelve volt. Mégis különböző diákköri zenei élmények hatására a zenei pályát választotta, és nem fejezte be a főiskolát. Zenét magánúton tanult, Bécsben zongorát és Budapesten összhangzattant. Már diákkorában kitűnő zongorista volt. A jazz-zongorázást magas fokon művelte, ezzel kápráztatta el Rajna menti társait, Budapesten azonban már operetteket és filmzenéket komponált. Zenét írt a "Légy jó mindhalálig" c. filmhez, melyhez kértek egy népdaljellegű kórusművet gyermekhangokra."Erre megírtam a Domboldalon van egy öreg hársfa kezdetű dalt. Be akartam bizonyítani a magyarnóta-szerzőknek, hogy tudja ezt egy osztrák is." Ez annyira sikerült, hogy később egy professzor tévedésből magyar népdalként tanította. Gyöngy később megismerkedett Szilágyi László és Békeffy István librettistákkal, akikkel megírta a "Kadétszerelem" című operettjét, amely "A tavasz és szerelem revüje három felvonásban és tizenegy képben". Az 1933-ban Király Színházban bemutatott operett 1934-ben, a Theater an der Wien-ben is színre került 49 alkalommal. 1934-es "Őméltósága sofőrje" című zenés vígjátéka pedig "egy pesti nő életének regényét viszi színpadra", ami már közel állt a musicalhez, mert "a próza itt is szinte észrevétlenül vált át zenébe!" A zeneszerző hajlékony stíluskészséggel követi a váltakozó hangulatú jeleneteket. "Úgy vélem, az operettre szükség van. Nevezzük musicalnek, akárminek, mindegy. Merő fontoskodásnak tartom, ha egy színigazgató vagy rendező csak akkor ereszkedik le az operetthez, ha az musicalnek nevezheti."

Franciásan könnyed, elegánsan könnyűzenei kifejezésmódja miatt sikeres és elismert operettszerző lett. Műveire jellemzőek a friss, közvetlen dallami invenció, a kiváló harmóniai érzék, és a változatos ritmika. A bécsi kedvességet-kedélyt Pest humorával forrasztja össze. 
Zenei közéleti ember, előbb a  Magyar Filmipari Rt. vezérigazgató helyettese, majd 1947-től 1952-ig a Magyar Zeneszerzők és Szövegírók Szövetkezetének elnöke, 1953 és 1983 között igazgatta a Magyar Népköztársaság Művészeti Alapját, előbb igazgatóhelyettesi, majd 1962-től igazgatói címmel és minőségben. (Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány) A Zenei Alapnál (később Művészeti Alap) zeneszerzők, zenetudósok és szövegírók ügyeit intézi, főként szociális vonatkozásban.
A Billboard (USA), Music Week (Anglia), a Jazz Journal International (Anglia), a Der Musikmarkt (NSZK) magyarországi tudósítója. 

17 operettet valamint zenés vígjátékot komponált, ezenfelül filmzenéket, táncdalokat, sanzonokat. 1934-től Európa számos országában, elsősorban német színpadokon tűzték műsorra operettjeit és daljátékait. Szenes Ivánnal is dolgozott együtt, és számos táncdalt írt.

Operettjei
 Kadétszerelem (A tavasz és a szerelem revüje) (revüoperett 3 felvonásban, 11 képben, szövegkönyv: Békeffy István és Szilágyi László, ősbem. 1933. január 21., Budapest, Király Színház, 1934. december 22. Bécs, Theater an der Wien fordítás: Fritz Rotter, Hugo Wiener németül: Kadettenliebe
 Őméltósága sofőrje (zenés vígjáték 3 felvonásban, operett),(szövegkönyv: Békeffy István. Ősbem: 1934. február 24. Budapest, Király Színház) 
 Nincsenek véletlenek (zene: Bródy Tamással), (1938. április 27. Belvárosi Színház mutatta be először vígjáték formájában)(operett változat: Belvárosi Színház, 1947. július) (operett 3 felvonásban, 6 képben, bohózat, Szövegkönyv: Békeffi István, Solt Endre. Versek: Szécsén Mihály)
 Három ember a hóban (1935. október 4., Royal Színház) (zenés vígjáték 3 felvonásban, szövegkönyv: Kästner—Neuner vígjátékát Andai Ernő dolgozta át magyar nyelvre , dalszövegek: ifj. Békeffy István)
 Zöld béka (1936. május 9., Kamara Színház) (operett), (szövegkönyv: Bródy István, versek: Kellér Dezső)
 Éva a paradicsomban (zene:Bródy Tamással) (1937) (szövegkönyv Solt Endre, vers: Szilágyi László, Kellér Dezső, 1937. október 22. Budapest, Városi Színház (ma Erkel Színház) )  németül Eva in Paradies
 Női szeszély (szatirikus zenés darab) (1946.) (Librettó: Kristóf Károly) 
 Bűvös köpeny (1947. március 15., Fővárosi Operett Színház) (meseoperett, zenés darab gyerekeknek), (szövegkönyv: Királyhegyi Pál versek: Szécsén Mihály)
 Ártatlan kékszakáll (1948. Fővárosi Operettszínház) (zenéjét összeállította, válogatta és a két betétdal szerzője) (szövegkönyv: Fodor László "Eső után köpönyeg" c. vígjátékát írta át Siegfried Geyer) 
Narancshéj (1959. január 30. Blaha Lujza Színház, a Fővárosi Operettszínház Kamaraszínháza) (zenés vígjáték) (Boross Elemér ötletéből szövegkönyv: Csizmarek Mátyás, versek: Halász Rudolf)
Van aki bevallja (?) (kis operett, szövegkönyv:Stella Adorján ötletéből Vajda István, versek: Bálint L, Szenes Iván)

Rádió-operettek
 Muzsikáló kastély (1956. július 9.,Kossuth Rádió Rádiószínház c. műsora) (szövegkönyv: Török Rezső) 
 Minden jegy elkelt (1958. november 11. Magyar Rádió) (szövegkönyv: Kristóf Károly)
 Romantika pedig nincs (zenés játék) (1963. június 22. Rádió Dalszínháza) (szövegkönyv: Boros Elemér)

Dalai 
Kislány, úgy szeretem én magát (Kadétszerelem, 1932)
Ne kérdezd tőlem (Éva a paradicsomban. 1937)
Kecskemét az híres város (Kadétszerelem, 1932)
Én imádok, felség, egy kis bécsi nőt (Kadétszerelem)
Ferenc Jóska bakája (Kadétszerelem)  T-007.004.360-5 
Inkább csókolj (Minden jegy elkelt, 1958)
Domboldalon áll egy öreg nyárfa (Légy jó mindhalálig, 1936) T-007.004.359-2
Hol az a dal (Kadétszerelem, 1932)
Mandulavirág (1947)
Ír majd (Őfelsége sofőrje, 1934)
Kérje meg a kis kezem (Őméltósága sofőrje)
Jaj, megszökött a napsugár
Megyen a hegyen a turista
Nyílik már a kék nefelejts
Peches nő a Sári
Szigarett
Másról szeretnék beszélni (Muzsikáló kastély, 1955)
Budán kint van egy kis Heuriger (Őméltósága sofőrje, 1934) T-007.004.358-1
Van Budán egy kiskocsma, a Vén diófa
Madonna drága (Nászút féláron, 1937)
Mia bella piccolina
Ha találsz egy mást (1942)
Virágom (Ez a villa eladó, 1935))
Táncoljunk hajnalig (Zöld béka)

Bocsánat (Zöld béka)
Kalapom-pom-pom (Ez a villa eladó, 1935)
Úgy érzem (Narancshéj, 1959)
Hát mi a szerelem (Őméltósága sofőrje, 1934)
Mondja, volt-e már (Három ember a hóban, 1935)
Mire vársz (Minden jegy elkelt, 1958)
Szeretlek, Budapest (Minden jegy elkelt, 1958)
(Qualiton LPX 16572, sztereóban is: SLPX 16572)

Filmzenéi
 Ez a villa eladó (1935) 
 Légy jó mindhalálig (1936)  a film 53. percénél éneklik a gyerekek
 Nászút féláron (1936) Hochzetsreise zu fünfzig prozent 
 Mesél a film, 1946

Jegyzetek

Források 

 
  Eisemann Mihály, Gyöngy Pál – Egyveleg
 Gyöngy Pál dalaiból (Hungaroton Classics)
 
 Hanglemezkatalógus

Magyar zeneszerzők
Bécsiek
1902-ben született személyek
1990-ben elhunyt személyek
Operettszerzők
Katolikus vallásra tért személyek
Gyöngy Pál ( Bécs , október – Budapest , június ) magyar zeneszerző , dalszerző . Családja Édesapja Gyöngy Lajos ? ) , ismert bukméker, től a Király Színház egyik tulajdonosa volt , aki bérbe vette a színházat . Anyja Bauer Kornélia1959 ) . Szülei novemberán Budapesten , az Erzsébetvárosban keltek egybe , majd Bécsbe költöztek . Gyöngy Pálben hazatért , és szülei tudta nélkül májusán házasságot kötött Harsányi Ila művésznővel . A konfliktus miattben Londonba menekült . Szülei erélyesen követelték , hogy váljanak el ésban valóban elváltak.ban Párizsban kikeresztelkedett a katolikus vallásra , majd két évvel később visszatért Magyarországra . Gyöngy Pál anyjának gyászjelentéséből annyi derül ki , hogyben apja még élt , és Harsányi Mária használta a Gyöngy Pálné nevet . További családtagokat is említ a gyászjelentés , de családi kapcsolatukat nem ismerjük : Bergmanova-Gyöngy Aranka ( Prága ) , Kiss Júlia és Ropposch Franciska . Családi kapcsolatáról keletkezett egy érdekes bejegyzés . A bejegyzéshez hiteles dokumentumot nem csatolt a szerkesztője . Pályafutása 1902-ben Bécsben született , tanulmányait ott végezte , és csakben költözött szüleivel Budapestre . Később Németországba utazott , ott elektromérnöki tanulmányokat folytatott egy rajnai város műszaki főiskoláján németül - mely anyanyelve volt . Mégis különböző diákköri zenei élmények hatására a zenei pályát választotta , és nem fejezte be a főiskolát . Zenét magánúton tanult , Bécsben zongorát és Budapesten összhangzattant . Már diákkorában kitűnő zongorista volt . A jazz-zongorázást magas fokon művelte , ezzel kápráztatta el Rajna menti társait , Budapesten azonban már operetteket és filmzenéket komponált . Zenét írt a " Légy jó mindhalálig " c . filmhez , melyhez kértek egy népdaljellegű kórusművet gyermekhangokra." Erre megírtam a Domboldalon van egy öreg hársfa kezdetű dalt . Be akartam bizonyítani a magyarnóta-szerzőknek , hogy tudja ezt egy osztrák is . " Ez annyira sikerült , hogy később egy professzor tévedésből magyar népdalként tanította . Gyöngy később megismerkedett Szilágyi László és Békeffy István librettistákkal , akikkel megírta a " Kadétszerelem " című operettjét , amely " A tavasz és szerelem revüje három felvonásban és tizenegy képben " . Azban Király Színházban bemutatott operettben , a Theater an der Wien-ben is színre kerültalkalommal.es " Őméltósága sofőrje " című zenés vígjátéka pedig " egy pesti nő életének regényét viszi színpadra " , ami már közel állt a musicalhez , mert " a próza itt is szinte észrevétlenül vált át zenébe ! " A zeneszerző hajlékony stíluskészséggel követi a váltakozó hangulatú jeleneteket . " Úgy vélem , az operettre szükség van . Nevezzük musicalnek , akárminek , mindegy . Merő fontoskodásnak tartom , ha egy színigazgató vagy rendező csak akkor ereszkedik le az operetthez , ha az musicalnek nevezheti . " Franciásan könnyed , elegánsan könnyűzenei kifejezésmódja miatt sikeres és elismert operettszerző lett . Műveire jellemzőek a friss , közvetlen dallami invenció , a kiváló harmóniai érzék , és a változatos ritmika . A bécsi kedvességet-kedélyt Pest humorával forrasztja össze . Zenei közéleti ember , előbb a Magyar Filmipari Rt. vezérigazgató helyettese , majdtőlig a Magyar Zeneszerzők és Szövegírók Szövetkezetének elnöke,ésközött igazgatta a Magyar Népköztársaság Művészeti Alapját , előbb igazgatóhelyettesi , majdtől igazgatói címmel és minőségben . ( Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány ) A Zenei Alapnál ( később Művészeti Alap ) zeneszerzők , zenetudósok és szövegírók ügyeit intézi , főként szociális vonatkozásban . A Billboard ( USA ) , Music Week ( Anglia ) , a Jazz Journal International ( Anglia ) , a Der Musikmarkt ( NSZK ) magyarországi tudósítója . 17 operettet valamint zenés vígjátékot komponált , ezenfelül filmzenéket , táncdalokat , sanzonokat.től Európa számos országában , elsősorban német színpadokon tűzték műsorra operettjeit és daljátékait . Szenes Ivánnal is dolgozott együtt , és számos táncdalt írt . Operettjei Kadétszerelem ( A tavasz és a szerelem revüje ) ( revüoperettfelvonásban,képben , szövegkönyv : Békeffy István és Szilágyi László , ősbem. január, Budapest , Király Színház , december Bécs , Theater an der Wien fordítás : Fritz Rotter , Hugo Wiener németül : Kadettenliebe Őméltósága sofőrje ( zenés vígjátékfelvonásban , operett ) ,( szövegkönyv : Békeffy István . Ősbem : február Budapest , Király Színház ) Nincsenek véletlenek ( zene: Bródy Tamással ) , április Belvárosi Színház mutatta be először vígjáték formájában ) ( operett változat : Belvárosi Színház , július ) ( operettfelvonásban,képben , bohózat , Szövegkönyv : Békeffi István , Solt Endre . Versek : Szécsén Mihály ) Három ember a hóban október , Royal Színház ) ( zenés vígjátékfelvonásban , szövegkönyv : Kästner—Neuner vígjátékát Andai Ernő dolgozta át magyar nyelvre , dalszövegek : ifj. Békeffy István ) Zöld béka május , Kamara Színház ) ( operett ) , ( szövegkönyv: Bródy István , versek : Kellér Dezső ) Éva a paradicsomban ( zene: Bródy Tamással ) ( szövegkönyv Solt Endre , vers : Szilágyi László , Kellér Dezső , október Budapest , Városi Színház ( ma Erkel Színház ) ) németül Eva in Paradies Női szeszély ( szatirikus zenés darab ) ) ( Librettó : Kristóf Károly ) Bűvös köpeny március , Fővárosi Operett Színház ) ( meseoperett , zenés darab gyerekeknek ) , ( szövegkönyv : Királyhegyi Pál versek : Szécsén Mihály ) Ártatlan kékszakáll Fővárosi Operettszínház ) ( zenéjét összeállította , válogatta és a két betétdal szerzője ) ( szövegkönyv : Fodor László " Eső után köpönyeg " c. vígjátékát írta át Siegfried Geyer ) Narancshéj január Blaha Lujza Színház , a Fővárosi Operettszínház Kamaraszínháza ) ( zenés vígjáték ) ( Boross Elemér ötletéből szövegkönyv : Csizmarek Mátyás , versek : Halász Rudolf ) Van aki bevallja ( ? ) ( kis operett , szövegkönyv : Stella Adorján ötletéből Vajda István , versek : Bálint L, Szenes Iván ) Rádió-operettek Muzsikáló kastély július,Kossuth Rádió Rádiószínház c. műsora ) ( szövegkönyv : Török Rezső ) Minden jegy elkelt november Magyar Rádió ) ( szövegkönyv : Kristóf Károly ) Romantika pedig nincs ( zenés játék ) június Rádió Dalszínháza ) ( szövegkönyv : Boros Elemér ) Dalai Kislány , úgy szeretem én magát ( Kadétszerelem , Ne kérdezd tőlem ( Éva a paradicsomban . Kecskemét az híres város ( Kadétszerelem , Én imádok , felség , egy kis bécsi nőt ( Kadétszerelem ) Ferenc Jóska bakája ( Kadétszerelem ) T-007.004.360-5 Inkább csókolj ( Minden jegy elkelt , Domboldalon áll egy öreg nyárfa ( Légy jó mindhalálig,T-007.004.359-2 Hol az a dal ( Kadétszerelem , Mandulavirág Ír majd ( Őfelsége sofőrje , Kérje meg a kis kezem ( Őméltósága sofőrje ) Jaj , megszökött a napsugár Megyen a hegyen a turista Nyílik már a kék nefelejts Peches nő a Sári Szigarett Másról szeretnék beszélni ( Muzsikáló kastély , Budán kint van egy kis Heuriger ( Őméltósága sofőrje,T-007.004.358-1 Van Budán egy kiskocsma , a Vén diófa Madonna drága ( Nászút féláron , Mia bella piccolina Ha találsz egy mást Virágom ( Ez a villa eladó , Táncoljunk hajnalig ( Zöld béka) Bocsánat ( Zöld béka ) Kalapom-pom-pom ( Ez a villa eladó , Úgy érzem ( Narancshéj , Hát mi a szerelem ( Őméltósága sofőrje , Mondja , volt-e már ( Három ember a hóban , Mire vársz ( Minden jegy elkelt , Szeretlek , Budapest ( Minden jegy elkelt , ( Qualiton LPX sztereóban is : SLPX Filmzenéi Ez a villa eladó Légy jó mindhalálig a film percénél éneklik a gyerekek Nászút féláronHochzetsreise zu fünfzig prozent Mesél a film , Jegyzetek Források Eisemann Mihály , Gyöngy Pál – Egyveleg Gyöngy Pál dalaiból ( Hungaroton Classics ) Hanglemezkatalógus Magyar zeneszerzők Bécsiek 1902-ben született személyek 1990-ben elhunyt személyek Operettszerzők Katolikus vallásra tért személyek