Fürdőhelyiség
A fürdőhelyiség a hivatalos nyelvhasználatban az egészségügyi helyiségek közé tartozó egyes mellékhelyiségek gyűjtőfogalma. Magában foglalja a fürdőszobát, a mosdót és zuhany(ozó)fülkét. Megléte, illetve minősége a lakás komfortfokozatát, illetve az egyes szálláshelyek besorolását befolyásoló tényező.(Két vagy több fürdőhelyiség esetén a köznyelv a lakás komfortfokozatát duplakomfortosnak,, illetve luxusnak nevezi.) Bár továbbra is a fürdőszoba a legjellemzőbb fürdőhelyiség, helytakarékossági vagy funkcionális szempontok alapján számos esetben fürdőszoba (vagy az egyik fürdőszoba) helyett zuhanyozófülkéket létesítenek.

Napjainkban a fürdőhelyiségek berendezései egyre több, egyre kényelmesebb funkciót nyújtanak. A fürdőhelyiség kialakításának esztétikai szempontjai is teret kapnak. Ennek következtében a fürdőhelyiség egyre inkább divatcikké válik.

A fürdőhelyiség fajtái 
 fürdőszoba
 fürdőszoba WC-vel
 zuhanyzóhelyiség
 zuhanyzóhelyiség WC-vel
 mosdóhelyiség
 mosdóhelyiség WC-vel

Története

Története Magyarországon 

A higiénia fejlődésével általánossá vált, hogy a lakóingatlanokba bevezetik a vizet és a kisebb lakásokat is vizesblokkokkal látják el. A nagyvárosok fejlődése során azonban számos olyan lakás létesült, amelyben nem volt mosdási, illetve mosási lehetőség. Budapesten is jellemzővé vált a 19. század utolsó harmadában az olyan zárt udvaros, többemeletes lakóház, amelynek csak az elegánsabb, az utcára néző lakásaiban létesítettek fürdőhelyiséget. A szegényebb lakók számára közös mosdóhelyiségeket építettek, illetve nem otthon, hanem közfürdőkben tisztálkodhattak. A mosást is közös helyiségben, ú.n. mosókonyhában végezték. Az első világháború előtti korszerűbb telepszerű lakásépítésnél általánossá vált viszonylag kis alapterületű lakásoknak fürdőszobával együtt való felépítése. Az első világháború ezt a fejlődési folyamatot megtörte és a trianoni békeszerződés megkötése utáni időkben felszökött nagy mennyiségi igény enyhítésére szükséglakásokat, illetve komfort nélküli lakásokat is létesítettek.

A második világháború nagy veszteséget okozott a lakásállományban is, ezért először a lakások mennyiségi pótlása volt előtérben. A lakások államosítása, illetve a társbérletesítés következtében számos lakásban több család közösen használt egy fürdőszobát.

Az 1970-es években felgyorsult lakásépítés fürdőszobás lakások építését célozta meg. Az 1980-as években a lakásépítés súlya egyre inkább a magánlakások építésére tolódott át. Az 1990-es évek eleje, az állami, illetve önkormányzati lakásoknak a bérlők részére való értékesítése óta a komfortosítás egyértelműen a lakók, a tulajdonosok feladatává vált. A lakások tömeges építésével a rosszul lerakott lefolyó csatornák miatti dugulások száma is igencsak megszaporodott, ráirányítva a figyelmet a duguláselhárítás fontosságára.

Képgaléria

Kapcsolódó szócikkek 
 Komfortfokozat

Jegyzetek

Források 
 Budapest lexikon II. kötet Lakásviszonyok című szócikk 13-17. old.

Higiénia
Helyiségek
A fürdőhelyiség a hivatalos nyelvhasználatban az egészségügyi helyiségek közé tartozó egyes mellékhelyiségek gyűjtőfogalma . Magában foglalja a fürdőszobát , a mosdót és zuhany( ozó ) fülkét . Megléte , illetve minősége a lakás komfortfokozatát , illetve az egyes szálláshelyek besorolását befolyásoló tényező.( Két vagy több fürdőhelyiség esetén a köznyelv a lakás komfortfokozatát duplakomfortosnak , , illetve luxusnak nevezi . ) Bár továbbra is a fürdőszoba a legjellemzőbb fürdőhelyiség , helytakarékossági vagy funkcionális szempontok alapján számos esetben fürdőszoba ( vagy az egyik fürdőszoba ) helyett zuhanyozófülkéket létesítenek . Napjainkban a fürdőhelyiségek berendezései egyre több , egyre kényelmesebb funkciót nyújtanak . A fürdőhelyiség kialakításának esztétikai szempontjai is teret kapnak . Ennek következtében a fürdőhelyiség egyre inkább divatcikké válik . A fürdőhelyiség fajtái fürdőszoba fürdőszoba WC-vel zuhanyzóhelyiség zuhanyzóhelyiség WC-vel mosdóhelyiség mosdóhelyiség WC-vel Története Története Magyarországon A higiénia fejlődésével általánossá vált , hogy a lakóingatlanokba bevezetik a vizet és a kisebb lakásokat is vizesblokkokkal látják el . A nagyvárosok fejlődése során azonban számos olyan lakás létesült , amelyben nem volt mosdási , illetve mosási lehetőség . Budapesten is jellemzővé vált a század utolsó harmadában az olyan zárt udvaros , többemeletes lakóház , amelynek csak az elegánsabb , az utcára néző lakásaiban létesítettek fürdőhelyiséget . A szegényebb lakók számára közös mosdóhelyiségeket építettek , illetve nem otthon , hanem közfürdőkben tisztálkodhattak . A mosást is közös helyiségben , ú.n. mosókonyhában végezték . Az első világháború előtti korszerűbb telepszerű lakásépítésnél általánossá vált viszonylag kis alapterületű lakásoknak fürdőszobával együtt való felépítése . Az első világháború ezt a fejlődési folyamatot megtörte és a trianoni békeszerződés megkötése utáni időkben felszökött nagy mennyiségi igény enyhítésére szükséglakásokat , illetve komfort nélküli lakásokat is létesítettek . A második világháború nagy veszteséget okozott a lakásállományban is , ezért először a lakások mennyiségi pótlása volt előtérben . A lakások államosítása , illetve a társbérletesítés következtében számos lakásban több család közösen használt egy fürdőszobát . Azes években felgyorsult lakásépítés fürdőszobás lakások építését célozta meg . Azas években a lakásépítés súlya egyre inkább a magánlakások építésére tolódott át . Azes évek eleje , az állami , illetve önkormányzati lakásoknak a bérlők részére való értékesítése óta a komfortosítás egyértelműen a lakók , a tulajdonosok feladatává vált . A lakások tömeges építésével a rosszul lerakott lefolyó csatornák miatti dugulások száma is igencsak megszaporodott , ráirányítva a figyelmet a duguláselhárítás fontosságára . Képgaléria Kapcsolódó szócikkek Komfortfokozat Jegyzetek Források Budapest lexikon II. kötet Lakásviszonyok című szócikk old . Higiénia Helyiségek