Füleki vár
A füleki vár (szlovákul Fiľakovský hrad, németül Burg Fileck) egy egykori vulkán lekopott bazaltperemére épült középkori erődítmény Szlovákiában, Fülek város közepén. A sasfészek Nógrád legjelentősebb műemléke.

Története 
Az első írásos emlék a füleki várról 1242. február 2-ából származik. Birtokosai között találjuk Hartwig lovagot (1283), Egyed mestert, trencséni Csák Mátét (1311–1321), Fónyi Balázst (1322-től) vagy Kónyát 1354-től.

1483-ban Mátyás király hadserege Lábatlan András parancsnok vezetésével bevette (a várúr, Perényi a harcok során megszökött). A várat 1490-ben II. Ulászló király Ráskai Balázs tárnokmester (Ráskai Gáspár apja) gondjaira bízta.

Középkor 
Történészek szerint a 12. században a mai vár helyén már fából készült erődítmény állt, a várat úgy emlegetik, mint amelyik átvészelte a tatárjárást (mai helyesírásra átírva):

Egy 1246. január 10-én kelt királyi oklevélben szerepel először Fülek, annak kapcsán, hogy a várat és tartozékait IV. Béla elkobozza akkori garázdálkodó urától, a Kacsics nemzetségbeli Folkustól (Fulkó), s odaajándékozza a Pok nemzetségből származó Móricnak. Fulkó a tatárjárás idején haranggal csalogatta magához a tatárok elől menekülőket, akiket aztán kirabolt és megölt. Tény, hogy meggyilkolta a rokonát is, amiért aztán a király (istenítéletként) párbajra ítélte, de barátai közbenjárására kegyelmet kapott. Ennek ellenére folytatta a gaztetteit; hamis pénzt veretett, a királyt sértegette stb., aki mindezt megelégelve arra ítélte, hogy meztelenül párbajozzon egy harcossal. Fulkó azonban a börtöntársával megölte az őröket és megszökött. Magányosan élt, amíg öngyilkosságot nem követett el.

A vár alatti települést 1255-ben említik a források, 1262-ben már anyaegyháza is volt. Fülek 1423-ban városi privilégiumot kapott. A várat a fent említett urak birtokolják, míg 1453-ban Zsigmond király a Perényieknek adta bérbe. 1438-ban Erzsébet királynő tulajdonában volt, aki 1440-ben védelmi célokra megerősíttette. 1483-ban a vár akkori főkapitánya, Perényi Miklós ellen Mátyás király hadat küldött, amivel bevette a már erődítménnyé emelt várat (a környék lakosai kértek segítséget a királytól, mivel Perényi rablólovag módjára fosztogatta és sanyargatta a környék lakóit). Mátyás halála után, 1490-ben a vár vezetését Ráskai Balázsra bízták.

A középkori Fülek – a vár és a város – volt a királyé, a királynőé, Csák Mátéé, volt királyi adomány és zálogbirtok, például a Perényieké, akiktől Mátyás király erővel vette vissza. Mohács után megnőtt Fülek jelentősége. Akkori ura, Bebek Ferenc megerősítette a várat, de 1554-ben a török elfoglalta és 39 évig innen sarcolta a környék falvait, sőt, a bányavárosokat is, amelyeknek kapuja Fülek volt.

Ráskai Balázs lányát Bebek Ferenc vette feleségül és nászajándékba a várat kapta. Bebek gondoskodott a várról és az olasz Alessandro da Vedano tervei alapján egy erős katonai erődítménnyé építtette át 1551-ben. A régi vár egy középső várrésszel és két új, ötszögalapú bástyával, valamint egy 6 méter vastag fallal bővült, amelyben ágyúkat helyeztek el. Továbbá hozzáépítettek egy falat – amely körülvette az egész várat – két kör alakú bástyával, amelyeknek feladatuk az volt, hogy védelmezzék a vár alsó és középső területeit. Ez a két bástya 10 m mély árokkal volt körülvéve és csapóhídon keresztül lehetett bejutni a várba, amit végül a törökök – árulással – 1554. június 16-án mégis bevettek.

A török hódoltság alatt 
A törökök az elfoglalt területet az Oszmán Birodalomhoz csatolták. Az ostrom után a hódítók megerősítették a várfalakat, s Szokoli Musztafa vezetése alatt minaretet, virágos- és zöldséges kerteket, a karavánoknak istállókat, üzleteket, műhelyeket emeltek, valamint tökéletesítették a vízvezetéket és a kutakat. 1556–57-ben a várban 49 janicsár, 177 lovaskatona és 89 „aszab” (gyalogos katona) tartózkodott.

Ezek az adatok az 1568–69-es évekre sem sokat változtak, azzal a kivétellel, hogy 56 ágyúst (topcsi) is kiképeztek. 1554–1593 között 10 bég váltotta egymást: Kara Hamza (1556-ig), Velidzsan (1562–1564), Arszlán (1564), Mehmed (1575), Has(s)zán (1576), Mahmud (1579), Korkud (1579-1590), Ali (1591) és Juszuf (1593).

Fülek hosszú időre a török alaptábora lett. Fennmaradt minden levél, amit Kara Hamza, a fekete bég 1556. április 14-én a Zólyom-környéki falvaknak küldött. Részlet egy ilyen levélből:

Értelemszerűen, a falvak inkább kifizették az adót. A törökök 1562-ben nyomultak be Murány környékére. Ferhard Haszán bég leigázta Krasznahorka és Miskolc környékét is. Amikor 1580-ban a dobsinaiak nem voltak hajlandók adót fizetni, a bég martalócaival 1584. október 14-én kirabolta, majd fölégette a várost és 350 embert elhurcolt, akiket a füleki nyilvános piacon, 2000 keresztény között adtak el rabszolgának nemre és korra való tekintet nélkül.

Fokozatosan foglalták el a környező várakat. Habár Várgede ellenállt egy darabig (1560), de úgy mint Füleken, a törökök ott is azt az időt használták ki, amikor a legkevesebben voltak a várban (1571). Már 1566-ban elfoglalták Hajnácskő várát, Várgedének se maradt más választása, minthogy megadja magát. Viszont ebből a várból nem volt semmi hasznuk a törököknek, úgyhogy lerombolták. A salgói várat még 1554-ben elfoglalták, nem sokkal a füleki ostrom után. Egyedül a somoskői vár maradt szabad még 22 éven keresztül, csak 1576-ban a várkapitány, Modolóczi Miklós adta föl rövid csata után.

A felszabadítás 

A vidék nemesei által támogatott császári hadsereg 1593-ban szánta el magát az ellencsapásra, azt is csak azért, mert az Oszmán Birodalom főereje más térségekbe volt koncentrálva. 1593. november 10-én Tieffenbach Kristóf vezetésével a császári hadsereget Fülekre helyezték. November 24-re pedig Pálffy Miklós 7000 katonával sietett a sereg megsegítésére, megint csak azt az alkalmat kihasználva, amikor nem volt jelen a vár kapitánya, Ofressus. Ekkor 4000 keresztény katona megtámadta a várat. A törökök csak nagy nehézségek árán tudtak ellenállni, de végül 1593. november 27-én visszahúzódtak a vár fölső részébe, ahol is megadták magukat. Ezek után 300 török család maradt még önszántából a vár körül. Kisebb alakulatok minden nehézség nélkül fölszabadították még a salgói és a somosi várat is.

A Habsburg Birodalom részeként 
A vár fölszabadítása után, 1598-ban Sorényi Mihály, 1599-ben pedig Honorius Tonhauser volt a várkapitány.

A 17. század Fülek fénykora. Ebben az időben politikai és katonai fellegvárnak számított. Ide menekültek a nemesek a veszélyeztetett területekről. Itt üléseztek Heves, Pest, Szolnok és Csongrád vármegye elöljárói. Nemcsak Nógrád, hanem a szomszédos hódoltsági területek székhelye, stratégiai fontosságú királyi végvár is volt ekkor. A Habsburg-uralom ideje alatt mindennaposak voltak az egyes érdekcsoportok közötti viszályok, harcok, mégpedig Bocskai István (1557–1606), Bethlen Gábor (1580–1629) és I. Rákóczi György (1593–1648) között.

1604-ben a császári hadsereg megpróbálta kiszorítani Bocskait a Felvidék keleti részéről. A felkelők egyik ága Rhédey Ferenc (füleki várkapitány, az angol királyi családba beházasodott Clodina őse) vezetésével elfoglalta Gömört és Kishontot, majd 1604 decemberében beért a füleki vár alá. Csakhogy a várat jól fölfegyverzett katonák őrizték, úgyhogy a felkelők továbbmentek Krupina és Besztercebánya felé. 1605 márciusában a janicsárokkal együtt visszatértek elfoglalni Füleket. A felkelés visszaszorításával 1607-től Bosnyák Tamás volt megbízva. 1615. május 4-én szörnyű tűz pusztította el a várat és a várost, de 1619-re helyre tudták állítani.

1619 szeptemberében Bethlen Gábor felkelése idején a várost újra elfoglalták, ám belső viszályok miatt a császári hadsereg Szécsi György segítségével újra visszafoglalta Füleket és Szécsényt. Az akkori várkapitány – aki egyébként maga is Bethlen követője volt – segített bevenni a várat 1621. április 9-én, a király részére. Egy nappal ezután meghalt és helyét Rhédey vette át.

Bethlen még próbálkozott a füleki, valamint az érsekújvári vár bevételével (10 000 katonával), de végül föladta tervét. II. Ferdinánd király újra Bosnyákot tette meg kapitánynak és 1630-tól a vár tulajdonosa Bosnyák Judit lesz. Fülek, mint Nógrád központja ezekben az időkben élte a virágkorát. Evangélikus gimnáziumot alapítanak, fejlesztik a kézművességet és az ipart. Egy közeli dombon (Vöröskőn) és Őrhegyen megfigyelő bástyákat emelnek, Losonc irányába. A városban több nagyobb építmény állt: a monumentális evangélikus templom két harangtoronnyal és parókiával, a római katolikus templom kolostorral, két török építmény és két közfürdő, iskolák és a mai gimnáziumnak otthont adó kastély, valamint további emeletes házak.

A vár alatt működő evangélikus gimnáziumot 1645-ben, Rákóczi György hadjáratai idején helyezték át Osgyánba. Valósághű makettet készített 1670-ben egy francia mérnök, Johann le Dentu a városról.

Ezen építmények többsége 1682-re nem maradt fenn. Érdekes lenne ásatásokat végezni a város mai területén. I. Rákóczi György felkelése idején az akkori várkapitány, Wesselényi Ferenc a királyi gárda oldalára állt. 1648-ban Rákóczi meghalt és ezzel befejeződött a harmincéves háború. 1650 és 1664 között a kapitány Wesselényi Ádám, viszont a főkapitány 1657-től báró Koháry I. István volt. 1652-ben a vár katonai állományát 197 német gyalogos, 300 huszár, 150 hajdú és 25 ágyús képezte.

Az 1667-es évben Koháry báró fia, a császár hűséges követője, Koháry II. István lett a várkapitány. 1672-ben megerősíttette a várat, mintha megérezte volna, hogy szükség lesz rá. Az ő kapitánysága alatt egy másik felkelés volt készülőben, mégpedig gróf Thököly Imre vezetésével. Az Oszmán Birodalom, amely mellesleg a Habsburgok legnagyobb ellensége volt, Thököly segítségére hatalmas hadsereget küldött, de úgy, mintha a vár védelmére küldené. Ezt Thököly kihasználva átpártol a törökhöz. A török-kuruc csapatok 1678-ban támadták meg Füleket, de sikertelenül. 1682-ben még egyszer megpróbálták, ez megpecsételte a város sorsát.

Augusztus 22-én az első török-kuruc alakulatok körülvették a várat és számuk napról napra csak nőtt. Megkezdődött az ostrom. A füleki vár értékét bizonyítja az is, hogy ilyen hatalmas sereget küldött Thökölynek a török szultán. Összesen  ostromolta a várat (Bél Mátyás szerint ). A várvédők száma 4000 volt, a város lakosságát is beleértve.

Thökölyék  lefizettek egy Braka András nevű parasztot, hogy gyújtsa fel a házát. Az őröknek kellett volna jelenteniük a tüzet és ezalatt támadták volna meg a várat. Ám a várkapitány ezt megtudta, Brakát felakasztatta és négyfelé vágatta.

Az ostromot Mikes Mátyás szemtanú naplója alapján rekonstruáltuk: szeptember 3-a hajnalán hullottak az első gránátok a várra. Reggel fél hatra a városnak több részét tűz borította, kilencre pedig már az egész lángolt. Szejdi pasa északról, Ibrahim pasa pedig a keleti részről bombázta a várat.

A város és a vár déli oldaláról Apafi Mihály és Teleki Mihály generálisok támadtak. Koháry beljebb húzódott a várba. Csata csatát követett és a védők egyre fáradtabbak voltak. A végkimerültség határán Petróczi, Szirmay és Kezer fölszólították Koháryt, hogy adja föl a várat.

A vár segítségére siettek Nácsy, Csont és Kakukk Gergely alakulatai is. Az esély a vár megmentésére mégis napról napra csökkent, ezért a vár legénysége háborogni kezdett. Viszont a kapitány, mint aki vak, nem akarta észrevenni, hogy a legénység már nem bírja erővel. Csak akkor eszmélt föl, amikor le akarták őt is dobni a várfokról. Ennek ellenére Koháry a várat soha nem akarta föladni és akár a saját testével is védte volna. Akarata ellenére, két hét múlva, 1682. szeptember 10-én a legénység mégis föladta.

A törökök felrobbantották az egész várat. Az egész várost a földdel tették egyenlővé. Fontos iratok és levelek égtek el, valamint a legtöbb városi épület. 1682. szeptember 16-án Ibrahim pasa levelet küldött Thökölynek, amelyben kinevezte a birodalom királyának. A szultán is elküldte neki a királyoknak járó szimbolikus jeleket: palástot, kardot, buzogányt, zászlót és koronát. Thököly az utolsó pillanatban viszont meggondolta magát és nem fogadta el a kinevezést. Továbbra is „csak” a birodalom urának tartotta magát.

A vár történelmi szerepe itt véget ért, nem épült újjá.

A 19., 20. és 21. században 

1845-ben Petőfi felrótta a fülekieknek a savanyú bort és azt, hogy a vár vérrel öntözött köveivel töltik fel az utcákat…

Kalmár János régész 1944-ben ásatásokat kezdett a várban. Munkáját a vár középső részével kezdte. A következőkben a fölső udvaron 6 helyiséget tárt föl. Kitisztította a gabona tárolására használt helyiséget és egy kemencét, amelyben valamikor kenyeret sütöttek. A vár középső részén egy víztározót, egy kutat és 3 ágyúállást kutattak át. Északnyugati részén cserépedény-kiégető kemencét találtak. Az ásatásokat a háború szakította félbe.

Leletek: a várban számos kerámiacserepet találtak, amelyek valószínűleg edényekből, poharakból és kályhákból valók. Továbbá leltek még pipákat, kalapácsot, fúrókat, baltát, csákányokat, kaszát, lapátot stb.

A fontos leletek közé tartoznak még: különböző kések, kőműveskanál, étkészletek, ollók, török mécsesek. A személyes tárgyak közül talán az ékszereket és az érméket érdemes megemlíteni.

Fegyvereket szintén találtak: ágyúgolyó-maradványok, török kopjahegyek, harci balták, bárd, lándzsa, szablya, török jatagánok és puskacsövek, vas- és ólom puskagolyók, valamint a hozzájuk tartozó öntőformák. Tömérdek mennyiségű ágyúgolyót is találtak, valamint az ágyú tisztításához szükséges kellékeket, amelyek ma a krasznahorkai múzeumban tekinthetők meg. A lovasságtól főleg patkók maradtak fenn. A második világháború után Budapestről a pozsonyi Szlovák Nemzeti Múzeumba szállították át a leleteket, ahonnan nyilvántartásba vételük után Fülekre kerültek vissza.

A vár rekonstruálását az 1970-es években kezdték el. Felújították a vár lakótornyát, az ún. Bebek-tornyot – ami egyébként a legjobb állapotban maradt meg –, az óratornyot és az ágyúk helyét a vár középső részén.

A vár egyes részei 1993 óta látogatható. 1999. szeptember 8-án a város a Cseres-hegység tájvédelmi körzet közreműködésével megnyitott a várban egy tanösvényt, amely nemcsak a vár történelmét, hanem a várhegy figyelemreméltó geológiai múltját is feltárja látogatói előtt.

2006–2007 között zajlott a város tulajdonában lévő vár Bebek-tornyának műemléki felújítása. 2007 áprilisában jött létre a Füleki Vármúzeum, amely megkapta kezelésbe a várat és az egykori Fülek Városi Múzeum gyűjteményét. 2008 augusztusában nyitott meg a Vármúzeum az ötemeletes Bebek-torony alsó három szintjén.

Szükséges lenne a délkeleti reneszánsz Perényi-bástya és az őrtorony rekonstruálása is. Érdemes lenne teljesen rendbe hozni az óratornyot és befedni, hogy ne menjen még jobban tönkre. Felújítás alatt állnak a fából készült lépcsők is, bár gyakran vandalizmus áldozatává válnak. A vegetáció, a kis fák gyökerei és a gaz szintén komoly károkat tehetnek az alépítményben.

A Füleki Vármúzeum története 
Egy vármúzeum létesítésének ötlete már 1941-ben felmerült Füleken. König Kelemen ferences szerzetes „Várbizottságot“ alapított, mely pénzt gyűjtött az alakuló intézményre és a füleki vár régészeti feltárását sürgető kérvényt küldött a Magyar Nemzeti Múzeumba. A munkát dr. Kalmár János régész 1944-ben kezdte meg, de a közelgő front hosszú évekre megszakította nemcsak az ásatásokat, a múzeumalapítás folyamatát is.

Nógrád szlovákiai részének első máig működő múzeuma 1951-ben a füleki Járási Honismereti Múzeum volt, melyet 1960-ban az akkori közigazgatási reform következményeként Városi Múzeummá fokoztak vissza. 1967-ben a városba költözött a Losonci járás Járási Honismereti Múzeuma, mely 1955-ös alapítását követően a gácsi várkastélyban székelt (1971-től Füleki Nógrádi Múzeum név alatt működött). 1976-ban önálló részlegként ehhez csatolták a Városi Múzeumot. 1967 és 1984 között így a városban két állandó kiállítás is látogatható volt: a Városi Múzeum állandó kiállítása a ferences kolostor földszinti helyiségeiben, valamint a Nógrádi Múzeum állandó kiállítása a Vigadó épületében (a Vigadó 1900-ban épült, 1940-től polgári iskola működött benne). 1984-ben a Nógrádi Múzeumot az épület nem megfelelő állapotára hivatkozva Losoncra költöztették, majd 1988-ban lebontották a kolostorban berendezett állandó kiállítást is. A városka, melynek lakosai hosszú időn át két állandó kiállításra is büszkék lehettek, a rendszerváltás évére múzeum nélkül maradt.

1993-ban új fejezete kezdődött a füleki múzeum történetének. A város kérésének elégett tett a SZK Kulturális Minisztériuma, mint a Nógrádi Múzeum akkori fenntartója, és a Városi Múzeum gyűjteményének egy részét, mely akkor már hat éve őrizetlen raktárakban tengődött, a Fülek Városnak ajándékozta. A megújított Városi Múzeum a Városi Művelődési Központ részlegévé vált, mely állandó kiállítását a Vigadó három helyiségében nyitotta meg 1994-ben. 15 év elteltével azonban szükségessé vált az intézmény átszervezése. A „vármúzeum“ egykori gondolata 2005-ben újra felmerült az önkormányzat fejlesztési tervei között. A 2006–2007-es időszakban lezajlott a város tulajdonában lévő vár Bebek-tornyának műemléki felújítása és a tervezett új funkcióhoz való adaptálása. 2007 áprilisában megalakult a Füleki Vármúzeum, mely kezelésbe kapta úgy az egykori Városi Múzeum gyűjteményeit, mint magát a füleki várat.

A Füleki Vármúzeum kiállításai 
2008 augusztusában a Vármúzeum az ötemeletes Bebek-torony alsó három szintjén megnyitotta „A füleki vár évszázadai“ c. kiállítását, mely a vár és a város történetén vezeti végig a látogatót az első írásos emléktől a vár 1682-es lerombolásáig. A vár makettje mellett kiállításra kerültek az erődítmény feltárása során napfényre került középkori és kora újkori régészeti leletek a Szlovák Nemzeti Múzeumból (középkori magyar királyokat és szenteket ábrázoló kályhacsempék), a vár eredeti kulcsai és a Fülek 39 éves török hódoltságából származó tárgyak. Eredetileg a torony alsó szintjén a környék legjelentősebb régészeti lelőhelyeinek bemutatóhelye került kialakításra. A több mint 3000 éves várgedei bronzkincs néhány darabját és a ragyolci bronzkori temető kerámiaanyagának egy részét egyaránt a losonci Nógrádi Múzeum és Galéria kölcsönözte Fülekre. Hatalmas történelmi és esztétikai értékkel bírnak a Perse határában feltárt avar-szláv és honfoglalás kori övveretek is. 2011-ben a „Gerinces ősmaradványok Fülek környékén“ című paleontológiai állandó kiállítás került az alsó szintre, így az imént említett tárgyak egy emelettel feljebb kerültek.

2017-től a Füleki Vármúzeum megújult és korszerűsített állandó kiállítással várja a látogatókat. A paleontológiai tárlat a Fülek környékéről származó, több mint 20 millió éves gerinctelen ősmaradványokkal és növénylenyomatokkal bővült. A környék történelmét bemutató tárgyakat különböző korabeli rekonstrukciók teszik érdekesebbé, mint például a Persén feltárt avar – szláv temető egyik férfi sírja, a bronzkori ünnepi női viselet, vagy II. Koháry István utolsó várkapitány korhű öltözéke. A történelmi tárlatot gazdagítja két, 18. századi szentet ábrázoló, újonnan restaurált olajfestmény is, csak úgy, mint az elmúlt évtizedben zajló régészeti feltárások új leletanyaga. A torony negyedik szintjén egy nagyképernyős televíziókkal ellátott, új „pihenősarok“ alakult ki. Itt többek között megtekinthető a füleki vár eredeti állapotát bemutató 3D-s videó-rekonstrukció, illetve különböző rendezvények készült felvételek összeállítása is.

Városi Honismereti Múzeum a Füleki Vármúzeum részlegeként dolgozik tovább. Állandó kiállítását 2008 nyarán bezárták, mert az épület felújításra szorult. A széleskörű felújítást követően a múzeum 2014-ben nyitotta meg új állandó kiállítását „A füleki pálmától a világhírű kakasig“ címmel, mely Fülek 1682 utáni történetét mutatja be. A Vármúzeum időszaki kiállításait a Városi Honismereti Múzeum ún. galériájában és a Bebek-torony legfelső emeletén rendezi.

A Fülek 1938–1945 című kiállítást 2018-ban nyitották meg a füleki várhegy oldalába vájt légoltalmi folyosókban. A kiállítás a város második világháború alatt történetét mutatja be. A légoltalmi óvóhelyet 1943–1944 között alakították ki, de teljesen soha sem készült el és nam használták. A kiállítás és az óvóhely a várba szóló belépőjeggyel szabadon látogathat, a csak ezen kiállításra szóló belépőjegy ára 2 euró.

Képek

Jegyzetek

Források
Kalmár János: A füleki (Filakovo) vár XV-XVII. századi emlékei, Régészeti Füzetek II/4. szám, Magyar Nemzeti Múzeum – Történeti Múzeum, Budapest, 1959 (online hozzáférés)
Szombathy Viktor: Száll a rege várról várra – szlovákiai vármondák, Madách Könyvkiadó, 1979

További hivatkozások 
 Füleki Vármúzeum
 Szálláshely Füleken, a füleki vár közelében
 Képek a füleki várról – Muzeum.sk 
 Fülek vára 
 A Füleki Vármúzeum – YouTube-videó
 A füleki vár a XVII. században (rekonstrukció) – YouTube-videó
König Kelemen: Fülek vára; Ferences Rendház, Fülek, 1942
Parti Zoltán: Fülek; Plectrum, Fülek, 2007 (Patrióta könyvek)
A füleki vár évszázadai. A Füleki Vármúzeum állandó kiállításának kiállításvezetője; összeáll. Agócs Attila; Füleki Vármúzeum, Fiľakovo, 2009
Komjáti Zoltán Igor: Egyetértésben a közös érdekért. A füleki végvár működtetése, Koháry István főkapitánysága idején, 1667–1682; Vámbéry Polgári Társulás, Dunaszerdahely, 2015 (Discussiones Filekienses)

Szlovákia várai
Fülek műemlékei
A füleki vár ( szlovákul Fiľakovský hrad , németül Burg Fileck ) egy egykori vulkán lekopott bazaltperemére épült középkori erődítmény Szlovákiában , Fülek város közepén . A sasfészek Nógrád legjelentősebb műemléke . Története Az első írásos emlék a füleki várról februárából származik . Birtokosai között találjuk Hartwig lovagot Egyed mestert , trencséni Csák Mátét1321 ) , Fónyi Balázsttől ) vagy Kónyáttől . 1483-ban Mátyás király hadserege Lábatlan András parancsnok vezetésével bevette ( a várúr , Perényi a harcok során megszökött ) . A váratben II. Ulászló király Ráskai Balázs tárnokmester ( Ráskai Gáspár apja ) gondjaira bízta . Középkor Történészek szerint a században a mai vár helyén már fából készült erődítmény állt , a várat úgy emlegetik , mint amelyik átvészelte a tatárjárást ( mai helyesírásra átírva ) : Egy januárén kelt királyi oklevélben szerepel először Fülek , annak kapcsán , hogy a várat és tartozékait IV . Béla elkobozza akkori garázdálkodó urától , a Kacsics nemzetségbeli Folkustól ( Fulkó ) , s odaajándékozza a Pok nemzetségből származó Móricnak . Fulkó a tatárjárás idején haranggal csalogatta magához a tatárok elől menekülőket , akiket aztán kirabolt és megölt . Tény , hogy meggyilkolta a rokonát is , amiért aztán a király ( istenítéletként ) párbajra ítélte , de barátai közbenjárására kegyelmet kapott . Ennek ellenére folytatta a gaztetteit ; hamis pénzt veretett , a királyt sértegette stb. , aki mindezt megelégelve arra ítélte , hogy meztelenül párbajozzon egy harcossal . Fulkó azonban a börtöntársával megölte az őröket és megszökött . Magányosan élt , amíg öngyilkosságot nem követett el . A vár alatti településtben említik a források, ben már anyaegyháza is volt . Fülekban városi privilégiumot kapott . A várat a fent említett urak birtokolják , mígban Zsigmond király a Perényieknek adta bérbe.ban Erzsébet királynő tulajdonában volt , akiben védelmi célokra megerősíttette.ban a vár akkori főkapitánya , Perényi Miklós ellen Mátyás király hadat küldött , amivel bevette a már erődítménnyé emelt várat ( a környék lakosai kértek segítséget a királytól , mivel Perényi rablólovag módjára fosztogatta és sanyargatta a környék lakóit ) . Mátyás halála után, ben a vár vezetését Ráskai Balázsra bízták . A középkori Fülek – a vár és a város – volt a királyé , a királynőé , Csák Mátéé , volt királyi adomány és zálogbirtok , például a Perényieké , akiktől Mátyás király erővel vette vissza . Mohács után megnőtt Fülek jelentősége . Akkori ura, Bebek Ferenc megerősítette a várat , deben a török elfoglalta ésévig innen sarcolta a környék falvait , sőt , a bányavárosokat is , amelyeknek kapuja Fülek volt . Ráskai Balázs lányát Bebek Ferenc vette feleségül és nászajándékba a várat kapta . Bebek gondoskodott a várról és az olasz Alessandro da Vedano tervei alapján egy erős katonai erődítménnyé építtette átben . A régi vár egy középső várrésszel és két új , ötszögalapú bástyával , valamint egyméter vastag fallal bővült , amelyben ágyúkat helyeztek el . Továbbá hozzáépítettek egy falat – amely körülvette az egész várat – két kör alakú bástyával , amelyeknek feladatuk az volt , hogy védelmezzék a vár alsó és középső területeit . Ez a két bástyam mély árokkal volt körülvéve és csapóhídon keresztül lehetett bejutni a várba , amit végül a törökök – árulással – júniusán mégis bevettek . A török hódoltság alatt A törökök az elfoglalt területet az Oszmán Birodalomhoz csatolták . Az ostrom után a hódítók megerősítették a várfalakat , s Szokoli Musztafa vezetése alatt minaretet , virágos- és zöldséges kerteket , a karavánoknak istállókat , üzleteket , műhelyeket emeltek , valamint tökéletesítették a vízvezetéket és a kutakat.57-ben a várbanjanicsár, lovaskatona és„ aszab” ( gyalogos katona ) tartózkodott . Ezek az adatok az69-es évekre sem sokat változtak , azzal a kivétellel , hogyágyúst ( topcsi ) is kiképeztek. 1593 közöttbég váltotta egymást : Kara Hamzaig ) , Velidzsan1564 ) , Arszlán Mehmed Has( s) zán Mahmud Korkud Aliés Juszuf Fülek hosszú időre a török alaptábora lett . Fennmaradt minden levél , amit Kara Hamza , a fekete bég áprilisén a Zólyom-környéki falvaknak küldött . Részlet egy ilyen levélből : Értelemszerűen , a falvak inkább kifizették az adót . A törökökben nyomultak be Murány környékére . Ferhard Haszán bég leigázta Krasznahorka és Miskolc környékét is . Amikorban a dobsinaiak nem voltak hajlandók adót fizetni , a bég martalócaival októberén kirabolta , majd fölégette a várost ésembert elhurcolt , akiket a füleki nyilvános piacon, keresztény között adtak el rabszolgának nemre és korra való tekintet nélkül . Fokozatosan foglalták el a környező várakat . Habár Várgede ellenállt egy darabig de úgy mint Füleken , a törökök ott is azt az időt használták ki , amikor a legkevesebben voltak a várban Márban elfoglalták Hajnácskő várát , Várgedének se maradt más választása , minthogy megadja magát . Viszont ebből a várból nem volt semmi hasznuk a törököknek , úgyhogy lerombolták . A salgói várat mégben elfoglalták , nem sokkal a füleki ostrom után . Egyedül a somoskői vár maradt szabad mégéven keresztül , csakban a várkapitány , Modolóczi Miklós adta föl rövid csata után . A felszabadítás A vidék nemesei által támogatott császári hadseregban szánta el magát az ellencsapásra , azt is csak azért , mert az Oszmán Birodalom főereje más térségekbe volt koncentrálva. novemberén Tieffenbach Kristóf vezetésével a császári hadsereget Fülekre helyezték . Novemberre pedig Pálffy Miklóskatonával sietett a sereg megsegítésére , megint csak azt az alkalmat kihasználva , amikor nem volt jelen a vár kapitánya , Ofressus . Ekkorkeresztény katona megtámadta a várat . A törökök csak nagy nehézségek árán tudtak ellenállni , de végül novemberén visszahúzódtak a vár fölső részébe , ahol is megadták magukat . Ezek utántörök család maradt még önszántából a vár körül . Kisebb alakulatok minden nehézség nélkül fölszabadították még a salgói és a somosi várat is . A Habsburg Birodalom részeként A vár fölszabadítása után, ban Sorényi Mihály,ben pedig Honorius Tonhauser volt a várkapitány . A század Fülek fénykora . Ebben az időben politikai és katonai fellegvárnak számított . Ide menekültek a nemesek a veszélyeztetett területekről . Itt üléseztek Heves , Pest , Szolnok és Csongrád vármegye elöljárói . Nemcsak Nógrád , hanem a szomszédos hódoltsági területek székhelye , stratégiai fontosságú királyi végvár is volt ekkor . A Habsburg-uralom ideje alatt mindennaposak voltak az egyes érdekcsoportok közötti viszályok , harcok , mégpedig Bocskai István1606 ) , Bethlen Gábor1629 ) és I. Rákóczi György1648 ) között . 1604-ben a császári hadsereg megpróbálta kiszorítani Bocskait a Felvidék keleti részéről . A felkelők egyik ága Rhédey Ferenc ( füleki várkapitány , az angol királyi családba beházasodott Clodina őse ) vezetésével elfoglalta Gömört és Kishontot , majddecemberében beért a füleki vár alá . Csakhogy a várat jól fölfegyverzett katonák őrizték , úgyhogy a felkelők továbbmentek Krupina és Besztercebánya felé.márciusában a janicsárokkal együtt visszatértek elfoglalni Füleket . A felkelés visszaszorításávaltől Bosnyák Tamás volt megbízva. májusén szörnyű tűz pusztította el a várat és a várost , dere helyre tudták állítani . 1619 szeptemberében Bethlen Gábor felkelése idején a várost újra elfoglalták , ám belső viszályok miatt a császári hadsereg Szécsi György segítségével újra visszafoglalta Füleket és Szécsényt . Az akkori várkapitány – aki egyébként maga is Bethlen követője volt – segített bevenni a várat áprilisén , a király részére . Egy nappal ezután meghalt és helyét Rhédey vette át . Bethlen még próbálkozott a füleki , valamint az érsekújvári vár bevételével000 katonával ) , de végül föladta tervét . II. Ferdinánd király újra Bosnyákot tette meg kapitánynak éstól a vár tulajdonosa Bosnyák Judit lesz . Fülek , mint Nógrád központja ezekben az időkben élte a virágkorát . Evangélikus gimnáziumot alapítanak , fejlesztik a kézművességet és az ipart . Egy közeli dombon ( Vöröskőn ) és Őrhegyen megfigyelő bástyákat emelnek , Losonc irányába . A városban több nagyobb építmény állt : a monumentális evangélikus templom két harangtoronnyal és parókiával , a római katolikus templom kolostorral , két török építmény és két közfürdő , iskolák és a mai gimnáziumnak otthont adó kastély , valamint további emeletes házak . A vár alatt működő evangélikus gimnáziumotben , Rákóczi György hadjáratai idején helyezték át Osgyánba . Valósághű makettet készítettben egy francia mérnök , Johann le Dentu a városról . Ezen építmények többségere nem maradt fenn . Érdekes lenne ásatásokat végezni a város mai területén. I. Rákóczi György felkelése idején az akkori várkapitány , Wesselényi Ferenc a királyi gárda oldalára állt.ban Rákóczi meghalt és ezzel befejeződött a harmincéves háború.ésközött a kapitány Wesselényi Ádám , viszont a főkapitánytől báró Koháry I. István volt.ben a vár katonai állományátnémet gyalogos , huszár,hajdú éságyús képezte . Azes évben Koháry báró fia , a császár hűséges követője , Koháry II. István lett a várkapitány.ben megerősíttette a várat , mintha megérezte volna , hogy szükség lesz rá . Az ő kapitánysága alatt egy másik felkelés volt készülőben , mégpedig gróf Thököly Imre vezetésével . Az Oszmán Birodalom , amely mellesleg a Habsburgok legnagyobb ellensége volt , Thököly segítségére hatalmas hadsereget küldött , de úgy , mintha a vár védelmére küldené . Ezt Thököly kihasználva átpártol a törökhöz . A török-kuruc csapatokban támadták meg Füleket , de sikertelenül.ben még egyszer megpróbálták , ez megpecsételte a város sorsát . Augusztusén az első török-kuruc alakulatok körülvették a várat és számuk napról napra csak nőtt . Megkezdődött az ostrom . A füleki vár értékét bizonyítja az is , hogy ilyen hatalmas sereget küldött Thökölynek a török szultán . Összesen ostromolta a várat ( Bél Mátyás szerint ) . A várvédők számavolt , a város lakosságát is beleértve . Thökölyék lefizettek egy Braka András nevű parasztot , hogy gyújtsa fel a házát . Az őröknek kellett volna jelenteniük a tüzet és ezalatt támadták volna meg a várat . Ám a várkapitány ezt megtudta, Brakát felakasztatta és négyfelé vágatta . Az ostromot Mikes Mátyás szemtanú naplója alapján rekonstruáltuk : szeptembera hajnalán hullottak az első gránátok a várra . Reggel fél hatra a városnak több részét tűz borította , kilencre pedig már az egész lángolt . Szejdi pasa északról , Ibrahim pasa pedig a keleti részről bombázta a várat . A város és a vár déli oldaláról Apafi Mihály és Teleki Mihály generálisok támadtak . Koháry beljebb húzódott a várba . Csata csatát követett és a védők egyre fáradtabbak voltak . A végkimerültség határán Petróczi , Szirmay és Kezer fölszólították Koháryt , hogy adja föl a várat . A vár segítségére siettek Nácsy , Csont és Kakukk Gergely alakulatai is . Az esély a vár megmentésére mégis napról napra csökkent , ezért a vár legénysége háborogni kezdett . Viszont a kapitány , mint aki vak , nem akarta észrevenni , hogy a legénység már nem bírja erővel . Csak akkor eszmélt föl , amikor le akarták őt is dobni a várfokról . Ennek ellenére Koháry a várat soha nem akarta föladni és akár a saját testével is védte volna . Akarata ellenére , két hét múlva , szeptemberén a legénység mégis föladta . A törökök felrobbantották az egész várat . Az egész várost a földdel tették egyenlővé . Fontos iratok és levelek égtek el , valamint a legtöbb városi épület. szeptemberán Ibrahim pasa levelet küldött Thökölynek , amelyben kinevezte a birodalom királyának . A szultán is elküldte neki a királyoknak járó szimbolikus jeleket : palástot , kardot , buzogányt , zászlót és koronát . Thököly az utolsó pillanatban viszont meggondolta magát és nem fogadta el a kinevezést . Továbbra is „ csak” a birodalom urának tartotta magát . A vár történelmi szerepe itt véget ért , nem épült újjá . A , és században 1845-ben Petőfi felrótta a fülekieknek a savanyú bort és azt , hogy a vár vérrel öntözött köveivel töltik fel az utcákat … Kalmár János régészben ásatásokat kezdett a várban . Munkáját a vár középső részével kezdte . A következőkben a fölső udvaronhelyiséget tárt föl . Kitisztította a gabona tárolására használt helyiséget és egy kemencét , amelyben valamikor kenyeret sütöttek . A vár középső részén egy víztározót , egy kutat éságyúállást kutattak át . Északnyugati részén cserépedény-kiégető kemencét találtak . Az ásatásokat a háború szakította félbe . Leletek : a várban számos kerámiacserepet találtak , amelyek valószínűleg edényekből , poharakból és kályhákból valók . Továbbá leltek még pipákat , kalapácsot , fúrókat , baltát , csákányokat , kaszát , lapátot stb . A fontos leletek közé tartoznak még : különböző kések , kőműveskanál , étkészletek , ollók , török mécsesek . A személyes tárgyak közül talán az ékszereket és az érméket érdemes megemlíteni . Fegyvereket szintén találtak : ágyúgolyó-maradványok , török kopjahegyek , harci balták , bárd , lándzsa , szablya , török jatagánok és puskacsövek , vas- és ólom puskagolyók , valamint a hozzájuk tartozó öntőformák . Tömérdek mennyiségű ágyúgolyót is találtak , valamint az ágyú tisztításához szükséges kellékeket , amelyek ma a krasznahorkai múzeumban tekinthetők meg . A lovasságtól főleg patkók maradtak fenn . A második világháború után Budapestről a pozsonyi Szlovák Nemzeti Múzeumba szállították át a leleteket , ahonnan nyilvántartásba vételük után Fülekre kerültek vissza . A vár rekonstruálását azes években kezdték el . Felújították a vár lakótornyát , az ún . Bebek-tornyot – ami egyébként a legjobb állapotban maradt meg – , az óratornyot és az ágyúk helyét a vár középső részén . A vár egyes részeióta látogatható. szeptemberán a város a Cseres-hegység tájvédelmi körzet közreműködésével megnyitott a várban egy tanösvényt , amely nemcsak a vár történelmét , hanem a várhegy figyelemreméltó geológiai múltját is feltárja látogatói előtt . 2006–2007 között zajlott a város tulajdonában lévő vár Bebek-tornyának műemléki felújítása.áprilisában jött létre a Füleki Vármúzeum , amely megkapta kezelésbe a várat és az egykori Fülek Városi Múzeum gyűjteményét. augusztusában nyitott meg a Vármúzeum az ötemeletes Bebek-torony alsó három szintjén . Szükséges lenne a délkeleti reneszánsz Perényi-bástya és az őrtorony rekonstruálása is . Érdemes lenne teljesen rendbe hozni az óratornyot és befedni , hogy ne menjen még jobban tönkre . Felújítás alatt állnak a fából készült lépcsők is , bár gyakran vandalizmus áldozatává válnak . A vegetáció , a kis fák gyökerei és a gaz szintén komoly károkat tehetnek az alépítményben . A Füleki Vármúzeum története Egy vármúzeum létesítésének ötlete márben felmerült Füleken . König Kelemen ferences szerzetes „ Várbizottságot“ alapított , mely pénzt gyűjtött az alakuló intézményre és a füleki vár régészeti feltárását sürgető kérvényt küldött a Magyar Nemzeti Múzeumba . A munkát dr. Kalmár János régészben kezdte meg , de a közelgő front hosszú évekre megszakította nemcsak az ásatásokat , a múzeumalapítás folyamatát is . Nógrád szlovákiai részének első máig működő múzeumaben a füleki Járási Honismereti Múzeum volt , melyetban az akkori közigazgatási reform következményeként Városi Múzeummá fokoztak vissza.ben a városba költözött a Losonci járás Járási Honismereti Múzeuma , melyös alapítását követően a gácsi várkastélyban székelttől Füleki Nógrádi Múzeum név alatt működött ) .ban önálló részlegként ehhez csatolták a Városi Múzeumot.ésközött így a városban két állandó kiállítás is látogatható volt : a Városi Múzeum állandó kiállítása a ferences kolostor földszinti helyiségeiben , valamint a Nógrádi Múzeum állandó kiállítása a Vigadó épületében ( a Vigadóban épült,től polgári iskola működött benne) .ben a Nógrádi Múzeumot az épület nem megfelelő állapotára hivatkozva Losoncra költöztették , majdban lebontották a kolostorban berendezett állandó kiállítást is . A városka , melynek lakosai hosszú időn át két állandó kiállításra is büszkék lehettek , a rendszerváltás évére múzeum nélkül maradt . 1993-ban új fejezete kezdődött a füleki múzeum történetének . A város kérésének elégett tett a SZK Kulturális Minisztériuma , mint a Nógrádi Múzeum akkori fenntartója , és a Városi Múzeum gyűjteményének egy részét , mely akkor már hat éve őrizetlen raktárakban tengődött , a Fülek Városnak ajándékozta . A megújított Városi Múzeum a Városi Művelődési Központ részlegévé vált , mely állandó kiállítását a Vigadó három helyiségében nyitotta megben.év elteltével azonban szükségessé vált az intézmény átszervezése . A „ vármúzeum“ egykori gondolataben újra felmerült az önkormányzat fejlesztési tervei között . A2007-es időszakban lezajlott a város tulajdonában lévő vár Bebek-tornyának műemléki felújítása és a tervezett új funkcióhoz való adaptálása.áprilisában megalakult a Füleki Vármúzeum , mely kezelésbe kapta úgy az egykori Városi Múzeum gyűjteményeit , mint magát a füleki várat . A Füleki Vármúzeum kiállításai 2008 augusztusában a Vármúzeum az ötemeletes Bebek-torony alsó három szintjén megnyitotta „ A füleki vár évszázadai“ c. kiállítását , mely a vár és a város történetén vezeti végig a látogatót az első írásos emléktől a váres lerombolásáig . A vár makettje mellett kiállításra kerültek az erődítmény feltárása során napfényre került középkori és kora újkori régészeti leletek a Szlovák Nemzeti Múzeumból ( középkori magyar királyokat és szenteket ábrázoló kályhacsempék ) , a vár eredeti kulcsai és a Fülekéves török hódoltságából származó tárgyak . Eredetileg a torony alsó szintjén a környék legjelentősebb régészeti lelőhelyeinek bemutatóhelye került kialakításra . A több mintéves várgedei bronzkincs néhány darabját és a ragyolci bronzkori temető kerámiaanyagának egy részét egyaránt a losonci Nógrádi Múzeum és Galéria kölcsönözte Fülekre . Hatalmas történelmi és esztétikai értékkel bírnak a Perse határában feltárt avar-szláv és honfoglalás kori övveretek is.ben a „ Gerinces ősmaradványok Fülek környékén“ című paleontológiai állandó kiállítás került az alsó szintre , így az imént említett tárgyak egy emelettel feljebb kerültek . 2017-től a Füleki Vármúzeum megújult és korszerűsített állandó kiállítással várja a látogatókat . A paleontológiai tárlat a Fülek környékéről származó , több mintmillió éves gerinctelen ősmaradványokkal és növénylenyomatokkal bővült . A környék történelmét bemutató tárgyakat különböző korabeli rekonstrukciók teszik érdekesebbé , mint például a Persén feltárt avar – szláv temető egyik férfi sírja , a bronzkori ünnepi női viselet , vagy II. Koháry István utolsó várkapitány korhű öltözéke . A történelmi tárlatot gazdagítja két , századi szentet ábrázoló , újonnan restaurált olajfestmény is , csak úgy , mint az elmúlt évtizedben zajló régészeti feltárások új leletanyaga . A torony negyedik szintjén egy nagyképernyős televíziókkal ellátott , új „ pihenősarok“ alakult ki . Itt többek között megtekinthető a füleki vár eredeti állapotát bemutató-s videó-rekonstrukció , illetve különböző rendezvények készült felvételek összeállítása is . Városi Honismereti Múzeum a Füleki Vármúzeum részlegeként dolgozik tovább . Állandó kiállításátnyarán bezárták , mert az épület felújításra szorult . A széleskörű felújítást követően a múzeumben nyitotta meg új állandó kiállítását „ A füleki pálmától a világhírű kakasig“ címmel , mely Fülekutáni történetét mutatja be . A Vármúzeum időszaki kiállításait a Városi Honismereti Múzeum ún. galériájában és a Bebek-torony legfelső emeletén rendezi . A Fülek1945 című kiállítástban nyitották meg a füleki várhegy oldalába vájt légoltalmi folyosókban . A kiállítás a város második világháború alatt történetét mutatja be . A légoltalmi óvóhelyet1944 között alakították ki , de teljesen soha sem készült el és nam használták . A kiállítás és az óvóhely a várba szóló belépőjeggyel szabadon látogathat , a csak ezen kiállításra szóló belépőjegy áraeuró . Képek Jegyzetek Források Kalmár János : A füleki ( Filakovo ) vár XV-XVII. századi emlékei , Régészeti Füzetek II/4. szám , Magyar Nemzeti Múzeum – Történeti Múzeum , Budapest,( online hozzáférés ) Szombathy Viktor : Száll a rege várról várra – szlovákiai vármondák , Madách Könyvkiadó , További hivatkozások Füleki Vármúzeum Szálláshely Füleken , a füleki vár közelében Képek a füleki várról – Muzeum.sk Fülek vára A Füleki Vármúzeum – YouTube-videó A füleki vár a XVII. században ( rekonstrukció ) – YouTube-videó König Kelemen : Fülek vára ; Ferences Rendház , Fülek , Parti Zoltán : Fülek ; Plectrum , Fülek,( Patrióta könyvek ) A füleki vár évszázadai . A Füleki Vármúzeum állandó kiállításának kiállításvezetője ; összeáll . Agócs Attila ; Füleki Vármúzeum , Fiľakovo , Komjáti Zoltán Igor : Egyetértésben a közös érdekért . A füleki végvár működtetése , Koháry István főkapitánysága idején, 1682 ; Vámbéry Polgári Társulás , Dunaszerdahely,( Discussiones Filekienses ) Szlovákia várai Fülek műemlékei