Szerb ortodox templom (Székesfehérvár)
A székesfehérvári Keresztelő Szent Iván-templom (magyarosan: Keresztelő Szent János-templom, közkeletűen: szerb ortodox templom, palotavárosi templom, helytelenül: rác templom) a székesfehérvári szerb ortodox egyházközség temploma. Palotavárosban, azon belül Rácvárosban, a Palotavárosi Skanzenben található. 1770 és 1780 között készült barokk stílusban. Belseje rendkívül gazdagon díszített, rokokó stílusú ikonosztáza egyedülálló Magyarországon. 

A körülötte található skanzen kialakításáért és a templom felújításáért Székesfehérvár 1989-ben megkapta az Európa Nostra fődíját.

Történelem

A fehérvári szerbekről 
A török hódítók segédcsapataiként Székesfehérvárra érkező szerbek (gyakran, ám helytelenül rácokként hivatkoznak rájuk) a város nyugati frontján, a mai Palotaváros területén telepedtek le, belőlük került ki a szandzsákszékhely helyőrségének jelentős hányada. Az 1601-ben készült városábrázolások az általuk lakott városrészt már Rácvárosként említik. Az évek során a beköltözésekkel számuk mindjobban növekedett, 1777-ben háromszázan, az idők és a történelem változásával 1940-ben már csak hatvanöten éltek itt. 1980-ban csupán egyetlen személy vallotta magát rácnak. A skanzen kialakítása az 1980-as években történt meg, azóta ismét folyamatos a rácok aktív működése a városban.

A templomról 
A törökkel együtt érkező rácoknak már 1601-ben állt itt temploma, amelyről a törökök kiűzése után (1688) is megemlékeztek. A templom a 18. században több át- és újjáépítésen is átesett. 1723-ban még fából, ágakból és sárból (paticsfal) készítve állt, ezt 1733-ban javították, és 1756-ban toronnyal egészítették ki. A régi templomot csak azután bontották el, hogy a föléje épített új templom 1771-ben elkészült. Az érdekes és nem mindennapi építkezés az egyházközséggel kötött megállapodás alapján (miszerint az istentiszteleteknek az építkezés alatt sem szabad megszakadniuk) Kershoffer József kőművesmester keze munkáját dicséri. A berendezés megalkotása, beszerzése 1780-ban fejeződött be. 

A templomot és az azt körülvevő Rácváros maradványait az 1980-as években teljes körűen felújították. A panelházak gyűrűjében levő skanzen és a templom példás helyreállításáért Székesfehérvár Megyei Város 1989-ben megkapta a műemlékvédelem Európa-fődíját.

Leírása

Külseje 
A kecses barokk templom főhomlokzatát pilaszterek, az odalhomlokzatokat lizénák tagolják. A főkapu fölött és a déli homlokzaton félkörívvel záródó fülkékben falfestés maradványai. A gazdagon tagolt főpárkány fölötti oromzatban egy körablak, a voluták fölött barokk kőváza. Az oromzatból kinővő tornyot órapárkánnyal és rézsisakkal látták el. A tornyot 1831-ben Schmidt Erhard újította meg. A szentély félkörívben végződik.

Belseje 
Az orgonakarzatos, négy boltszakaszos kupolás teret és a szentély negyedgömbkupolás felületének népies, bizánci stílusú freskóin Krisztus és Keresztelő Szent János életéből vett jelenetek láthatók. A falképeket 1772 és 1774 között alkották.

A felbecsülhetetlen értékű rokokó ikonosztáziont Horváth Ferenc képfaragó és Fijercskó József helyi asztalos készítette, képeit Jovan Grabován és Grigorije Popovity festette 1776-ban.

A harang 
A templom tornyában egy kivételesen szép csengésű, körülbelül 300 kg-os H1-es alaphangú harang található. Valószínűleg a 19. században öntötték. Több adat nincs róla.

Galéria

További információk 
A Szent Iván-templom belülről 360°-os gömbpanorámán

Jegyzetek

Források 
Székesfehérvári szerb ortodox egyházközség honlapja
Műemlékem.hu - Görögkeleti szerb templom, Rác templom
Templom.hu - Székesfehérvár, rác templom

Székesfehérvár keresztény templomai, kolostorai
Magyarország barokk vallási építményei
Magyarország ortodox templomai
Magyarország 18. századi építményei
Fejér megye műemlékei
A székesfehérvári Keresztelő Szent Iván-templom ( magyarosan : Keresztelő Szent János-templom , közkeletűen : szerb ortodox templom , palotavárosi templom , helytelenül : rác templom ) a székesfehérvári szerb ortodox egyházközség temploma . Palotavárosban , azon belül Rácvárosban , a Palotavárosi Skanzenben található.ésközött készült barokk stílusban . Belseje rendkívül gazdagon díszített , rokokó stílusú ikonosztáza egyedülálló Magyarországon . A körülötte található skanzen kialakításáért és a templom felújításáért Székesfehérvárben megkapta az Európa Nostra fődíját . Történelem A fehérvári szerbekről A török hódítók segédcsapataiként Székesfehérvárra érkező szerbek ( gyakran , ám helytelenül rácokként hivatkoznak rájuk ) a város nyugati frontján , a mai Palotaváros területén telepedtek le , belőlük került ki a szandzsákszékhely helyőrségének jelentős hányada . Azben készült városábrázolások az általuk lakott városrészt már Rácvárosként említik . Az évek során a beköltözésekkel számuk mindjobban növekedett, ben háromszázan , az idők és a történelem változásávalben már csak hatvanöten éltek itt.ban csupán egyetlen személy vallotta magát rácnak . A skanzen kialakítása azas években történt meg , azóta ismét folyamatos a rácok aktív működése a városban . A templomról A törökkel együtt érkező rácoknak márben állt itt temploma , amelyről a törökök kiűzése utánis megemlékeztek . A templom a században több át- és újjáépítésen is átesett.ban még fából , ágakból és sárból ( paticsfal ) készítve állt , eztban javították , ésban toronnyal egészítették ki . A régi templomot csak azután bontották el , hogy a föléje épített új templomben elkészült . Az érdekes és nem mindennapi építkezés az egyházközséggel kötött megállapodás alapján ( miszerint az istentiszteleteknek az építkezés alatt sem szabad megszakadniuk ) Kershoffer József kőművesmester keze munkáját dicséri . A berendezés megalkotása , beszerzéseban fejeződött be . A templomot és az azt körülvevő Rácváros maradványait azas években teljes körűen felújították . A panelházak gyűrűjében levő skanzen és a templom példás helyreállításáért Székesfehérvár Megyei Városben megkapta a műemlékvédelem Európa-fődíját . Leírása Külseje A kecses barokk templom főhomlokzatát pilaszterek , az odalhomlokzatokat lizénák tagolják . A főkapu fölött és a déli homlokzaton félkörívvel záródó fülkékben falfestés maradványai . A gazdagon tagolt főpárkány fölötti oromzatban egy körablak , a voluták fölött barokk kőváza . Az oromzatból kinővő tornyot órapárkánnyal és rézsisakkal látták el . A tornyotben Schmidt Erhard újította meg . A szentély félkörívben végződik . Belseje Az orgonakarzatos , négy boltszakaszos kupolás teret és a szentély negyedgömbkupolás felületének népies , bizánci stílusú freskóin Krisztus és Keresztelő Szent János életéből vett jelenetek láthatók . A falképeketésközött alkották . A felbecsülhetetlen értékű rokokó ikonosztáziont Horváth Ferenc képfaragó és Fijercskó József helyi asztalos készítette , képeit Jovan Grabován és Grigorije Popovity festetteban . A harang A templom tornyában egy kivételesen szép csengésű , körülbelülkg-os H1-es alaphangú harang található . Valószínűleg a században öntötték . Több adat nincs róla . Galéria További információk A Szent Iván-templom belülről-os gömbpanorámán Jegyzetek Források Székesfehérvári szerb ortodox egyházközség honlapja Műemlékem. hu - Görögkeleti szerb templom , Rác templom Templom.hu - Székesfehérvár , rác templom Székesfehérvár keresztény templomai , kolostorai Magyarország barokk vallási építményei Magyarország ortodox templomai Magyarország századi építményei Fejér megye műemlékei