Perzsa medvetalp
A perzsa medvetalp (Heracleum persicum) a zellerfélék családjába tartozó 1,5-2,5 m magas növény. Eredetileg Iránban honos, de a 19. században behurcolták Norvégiába és azóta egész Skandináviában inváziós fajként terjed.

Megjelenése 

A perzsa medvetalp 1,5-2,5 m (ritkán 3 m) magas, lágyszárú, évelő növény. Levelei és magjai ánizsillatúak. Ritkásan vagy sűrűbben szőrös, belül üreges szára a tövénél 1,5–4 cm vastag. 1-5 szára van. Töve teljes egészében lilás színezetű és feljebb is láthatóak lilás foltok a száron. Váltakozó elhelyezkedésű levelei színe sima, fonáka sűrűn szőrös. Az összetett levél hosszabb, mint amilyen széles, 5-7 szélesen karéjozott tagból állnak, szélük durván fogazott. Szárának és levelének hólyagszőrei mérgező anyagot tartalmaznak, amely a bőrre kerülve UV-sugárzás hatására lokális gyulladást, hólyagosodást okoz ami nehezen gyógyul és helye elszíneződik.

Skandináviában július és szeptember között virágzik. Virágzata 30–50 cm átmérőjű, kissé domború összetett ernyő. A nagy ernyőben 35-84 ernyőcske, azon belül 20-80 virág található. Az egyes ernyőcskék 1,5–3 cm átmérűjőek, a külső virágok nagyobbak és aszimmetrikusak. Öt fehér, mélyen bevágott szirma van, a csészelevelek elsorvadtak.

Termése 7–8 mm hosszú, széles ovális alakú ikeraszat, amin bunkó formájú olajcsatornák láthatóak. Becslések szerint egy növény 1600-4000 magot termel.

Kromoszómaszáma 2n=22.

Elterjedése és termőhelye

Eredetileg a Kaukázustól délre eső, Törökországhoz, Irakhoz és Iránhoz tartozó régióból származik. Először 1830 körül került Európába, ahol Angliában a királyi paloták parkjaiba ültették. 1837-ben angol botanikusok vitték be Észak-Norvégiába dísznövényként és azóta valamennyi skandináv országban tömegesen elszaporodott és inváziós fajként kiszorítja a hazai flórát. Norvégiában első előfordulási helyéről Tromsøi pálmának hívják. Szórványosan megfigyelték Észtországban, Csehországban és Magyarországon is. Szerepel az inváziós fajok európai jegyzékében.

Réteken, tisztásokon, parlagon hagyott mezőgazdasági területeken, tengerpartokon, patak- és folyópartokon, útszéleken, vasúti töltések mentén nő. Norvégiában és Finnországban szinte minden város nyílt területein, kertjeiben megtalálható. A nedves, tápanyagban dús talajt kedveli, az árnyékolást rosszul tűri. A többi nagy méretű invazív medvetalptól eltérően polikarp (többször termő) faj és vegetatívan is szaporodik. Norvégiában már a hóolvadás után, március végétől zöldell.

Jelentősége, felhasználása 
Érintése mérgező, ezért kerülendő. Ha nedve a bőrre került szappannal le kell mosni és legalább egy hétig kerülni kell a napfényt.

Iránban porrá őrölt magját fűszerként használják a hagyományos orvoslásban pedig fertőzések ellen, vagy emésztésjavító, szélhajtó, fájdalomcsillapító szerként alkalmazzák.

Források 
Persian Hogweed NatureGate
Heracleum persicum (Persian hogweed) Invasive Species Compendium

Növényfajok
Zellerfélék
Mérgező növények
Inváziós fajok
Európa növényvilága
A perzsa medvetalp ( Heracleum persicum ) a zellerfélék családjába tartozó5-2,5 m magas növény . Eredetileg Iránban honos , de a században behurcolták Norvégiába és azóta egész Skandináviában inváziós fajként terjed . Megjelenése A perzsa medvetalp5-2,5 m ( ritkánm ) magas , lágyszárú , évelő növény . Levelei és magjai ánizsillatúak . Ritkásan vagy sűrűbben szőrös , belül üreges szára a tövénél5–4 cm vastag.sz ára van . Töve teljes egészében lilás színezetű és feljebb is láthatóak lilás foltok a száron . Váltakozó elhelyezkedésű levelei színe sima , fonáka sűrűn szőrös . Az összetett levél hosszabb , mint amilyen széles, szélesen karéjozott tagból állnak , szélük durván fogazott . Szárának és levelének hólyagszőrei mérgező anyagot tartalmaznak , amely a bőrre kerülve UV-sugárzás hatására lokális gyulladást , hólyagosodást okoz ami nehezen gyógyul és helye elszíneződik . Skandináviában július és szeptember között virágzik . Virágzata50 cm átmérőjű , kissé domború összetett ernyő . A nagy ernyőbenernyőcske , azon belülvirág található . Az egyes ernyőcskék5–3 cm átmérűjőek , a külső virágok nagyobbak és aszimmetrikusak . Öt fehér , mélyen bevágott szirma van , a csészelevelek elsorvadtak . Termése8 mm hosszú , széles ovális alakú ikeraszat , amin bunkó formájú olajcsatornák láthatóak . Becslések szerint egy növénymagot termel . Kromoszómaszáma=22. Elterjedése és termőhelye Eredetileg a Kaukázustól délre eső , Törökországhoz , Irakhoz és Iránhoz tartozó régióból származik . Előszörkörül került Európába , ahol Angliában a királyi paloták parkjaiba ültették.ben angol botanikusok vitték be Észak-Norvégiába dísznövényként és azóta valamennyi skandináv országban tömegesen elszaporodott és inváziós fajként kiszorítja a hazai flórát . Norvégiában első előfordulási helyéről Tromsøi pálmának hívják . Szórványosan megfigyelték Észtországban , Csehországban és Magyarországon is . Szerepel az inváziós fajok európai jegyzékében . Réteken , tisztásokon , parlagon hagyott mezőgazdasági területeken , tengerpartokon , patak- és folyópartokon , útszéleken , vasúti töltések mentén nő . Norvégiában és Finnországban szinte minden város nyílt területein , kertjeiben megtalálható . A nedves , tápanyagban dús talajt kedveli , az árnyékolást rosszul tűri . A többi nagy méretű invazív medvetalptól eltérően polikarp ( többször termő ) faj és vegetatívan is szaporodik . Norvégiában már a hóolvadás után , március végétől zöldell . Jelentősége , felhasználása Érintése mérgező , ezért kerülendő . Ha nedve a bőrre került szappannal le kell mosni és legalább egy hétig kerülni kell a napfényt . Iránban porrá őrölt magját fűszerként használják a hagyományos orvoslásban pedig fertőzések ellen , vagy emésztésjavító , szélhajtó , fájdalomcsillapító szerként alkalmazzák . Források Persian Hogweed NatureGate Heracleum persicum ( Persian hogweed ) Invasive Species Compendium Növényfajok Zellerfélék Mérgező növények Inváziós fajok Európa növényvilága