Sosonok
A sosonok vagy sosónik észak-amerikai indián hordákban élő népcsoportja vadászatból és gyűjtögetésből élt. 

Kulturális és nyelvi különbségeik alapján négy nagyobb csoportra tagolódnak: 
 keleti sosonok: Wyoming
 északi sosonok: Délkelet-Idaho
 nyugati sosonok: Nevada, Észak-Utah
 gosutok: Nyugat-Utah, Kelet-Nevada

Eredetileg a juto-azték nyelvcsaládba tartozó soson nyelvet beszélték, de mára ezt a nyelvet csak az egytizedük érti, többségük angolul beszél. A sosonokat a szomszéd törzsek és a bevándorló európaiak kígyó indiánoknak is nevezték.

Elnevezésük
A nép neve az általuk sosoninak nevezett magasra növő fűtől származik. A szomszédos törzsek hívták őket "fűkunyhós népnek" hagyományos lakásaik alapján. Ők saját magukat newe néven illették, aminek jelentése nép.

Nyelvük
A soson nyelvet ma már csak kb. ezren beszélik. A nyelv a juto-azték nyelvcsalád középső numa ágához tartozik. Beszélői Közép-Nevadától Közép-Wyominging fordulnak elő, legtöbben a Duck Valley rezervátumban és a gosut rezervátumban élnek. Az Idahói Állami Egyetemen oktatják a soson nyelvet.

Történetük

A sosonok ősei, a numák főleg a mai Nevada és Utah államok területén, kisebb részben Idahóban és Wyomingban éltek. A Sziklás-hegységhez tartozó Wind River-hegység fenyveseiben már időszámításunk előtt 700-2000 között is ideiglenes táborokat állítottak fel, ahol a fenyőmagot gyűjtötték össze. Az egyik ilyen településen a régészek mintegy 10 hektáron 60 kunyhóhelyet tártak fel.

1500 körül a keleti sosonok egy része átkelt a Sziklás-hegységen a Nagy-síkságra. 1750 után a szomszédaikkal (feketelábak, krók, lakoták, csejenek, arapahók) való háborúskodás miatt délebbre és nyugatabbra húzódtak. Egyes csoportjaik egészen Texasig vándoroltak, belőlük lettek a komancsok.

Ahogy az európai telepesek egyre nyugatabbra nyomultak, az őslakos népekkel egyre feszültebbé vált a viszonyuk. A 19. század második felében több fegyveres konfliktus is kirobbant. A Pocatello vezette északi sosonok az idahói telepesekkel harcoltak (Idahóban egy várost elneveztek a törzsfőnökről). Ahogy az európaiak betelepedtek az indián vadászterületekre, azok megtámadták a farmjaikat és több embert megöltek. A konfliktus az 1863-as Bear River-i mészárlássá fajult, ahol amerikai katonák 410, téli táborba húzódott sosont gyilkoltak le, köztük sok nőt és gyereket.

Rokonaikkal, a bannokokkal szövetségben a sosonok harcoltak az amerikai hadsereg ellen az 1864-1868-as kígyóháborúban, majd az 1878-as bannok háborúban. Közben, 1876-ban viszont segítették az amerikai kormányerőket hagyományos ellenségeikkel, a lakotákkal és csejenekkel szemben.

1879-ben mintegy 300 keleti soson (az ún "juhfalók", az általuk vadászott vadjuhok után) részt vett a juhfaló indián háborúban, az utolsó indiánokkal vívott fegyveres konfliktusban az amerikai északnyugati régióban.

1911-ben egy kis csapatnyi bannok, élükön Mike Daggett-tel (akit Soson Mike-nak is hívtak) megölt négy farmert Nevada Washoe megyéjében. A telepesek üldözőbe vették az indiánokat és nyolcat megöltek közülük és egy nőt és három gyereket elfogtak. Eközben ők egy embert vesztettek. Ezután egy farmer a Smithsonian Intézetnek adományozta három felnőtt férfi, két nő, két kamaszfiú és három gyerek maradványait (feltehetően Soson Mike és családja) "tudományos vizsgálatra". Az Intézet 1994-ben visszaszolgáltatta a testeket a Fort Hall rezervátumnak.

2008-ban az északnyugati sosonok megvásárolták a területet, ahol a Bear River-i mészárlás történt, hogy emlékművet emeljenek népük legnagyobb szenvedésének színhelyén

1845-ben az északi és nyugati sosonok létszámát 4500-ra becsülték, miután a járványok és háborúk megtizedelték őket. 1937-ben az Indián Ügyek Hivatala 3650 északi és 1201 nyugati sosont tartott nyilván. A 2000 évi népszámláláskor 12 ezren vallották magukat sosonnak.

Rezervátumok

Battle Mountain rezervátum, Lander megye, Nevada. Lakossága 165 
Big Pine rezervátum, Inyo megye, Kalifornia; Owens Valley pajutok a lakói
Bishop Community, Inyo megye, Kalifornia; pajut-sosonok 
Death Valley Indián Közösség, Death Valley Nemzeti Park, Kalifornia; Timbisa sosonok
Duck Valley rezervárum, Dél-Idaho/Észak-Nevada; nyugati sosonok-pajutok
Duckwater rezervátum, Nevada
Elko Indián Kolónia, Elko megye, Nevada
Ely soson rezervátum, Nevada, 0,45 km², 500 lakó
Fallon pajut-soson rezervátum, 33 km², 991 lakó
Fort Hall rezervátum, Idaho, 2 201 km², lemhi sosonok és bannokok
Fort McDermitt rezervátum, Nevada és Oregon, Fort McDermitt pajut és soson törzs
Gosut rezervátum, Nevada és Utah, 449 km², nyugati sosonok
Lone Pine rezervátum, Inyo megye, Kalifornia; Owens Valley pajut-sosonok
Északnyugati soson rezervátum, Utah, A soson nemzet északnyugati ága törzs
Reno-Sparks indián kolónia, Nevada, 8 km², 481 lakó, sosonok, pajutok és washoe indiánok
Skull Valley rezervátum, Utah, 73 km², nyugati sosonok
South Fork Odgers Ranch indián kolónia, Elko megye, Nevada
Wells indián kolónia, Elko megye, Nevada
Wind River rezervátum, Wyoming, 9 178 km², 2650 lakó, keleti sosonok és északi arapahók

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 Murphy, Robert A. and Yolanda Murphy. "Northern Shoshone and Bannock." Warren L. d'Azevedo, volume editor. Handbook of North American Indians: Great Basin, Volume 11.  Washington, DC: Smithsonian Institution, 1986: 284–307. .
 Shimkin, Demitri B. "Eastern Shoshone." Warren L. d'Azevedo, volume editor. Handbook of North American Indians: Great Basin, Volume 11.  Washington, DC: Smithsonian Institution, 1986: 308–335. .
 Thomas, David H., Lorann S.A. Pendleton, and Stephen C. Cappannari. "Western Shoshone." Warren L. d'Azevedo, volume editor. Handbook of North American Indians: Great Basin, Volume 11.  Washington, DC: Smithsonian Institution, 1986: 262–283. .

További információk 
 

Az Amerikai Egyesült Államok indián törzsei
A sosonok vagy sosónik észak-amerikai indián hordákban élő népcsoportja vadászatból és gyűjtögetésből élt . Kulturális és nyelvi különbségeik alapján négy nagyobb csoportra tagolódnak : keleti sosonok : Wyoming északi sosonok : Délkelet-Idaho nyugati sosonok : Nevada , Észak-Utah gosutok : Nyugat-Utah , Kelet-Nevada Eredetileg a juto-azték nyelvcsaládba tartozó soson nyelvet beszélték , de mára ezt a nyelvet csak az egytizedük érti , többségük angolul beszél . A sosonokat a szomszéd törzsek és a bevándorló európaiak kígyó indiánoknak is nevezték . Elnevezésük A nép neve az általuk sosoninak nevezett magasra növő fűtől származik . A szomszédos törzsek hívták őket " fűkunyhós népnek " hagyományos lakásaik alapján . Ők saját magukat newe néven illették , aminek jelentése nép . Nyelvük A soson nyelvet ma már csak kb. ezren beszélik . A nyelv a juto-azték nyelvcsalád középső numa ágához tartozik . Beszélői Közép-Nevadától Közép-Wyominging fordulnak elő , legtöbben a Duck Valley rezervátumban és a gosut rezervátumban élnek . Az Idahói Állami Egyetemen oktatják a soson nyelvet . Történetük A sosonok ősei , a numák főleg a mai Nevada és Utah államok területén , kisebb részben Idahóban és Wyomingban éltek . A Sziklás-hegységhez tartozó Wind River-hegység fenyveseiben már időszámításunk előttközött is ideiglenes táborokat állítottak fel , ahol a fenyőmagot gyűjtötték össze . Az egyik ilyen településen a régészek mintegyhektáronkunyhóhelyet tártak fel . 1500 körül a keleti sosonok egy része átkelt a Sziklás-hegységen a Nagy-síkságra.után a szomszédaikkal ( feketelábak , krók , lakoták , csejenek , arapahók ) való háborúskodás miatt délebbre és nyugatabbra húzódtak . Egyes csoportjaik egészen Texasig vándoroltak , belőlük lettek a komancsok . Ahogy az európai telepesek egyre nyugatabbra nyomultak , az őslakos népekkel egyre feszültebbé vált a viszonyuk . A század második felében több fegyveres konfliktus is kirobbant . A Pocatello vezette északi sosonok az idahói telepesekkel harcoltak ( Idahóban egy várost elneveztek a törzsfőnökről ) . Ahogy az európaiak betelepedtek az indián vadászterületekre , azok megtámadták a farmjaikat és több embert megöltek . A konfliktus azas Bear River-i mészárlássá fajult , ahol amerikai katonák téli táborba húzódott sosont gyilkoltak le , köztük sok nőt és gyereket . Rokonaikkal , a bannokokkal szövetségben a sosonok harcoltak az amerikai hadsereg ellen azas kígyóháborúban , majd azas bannok háborúban . Közben, ban viszont segítették az amerikai kormányerőket hagyományos ellenségeikkel , a lakotákkal és csejenekkel szemben . 1879-ben mintegykeleti soson ( az ún " juhfalók " , az általuk vadászott vadjuhok után ) részt vett a juhfaló indián háborúban , az utolsó indiánokkal vívott fegyveres konfliktusban az amerikai északnyugati régióban . 1911-ben egy kis csapatnyi bannok , élükön Mike Daggett-tel ( akit Soson Mike-nak is hívtak ) megölt négy farmert Nevada Washoe megyéjében . A telepesek üldözőbe vették az indiánokat és nyolcat megöltek közülük és egy nőt és három gyereket elfogtak . Eközben ők egy embert vesztettek . Ezután egy farmer a Smithsonian Intézetnek adományozta három felnőtt férfi , két nő , két kamaszfiú és három gyerek maradványait ( feltehetően Soson Mike és családja ) " tudományos vizsgálatra " . Az Intézetben visszaszolgáltatta a testeket a Fort Hall rezervátumnak . 2008-ban az északnyugati sosonok megvásárolták a területet , ahol a Bear River-i mészárlás történt , hogy emlékművet emeljenek népük legnagyobb szenvedésének színhelyén 1845-ben az északi és nyugati sosonok létszámátra becsülték , miután a járványok és háborúk megtizedelték őket.ben az Indián Ügyek Hivatalaészaki ésnyugati sosont tartott nyilván . Aévi népszámláláskorezren vallották magukat sosonnak . Rezervátumok Battle Mountain rezervátum , Lander megye , Nevada . Lakossága Big Pine rezervátum , Inyo megye , Kalifornia ; Owens Valley pajutok a lakói Bishop Community , Inyo megye , Kalifornia ; pajut-sosonok Death Valley Indián Közösség , Death Valley Nemzeti Park , Kalifornia ; Timbisa sosonok Duck Valley rezervárum , Dél-Idaho/Észak-Nevada ; nyugati sosonok-pajutok Duckwater rezervátum , Nevada Elko Indián Kolónia , Elko megye , Nevada Ely soson rezervátum , Nevada,45 km²,lakó Fallon pajut-soson rezervátum,km²,lakó Fort Hall rezervátum , Idaho,201 km² , lemhi sosonok és bannokok Fort McDermitt rezervátum , Nevada és Oregon , Fort McDermitt pajut és soson törzs Gosut rezervátum , Nevada és Utah,km² , nyugati sosonok Lone Pine rezervátum , Inyo megye , Kalifornia ; Owens Valley pajut-sosonok Északnyugati soson rezervátum , Utah , A soson nemzet északnyugati ága törzs Reno-Sparks indián kolónia , Nevada,km²,lakó , sosonok , pajutok és washoe indiánok Skull Valley rezervátum , Utah,km² , nyugati sosonok South Fork Odgers Ranch indián kolónia , Elko megye , Nevada Wells indián kolónia , Elko megye , Nevada Wind River rezervátum , Wyoming, 178 km²,lakó , keleti sosonok és északi arapahók Jegyzetek Fordítás Források Murphy , Robert A. and Yolanda Murphy . " Northern Shoshone and Bannock . " Warren L. d'Azevedo , volume editor . Handbook of North American Indians : Great Basin , Volume Washington , DC : Smithsonian Institution,307. \ . Shimkin , Demitri B . " Eastern Shoshone . " Warren L. d'Azevedo , volume editor . Handbook of North American Indians : Great Basin , Volume Washington , DC : Smithsonian Institution,335. \ . Thomas , David H. , Lorann S.A . Pendleton , and Stephen C. Cappannari . " Western Shoshone . " Warren L. d'Azevedo , volume editor . Handbook of North American Indians : Great Basin , Volume Washington , DC : Smithsonian Institution,283. \ . További információk Az Amerikai Egyesült Államok indián törzsei