Anglia parlamentje
Ebben a szócikkben az angol parlament kialakulását tekintjük át 1066 és 1707 között. A kezdő időpont önkényes és egybeesik az 1066-os normann hódítás időpontjával. Ez az időpont egy hatalmi változás időpontja, nem lehet valamiféleképp a parlament kialakulásával összefüggésbe hozni. A végső időpont azzal kapcsolatos, hogy 1707-ben az angol parlament összeolvadt a skót parlamenttel, annak megfelelően, hogy a két ország egyesült Nagy-Britannia (Great Britain) néven.

A legfontosabb események 1066 és 1707 között

Feudális rendszer 
Normann Vilmos király 1066-ban feudális rendszert vezetett be Angliában. Mielőtt törvényeket hozott volna meghallgatta legnagyobb hűbéreseit (akiknek földeket juttatott).

Magna Charta 
János király 1215-ben a bárók nyomására kiadta a Magna Cartát, amelyben biztosította a legfőbb alattvalóiból álló tanácsot (Nagy Államtanács), hogy azok egyetértése nélkül nem vet ki vagy hajt be adót. A Charta pontjai biztosították a nemesek szabadságjogait, és megfogalmazták az uralkodóval szembeni nemesi ellenállás jogát is.

A parlamentarizmus kiformálódása 
A parlamentarizmus kiformálódása János fia, III. Henrik uralkodása alatt kezdődött el, és egy-két nemzedék alatt be is fejeződött. 1258-ban ismét fellázadtak a bárók V. Simon de Montfort vezetése alatt, de ezúttal bevonták a mozgalomba a közrendűeket is, és 1265-ben olyan gyűlést hívtak össze, amelyen minden grófság és város két-két követtel képviseltette magát. Innen számítható az angol parlamenti monarchia kezdete. A király ugyan leverte a mozgalmat, de maga a parlamentum intézménye fokozatosan meggyökeresedett. Lassan összeállt azoknak a főrangú uraknak, az egyházi és világi „főrendeknek”, lordoknak a listája, akiknek hivataluknál, vagyonuknál és tekintélyüknél fogva minden gyűlésre személyre szóló meghívót illett küldeni. Akiknek ilyen nem járt, azokat a „közrendűek” sorába számították, őket testületileg hívták meg és választott képviselőik képében voltak jelen a tanácskozásokon. A két csoport elkülönülve, két „házban” ülésezett, az előkelők a „felsőházban”, vagyis a Lordok Házában, a közrendű követek pedig az „alsóházban”.

Jegyzetek

További információk 
 Sulinet: A parlamentarizmus kialakulása

Kapcsolódó szócikkek 
 Nagy-Britannia
 Az Egyesült Királyság parlamentje

Anglia történelme
Brit parlamentarizmus
Ebben a szócikkben az angol parlament kialakulását tekintjük átésközött . A kezdő időpont önkényes és egybeesik azos normann hódítás időpontjával . Ez az időpont egy hatalmi változás időpontja , nem lehet valamiféleképp a parlament kialakulásával összefüggésbe hozni . A végső időpont azzal kapcsolatos , hogyben az angol parlament összeolvadt a skót parlamenttel , annak megfelelően , hogy a két ország egyesült Nagy-Britannia ( Great Britain ) néven . A legfontosabb eseményekésközött Feudális rendszer Normann Vilmos királyban feudális rendszert vezetett be Angliában . Mielőtt törvényeket hozott volna meghallgatta legnagyobb hűbéreseit ( akiknek földeket juttatott ) . Magna Charta János királyben a bárók nyomására kiadta a Magna Cartát , amelyben biztosította a legfőbb alattvalóiból álló tanácsot ( Nagy Államtanács ) , hogy azok egyetértése nélkül nem vet ki vagy hajt be adót . A Charta pontjai biztosították a nemesek szabadságjogait , és megfogalmazták az uralkodóval szembeni nemesi ellenállás jogát is . A parlamentarizmus kiformálódása A parlamentarizmus kiformálódása János fia , III. Henrik uralkodása alatt kezdődött el , és egy-két nemzedék alatt be is fejeződött.ban ismét fellázadtak a bárók V . Simon de Montfort vezetése alatt , de ezúttal bevonták a mozgalomba a közrendűeket is , ésben olyan gyűlést hívtak össze , amelyen minden grófság és város két-két követtel képviseltette magát . Innen számítható az angol parlamenti monarchia kezdete . A király ugyan leverte a mozgalmat , de maga a parlamentum intézménye fokozatosan meggyökeresedett . Lassan összeállt azoknak a főrangú uraknak , az egyházi és világi „ főrendeknek” , lordoknak a listája , akiknek hivataluknál , vagyonuknál és tekintélyüknél fogva minden gyűlésre személyre szóló meghívót illett küldeni . Akiknek ilyen nem járt , azokat a „ közrendűek” sorába számították , őket testületileg hívták meg és választott képviselőik képében voltak jelen a tanácskozásokon . A két csoport elkülönülve , két „ házban” ülésezett , az előkelők a „ felsőházban” , vagyis a Lordok Házában , a közrendű követek pedig az „ alsóházban” . Jegyzetek További információk Sulinet : A parlamentarizmus kialakulása Kapcsolódó szócikkek Nagy-Britannia Az Egyesült Királyság parlamentje Anglia történelme Brit parlamentarizmus