Nézsai-víznyelőbarlang
A Nézsai-víznyelőbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Cserhát hegység három fokozottan védett barlangja közül az egyik. A Cserhát hegység második leghosszabb és harmadik legmélyebb barlangja.

Leírás 

A Mészégető-hegyen található, kútgyűrűkkel megerősített és lezárt bejárata. A töbör, amelyben nyílik kb. 10 m átmérőjű és 3 m mélységű. A töbörhöz patakmeder vezet. A barlang alsó része keveredési korrózió miatt jött létre, felső része pedig csak a meleg vizek hatására. Később, víznyelővé alakulásakor a hideg vizek vették át a barlangalakító szerepet. Bejárásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye szükséges.

A Cserhát hegység fokozottan védett barlangjainak nevei N betűvel kezdődnek, a Naszályi-víznyelőbarlangé, a Nézsai-víznyelőbarlangé és a Nincskegyelem-aknabarlangé. A hegység legrégebben ismert és leghíresebb barlangjának, a Násznép-barlangnak neve is N betűvel kezdődik.

2005-ben volt először Nézsai-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában. A barlangot nevezték még írott dokumentációiban Nézsai-víznyelőnek (Szabó R. Zoltán 2007-ben elkészült térképe) és Nézsa-víznyelőbarlangnak (Egri, Nyerges 2003) is.

Kutatástörténet 

A víznyelő első leírása nyomtatásban 1957-ben történt. A megfigyelés időpontjában, 1957. november 4-én a körülbelül 40 liter percenkénti vízhozamú patakot gondtalanul elnyelte. A víznyelő vízgyűjtő-területét 2,75 km²-re becsülték, amely többnyire vízzáró oligocén agyagfelületből állt. Évente kb. félmillió m³ vizet vezetett le. 1989-ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály tagja, Nyerges Miklós azt írta róla, hogy felkeresték és feltáró kutatásra alkalmatlannak találták akkori állapotában, mert eléggé fel volt töltődve. Ez vagy a patak elterelése, vagy a nyelőtölcsér mesterséges eltömése miatt következett be. A nyelőtölcsér átmérője akkor 2–2,5 m, mélysége pedig 0,5–1 m volt. 1998-tól a Naszály Barlangkutató Csoport tagjai végeztek feltáró munkát a víznyelőben és 10 m mélységben barlangjáratra találtak.

A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Cserhát hegységben lévő és 5222 kataszteri számú, 2002-ben 200 m hosszú Nézsa-víznyelőbarlang Magyarország 98. leghosszabb barlangja 2002-ben. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Cserhát hegységben lévő és 5222 kataszteri számú, 2002-ben 60 m mély Nézsai-víznyelőbarlang Magyarország 61. legmélyebb barlangja 2002-ben. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Cserhát hegységben található Nézsai-víznyelőbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Cserhát hegységben lévő Nézsai-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang.

A 2006. évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett, hogy a Cserhát hegységben elhelyezkedő Nézsai-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang lett. Barlangtérképének elkészítéséhez a Szegedi Karszt- és Barlangkutató Egyesület és a Pizolit Barlangkutató Sportegyesület mérte fel a barlangot 2006-ban. A bonyolult alaprajzú barlang barlangtérképét a felmérés alapján Szabó R. Zoltán szerkesztette és rajzolta 2006-tól 2007-ig. 2007-ben készült alaprajzi barlangtérkép, az áttekinthetőség miatt részletes bontású barlangtérkép a fontosabb járatok külön barlangtérképeivel és keresztmetszetekkel, hosszmetszet barlangtérkép és vetített kiforgatott hosszmetszet barlangtérkép.

2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Cserhát hegységben elhelyezkedő Nézsai-víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang (Cserhát hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang (Cserhát hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang (Cserhát hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Antal József összeáll.:  Naszály Barlangkutató Csoport. Összefoglaló jelentés. 2002. Kézirat. 4., 7., 9., 10. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Dénes György et al.: Cserhát turistakalauz. Budapest, 1970. 44. old.
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 18. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64207. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20922. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6369. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2338. old.
 Nyerges Miklós: Nézsa környéki karsztjelenségek. In: Kárpát József szerk.: Az Acheron Barlangkutató Szakosztály 1989. évi jelentése. Kézirat. 124–126. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Ozoray György – Láng Gábor: Karsztjelenségek a csővári rögcsoportban. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1957. július–december. 36. old.
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
 Takácsné Bolner Katalin: Jogszabályi változások. MKBT Tájékoztató, 2006. január–február. 18. old.
 –: Feltárás a Nézsai-víznyelőben. In: Naszály Barlangkutató Csoport. Összefoglaló jelentés. 1999. Kézirat. 5–6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: Feltárás a Nézsai-víznyelőbarlangban. In: Antal József összeáll.: Naszály Barlangkutató Csoport. Összefoglaló jelentés. 2001. Kézirat. 4–6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)

További információk 

 Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Cserhátban
A Nézsai-víznyelőbarlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Cserhát hegység három fokozottan védett barlangja közül az egyik . A Cserhát hegység második leghosszabb és harmadik legmélyebb barlangja . Leírás A Mészégető-hegyen található , kútgyűrűkkel megerősített és lezárt bejárata . A töbör , amelyben nyílik kb.m átmérőjű ésm mélységű . A töbörhöz patakmeder vezet . A barlang alsó része keveredési korrózió miatt jött létre , felső része pedig csak a meleg vizek hatására . Később , víznyelővé alakulásakor a hideg vizek vették át a barlangalakító szerepet . Bejárásához a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye szükséges . A Cserhát hegység fokozottan védett barlangjainak nevei N betűvel kezdődnek , a Naszályi-víznyelőbarlangé , a Nézsai-víznyelőbarlangé és a Nincskegyelem-aknabarlangé . A hegység legrégebben ismert és leghíresebb barlangjának , a Násznép-barlangnak neve is N betűvel kezdődik . 2005-ben volt először Nézsai-víznyelőbarlangnak nevezve a barlang az irodalmában . A barlangot nevezték még írott dokumentációiban Nézsai-víznyelőnek ( Szabó R. Zoltánben elkészült térképe ) és Nézsa-víznyelőbarlangnak ( Egri , Nyergesis . Kutatástörténet A víznyelő első leírása nyomtatásbanben történt . A megfigyelés időpontjában , novemberén a körülbelülliter percenkénti vízhozamú patakot gondtalanul elnyelte . A víznyelő vízgyűjtő-területét75 km²-re becsülték , amely többnyire vízzáró oligocén agyagfelületből állt . Évente kb . félmillió m³ vizet vezetett le.ben az Acheron Barlangkutató Szakosztály tagja , Nyerges Miklós azt írta róla , hogy felkeresték és feltáró kutatásra alkalmatlannak találták akkori állapotában , mert eléggé fel volt töltődve . Ez vagy a patak elterelése , vagy a nyelőtölcsér mesterséges eltömése miatt következett be . A nyelőtölcsér átmérője akkor2,5 m , mélysége pedig5–1 m volt.tól a Naszály Barlangkutató Csoport tagjai végeztek feltáró munkát a víznyelőben ésm mélységben barlangjáratra találtak . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Cserhát hegységben lévő éskataszteri számú, benm hosszú Nézsa-víznyelőbarlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Cserhát hegységben lévő éskataszteri számú, benm mély Nézsai-víznyelőbarlang Magyarország legmélyebb barlangjaben. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Cserhát hegységben található Nézsai-víznyelőbarlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Cserhát hegységben lévő Nézsai-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang . A évi MKBT Tájékoztatóban közölve lett , hogy a Cserhát hegységben elhelyezkedő Nézsai-víznyelőbarlang fokozottan védett barlang lett . Barlangtérképének elkészítéséhez a Szegedi Karszt- és Barlangkutató Egyesület és a Pizolit Barlangkutató Sportegyesület mérte fel a barlangotban . A bonyolult alaprajzú barlang barlangtérképét a felmérés alapján Szabó R. Zoltán szerkesztette és rajzoltatólig.ben készült alaprajzi barlangtérkép , az áttekinthetőség miatt részletes bontású barlangtérkép a fontosabb járatok külön barlangtérképeivel és keresztmetszetekkel , hosszmetszet barlangtérkép és vetített kiforgatott hosszmetszet barlangtérkép . 2007. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Cserhát hegységben elhelyezkedő Nézsai-víznyelőbarlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang ( Cserhát hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang ( Cserhát hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Nézsai-víznyelőbarlang ( Cserhát hegység, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Antal József összeáll . : Naszály Barlangkutató Csoport . Összefoglaló jelentés . Kézirat . , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Dénes György et al . : Cserhát turistakalauz . Budapest , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Nyerges Miklós : Nézsa környéki karsztjelenségek . In : Kárpát József szerk . : Az Acheron Barlangkutató Szakosztály évi jelentése . Kézirat.126. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Ozoray György – Láng Gábor : Karsztjelenségek a csővári rögcsoportban . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , július–december. old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Takácsné Bolner Katalin : Jogszabályi változások . MKBT Tájékoztató , január–február. old. – : Feltárás a Nézsai-víznyelőben . In : Naszály Barlangkutató Csoport . Összefoglaló jelentés . Kézirat.6. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) – : Feltárás a Nézsai-víznyelőbarlangban . In : Antal József összeáll . : Naszály Barlangkutató Csoport . Összefoglaló jelentés . Kézirat.6. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) További információk Magyar Természetbarát Szövetség Barlang Bizottsága Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Cserhátban