Schwarzenberg Ernő
Schwarzenberg Ernő herceg (), (Bécs, 1773. május 29. – Bécs, 1821. március 14.) osztrák származású győri püspök 1818-tól haláláig.

Élete 
Schwarzenberg János herceg és Oettingen-Wallenstein Eleonóra grófnő fiaként született Bécsben. Istenfélő szülői ikertestvérével, Ferenccel együtt az egyházi pályára szánták. Már 9 éves korában javadalmat kapott a kölni káptalanban, neveltetése azonban továbbra is a szülői házban történt, ahol a filozófiát több jezsuita pap felügyelete alatt, a teológiát pedig Tobenz Dániel neuchâteli kanonok vezetése mellett végezte. 1792-ben a lüttichi káptalan tagjává neveztetett ki. Miután az említett káptalanok a francia háborúk alatt fel lettek oszlatva, Schwarzenberg Ernő 1795-ben salzburgi, 1797-ben passaui kanonok lett.

1807. június 26-án szentelte áldozópappá a salzburgi érsek Bécsben. 1808. május 20-án iktatták be esztergomi kanonoknak. Amint Nagyszombatba érkezett, hozzáfogott a magyar nyelv és magyar közjog elsajátításához, úgyhogy szóban és írásban folyékonyan fejezte ki magát nyelvünkön és a köz-, valamint az egyházjogban is jártasságra tett szert. 1810. április 17-én sasvári főesperessé lépett elő. 1818 őszén a király győri megyés püspökké nevezte ki, és 1819. március 14-én Bécsben püspökké is szentelték. Nem sokáig kormányozta egyházmegyéjét, mert már 1821-ben elhunyt Bécsben.

Művei 
 Trauungsrede bei Gelegenheit der doppelten Vermählung des Fürsten Alfred von Windischgrätz mit Fürstin Eleonore von Schwarzenberg, und des Fürsten Edauard von Schönburg mit Fürstin Pauline von Schwarzenberg. Tyrnau, 1817
 Epistola Pastoralis... ad Clerum et populum suum fidelem, quum dioeceseos gubernationem anno 1819. die 24. mensis Martii auspicaretur. (Jaurini)

Források 
  Schwarzenberg Ernő
 

Győri püspökök
Pristinai püspökök
Ernest
1773-ban született személyek
1821-ben elhunyt személyek
Bécsiek
Schwarzenberg Ernő herceg ( ) , ( Bécs , május – Bécs , március ) osztrák származású győri püspöktól haláláig . Élete Schwarzenberg János herceg és Oettingen-Wallenstein Eleonóra grófnő fiaként született Bécsben . Istenfélő szülői ikertestvérével , Ferenccel együtt az egyházi pályára szánták . Máréves korában javadalmat kapott a kölni káptalanban , neveltetése azonban továbbra is a szülői házban történt , ahol a filozófiát több jezsuita pap felügyelete alatt , a teológiát pedig Tobenz Dániel neuchâteli kanonok vezetése mellett végezte.ben a lüttichi káptalan tagjává neveztetett ki . Miután az említett káptalanok a francia háborúk alatt fel lettek oszlatva , Schwarzenberg Ernőben salzburgi, ben passaui kanonok lett . 1807. júniusán szentelte áldozópappá a salzburgi érsek Bécsben. májusán iktatták be esztergomi kanonoknak . Amint Nagyszombatba érkezett , hozzáfogott a magyar nyelv és magyar közjog elsajátításához , úgyhogy szóban és írásban folyékonyan fejezte ki magát nyelvünkön és a köz- , valamint az egyházjogban is jártasságra tett szert. áprilisén sasvári főesperessé lépett elő.őszén a király győri megyés püspökké nevezte ki , és márciusén Bécsben püspökké is szentelték . Nem sokáig kormányozta egyházmegyéjét , mert márben elhunyt Bécsben . Művei Trauungsrede bei Gelegenheit der doppelten Vermählung des Fürsten Alfred von Windischgrätz mit Fürstin Eleonore von Schwarzenberg , und des Fürsten Edauard von Schönburg mit Fürstin Pauline von Schwarzenberg . Tyrnau , Epistola Pastoralis.. . ad Clerum et populum suum fidelem , quum dioeceseos gubernationem anno die mensis Martii auspicaretur . ( Jaurini ) Források Schwarzenberg Ernő Győri püspökök Pristinai püspökök Ernest 1773-ban született személyek 1821-ben elhunyt személyek Bécsiek