Faragho Gábor
Faragho Gábor (1927. december 31-ig Faragó, 1927-től vitéz, 1929-ig Faraghó) (Kecskemét, 1890. február 16. – Kecskemét, 1953. december 22.) magyar katonatiszt, vezérezredes, közellátási miniszter, nemzetgyűlési képviselő.

Élete 
Faragó István és Mészáros Mária fiaként született. A gimnázium első négy osztályának elvégzése után a nagyváradi honvéd hadapródiskola, majd 1907–1910 között a Ludovika Akadémia növendéke volt. 1910. augusztus 18-án avatták a 25. honvéd gyalogezred hadnagyává. Később átkerült a tüzérekhez. 

Az első világháborúban ütegparancsnok, 1920–1921-ben hadi akadémiai hallgató volt. 1923–35 között különböző csapat-, illetve vezérkari tiszti beosztásokban szolgált. 1927. június 26-án vitézzé avatták. 1935. február 1. és 1938. március 17. között a 4. tüzérosztag parancsnoka volt, majd 1938. április 1-jétől a Honvédelmi Minisztérium (HM) Elnöki B Katonai Attasé csoport parancsnoka lett. 1940. március 1-től a VKF 2. osztály (katonai hírszerzés) beosztásába került át. 

1940. május 1. és 1941. augusztus 1. között katonai attasé volt Moszkvában, 1941. szeptember 1-jétől pedig a HM elnökségének lett a vezetője. 1942. augusztus 1-től tábornoki (vezérőrnagyi) rendfokozatot viselt, majd 1943. február 1-jével altábornaggyá léptették elő; közben, 1942. szeptember 15-ig a csendőrség felügyelője is volt. 1944. július 1. és október 16. között ismét a csendőrség, valamint a rendőrség felügyelőjeként teljesített szolgálatot.

1944. szeptember elsején vezérezredessé léptették elő, 28-án fegyverszüneti küldöttség élén Moszkvába indult; visszamenőlegesen ettől az időponttól lett vezérezredes. Október 11-én Magyarország nevében aláírta az előzetes fegyverszüneti egyezményt; többek között emiatt a nyilas hatalomátvétel után megfosztották rendfokozatától. Később, mint a moszkvai munkabizottság tagja, részt vett a kormányalakításról is folyó tárgyalásokon. 1944. december 22. és 1945. július 21. között az Ideiglenes Nemzeti Kormány közellátásügyi minisztere volt, majd haláláig kitelepítettként élt Kecskemét környéki tanyáján.

Műve 
 (a Betiltott könyvek Magyarországon 1945–46-ban listáján szereplő) Szovjet Oroszország. Bp., Stádium, 1942

Jegyzetek

Források 
 Tábornokok dán oldalán (Letöltés ideje: 2015. október 20.)
 Magyar Katolikus Lexikon (Letöltés ideje: 2015. október 20.)
 A Holokauszt Emlékközpont méltatása (Letöltés ideje: 2015. október 20.)

További információk 
 
 
 Az 1944. évi december hó 21-re Debrecenben összegyűlt, majd később Budapestre összehívott Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja 1944. december 21. – 1945. november 9. Főszerk. Vida István. Budapest, Magyar Országgyűlés, 1994
 Péterné Fehér Mária – Szabó Tamás – Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.–Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992
 
 Borbándi Gyula: Magyar politikai pályaképek 1938–1948. Budapest, Európa, 1997
 
 Szakály Sándor: A magyar katonai elit. Budapest, Magvető Könyvkiadó, 1987
 Szakály Sándor: A magyar katonai felső vezetés 1938–1945. Lexikon és adattár. Budapest, Ister, 2001
 
 Hadtörténelmi Közlemények, 1984, 2:370
 
 Vida István: A Független Kisgazdapárt politikája 1944-47. Budapest, 1976
 Kiss András: Az antifasiszta m. katonai hagyományokról. Budapest, 1978
 Simonffy András: Bizalmatlan tavasz (Látóhatár, 1979. 4. sz.)

Nevet változtatott magyar személyek
1890-ben született személyek
1953-ban elhunyt személyek
Magyarország miniszterei
Kecskemétiek
Országgyűlési képviselők
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Magyar katonai attasék
A Vitézi Rend tagjai
Faragho Gábor decemberig Faragó, től vitéz,ig Faraghó ) ( Kecskemét , február – Kecskemét , december ) magyar katonatiszt , vezérezredes , közellátási miniszter , nemzetgyűlési képviselő . Élete Faragó István és Mészáros Mária fiaként született . A gimnázium első négy osztályának elvégzése után a nagyváradi honvéd hadapródiskola , majd1910 között a Ludovika Akadémia növendéke volt. augusztusán avatták a honvéd gyalogezred hadnagyává . Később átkerült a tüzérekhez . Az első világháborúban ütegparancsnok, 1921-ben hadi akadémiai hallgató volt.35 között különböző csapat- , illetve vezérkari tiszti beosztásokban szolgált. júniusán vitézzé avatták . február és március között a tüzérosztag parancsnoka volt , majd áprilisjétől a Honvédelmi Minisztérium ( HM ) Elnöki B Katonai Attasé csoport parancsnoka lett. márciustől a VKF osztály ( katonai hírszerzés ) beosztásába került át . 1940. május és augusztus között katonai attasé volt Moszkvában , szeptemberjétől pedig a HM elnökségének lett a vezetője . augusztustől tábornoki ( vezérőrnagyi ) rendfokozatot viselt , majd februárjével altábornaggyá léptették elő ; közben , szeptemberig a csendőrség felügyelője is volt. július és október között ismét a csendőrség , valamint a rendőrség felügyelőjeként teljesített szolgálatot . 1944. szeptember elsején vezérezredessé léptették elő, án fegyverszüneti küldöttség élén Moszkvába indult ; visszamenőlegesen ettől az időponttól lett vezérezredes . Októberén Magyarország nevében aláírta az előzetes fegyverszüneti egyezményt ; többek között emiatt a nyilas hatalomátvétel után megfosztották rendfokozatától . Később , mint a moszkvai munkabizottság tagja , részt vett a kormányalakításról is folyó tárgyalásokon. december és július között az Ideiglenes Nemzeti Kormány közellátásügyi minisztere volt , majd haláláig kitelepítettként élt Kecskemét környéki tanyáján . Műve ( a Betiltott könyvek Magyarországon46-ban listáján szereplő ) Szovjet Oroszország . Bp. , Stádium , Jegyzetek Források Tábornokok dán oldalán ( Letöltés ideje : október ) Magyar Katolikus Lexikon ( Letöltés ideje : október ) A Holokauszt Emlékközpont méltatása ( Letöltés ideje : október ) További információk Az évi december hóre Debrecenben összegyűlt , majd később Budapestre összehívott Ideiglenes Nemzetgyűlés almanachja december – november Főszerk . Vida István . Budapest , Magyar Országgyűlés , Péterné Fehér Mária – Szabó Tamás – Székelyné Kőrösi Ilona : Kecskeméti életrajzi lexikon . Kecskemét , Kecskeméti Lapok Kft.–Kecskemét Monográfia Szerkesztősége , Borbándi Gyula : Magyar politikai pályaképek1948. Budapest , Európa , Szakály Sándor : A magyar katonai elit . Budapest , Magvető Könyvkiadó , Szakály Sándor : A magyar katonai felső vezetés1945. Lexikon és adattár . Budapest , Ister , Hadtörténelmi Közlemények,370 Vida István : A Független Kisgazdapárt politikája Budapest , Kiss András : Az antifasiszta m. katonai hagyományokról . Budapest , Simonffy András : Bizalmatlan tavasz ( Látóhatár , sz . ) Nevet változtatott magyar személyek 1890-ben született személyek 1953-ban elhunyt személyek Magyarország miniszterei Kecskemétiek Országgyűlési képviselők Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban Magyar katonai attasék A Vitézi Rend tagjai