Ganz Villamossági Művek
A Ganz Villamossági Művek a Ganz Ábrahám által alapított cégből nőtt ki. Kiváló szakembergárdájának, kiváló minőségének megfelelően rangos helyett vívott ki a világ elektromos piacán.

Története

Előzmények
Ganz Ábrahám sikereit vasszorgalmán kívül elsősorban vasúti kerekeinek, és a vasúthoz kapcsolódó termékeinek köszönhette. A feladatok növekedésével szüksége volt szakképzett segítőtársakra. Nagy körültekintéssel választotta meg közvetlen munkatársait. Így került a céghez Eichleiter Antal és Keller Ulrik. Mivel Mechwart Andrást szoros barátság fűzte Eichleiterhez, a számára felkínált galíciai állást felkeresve útba ejtette Budát, és felkereste barátját. Eichleiter  bemutatta főnökének, aki felismerve Mechwart képességeit azonnal munkát ajánlott számára. Mechwart a felkínált állást elfogadta és 1859. november 6-án A Ganz alkalmazottja lett, élete végéig Magyarországon maradt.

A kor neves személyiségei Edison, Deprez, Siemens az egyenáram elterjedésére szavaztak, mivel nem látták megoldhatónak a termelt energia elosztását.

Ganz halála után
Ganz öngyilkossága után örökösei Eichleitert, Kellert és Mechwartot bízták meg a cég vezetésével. 1869-ben a céget eladták, majd részvénytársasággá alakították. A műszaki igazgatónak, később vezérigazgatónak Mechwartot nevezték ki.

A Ganz Elektrotechnikai Osztálya

Mechwart felismerve az elektrotechnika előtt álló jövőt 1878 augusztusában megalakította a Ganz Elektrotechnikai Osztályát (Budapest, II. Kacsa utca 18.). Itt fejlődött ki az Osztrák–Magyar Monarchia első és a kontinens legrégebbi villamossági gyára. 

Mivel érdekelte az elektrotechnika, rendszeresen hallgatott előadásokat a témáról. Így ismerte meg Zipernowsky Károlyt, akit rögtön le is szerződtetett az osztály vezetésére. Kezdetben egyenáramú dinamókat, ívlámpákat gyártottak, de az osztály ráfizetéses volt. Mechwart vállalta a felmerülő költségeket, és mindent elkövetett az elektromosság népszerűsítéséért.

Mechwart és Zipernowsky találkozása döntőnek bizonyult a magyar erősáramú ipar szempontjából. Zipernowsky alkalmas volt az osztály vezetésére, az osztály működtetésére és új konstrukciók kidolgozására. Az 1882-83. években elkészítették a Nemzeti Színház világítását. Ez volt a világ harmadik színháza, amely elektromos világítással működött.

Az első évek gazdasági nehézségei után szükségessé vált az osztály bővítése, a Ganz gyár 1882-ben megvásárolta és átalakította az I. kerület Fő utca 71. szám alatti leégett Királymalom épületét. Ekkor került a gyárba Déri Miksa, majd 1883-ban Bláthy Ottó Titusz.
Zipernowsky és Déri 1883-ban egy új öngerjesztésű váltakozó áramú generátort szabadalmaztatott. Zipernowsky és Mechwart közösen megszerkesztették a „gőzvilágító gép”-et.  A gép hosszú ideig Budapesten a Keleti pályaudvar világítását táplálta.

A Ganz Elektrotechnikai Osztálya részt vett az 1883-as bécsi Villamossági Kiállításon, ahol nagy sikert ért el.

1885-ben megszületett Zipernowsky Károly, Déri Miksa és Bláthy Ottó Titusz világszabadalma, mely megoldotta a transzformátoron alapuló villamosenergia-elosztásnak és energiaátvitelnek kérdését, és lehetővé tette a fogyasztóhelyek függetlenítését egymástól. A nagy hármas által feltalált energiaelosztási és átviteli rendszer rövid idő alatt meghódította a világot. 1906-ban megalakult a Ganz Villamossági Rt.

Kandó Kálmán 1894 őszén, feltehetőleg Korda Dezső ajánlására, megismerkedett Mechwarttal, és belépett a Ganz gyárba. Franciaországi tapasztalatait felhasználva gyorsan beilleszkedett. Néhány hónap alatt megvalósította a háromfázisú indukciós motorok gyártását. 1894 decemberében Kandó tervei alapján legyártották az első 2,2 kW teljesítményű, háromfázisú kísérleti motort, melyet 1895 májusától sorozatban gyártottak. A háromfázisú energia termeléséhez és annak elosztásához szükségessé váltak a megfelelő generátorok és transzformátorok. Ezek megtervezése és legyártása szintén Kandó érdeme. Kiemelkedő volt az FF indukciós háromfázisú motorcsalád megtervezése, mely a gyár legsikeresebb gépei közé tartozott. Kandó felismerte, hogy az indukciós motorok alkalmassá tehetők vasúti vontatás céljára.

Az államosítás után
A Ganz és Társa-Danubius Villamossági-, Gép-, Waggon- és Hajógyár Rt. államosítására 1946-ban került sor. Ekkor leválasztották (többek között) a villamos részleget, amely Ganz Villamossági Gyár néven önálló lett. 1953 áprilisában az „üzem dolgozóinak kívánságára” Klement Gottwald Villamossági Gyár. 1964-ben felvette a Ganz Villamossági Művek nevet. 1990-ben az Ansaldo céggel egyesülve Ganz Ansaldo Villamossági Rt. néven a részvények 49%-ával rendelkezett. 2000-ben eladták a Transelektro Rt.-nek. Lövőház utcai telepét részben a Mammut-csoport szerezte meg, majd az állam tulajdonában maradt rész milleniumi hasznosítását rendelte el egy kormányhatározat. Az egykori gyártelep helyén, részben az eredeti gyárcsarnokokban a 2001-ben megnyitott Millenáris Park üzemel. A Fény utca és a Margit körút között megmaradt Ganz épületeket a Gazdasági Minisztérium 1968-1970 között épült Margit körúti irodahazával együtt 2014-2015 között bontották le. A helyükön 2017-2019 között park létesült Millenáris Széllkapu néven. A Széllkapu 2020. augusztus 20-án nyilt meg.

Galéria

Jegyzetek

Források
Elektrotechnika
HVG.hu
vasútgépészet
A Ganz gyár története
Ganz Villamossági Művek
A Ganz-gyár első félévszázada
GTKB

Irodalom 
 Asztalos Péter: A 100 éves GANZ VILLAMOSSÁGI MŰVEK gyártmányainak fejlődése 1878–1978, Budapest, 1978

További információk
Youtube
Hírek hazánkból [Klement Gottwald Villamossági Gyár

Magyarországi elektronikai cégek
Magyarországi technikatörténet
Budapest II. kerülete
Budapest I. kerülete
1878-ban alapított cégek
Ganz
A Ganz Villamossági Művek a Ganz Ábrahám által alapított cégből nőtt ki . Kiváló szakembergárdájának , kiváló minőségének megfelelően rangos helyett vívott ki a világ elektromos piacán . Története Előzmények Ganz Ábrahám sikereit vasszorgalmán kívül elsősorban vasúti kerekeinek , és a vasúthoz kapcsolódó termékeinek köszönhette . A feladatok növekedésével szüksége volt szakképzett segítőtársakra . Nagy körültekintéssel választotta meg közvetlen munkatársait . Így került a céghez Eichleiter Antal és Keller Ulrik . Mivel Mechwart Andrást szoros barátság fűzte Eichleiterhez , a számára felkínált galíciai állást felkeresve útba ejtette Budát , és felkereste barátját . Eichleiter bemutatta főnökének , aki felismerve Mechwart képességeit azonnal munkát ajánlott számára . Mechwart a felkínált állást elfogadta és novemberán A Ganz alkalmazottja lett , élete végéig Magyarországon maradt . A kor neves személyiségei Edison , Deprez , Siemens az egyenáram elterjedésére szavaztak , mivel nem látták megoldhatónak a termelt energia elosztását . Ganz halála után Ganz öngyilkossága után örökösei Eichleitert , Kellert és Mechwartot bízták meg a cég vezetésével.ben a céget eladták , majd részvénytársasággá alakították . A műszaki igazgatónak , később vezérigazgatónak Mechwartot nevezték ki . A Ganz Elektrotechnikai Osztálya Mechwart felismerve az elektrotechnika előtt álló jövőtaugusztusában megalakította a Ganz Elektrotechnikai Osztályát ( Budapest , II. Kacsa utca ) . Itt fejlődött ki az Osztrák–Magyar Monarchia első és a kontinens legrégebbi villamossági gyára . Mivel érdekelte az elektrotechnika , rendszeresen hallgatott előadásokat a témáról . Így ismerte meg Zipernowsky Károlyt , akit rögtön le is szerződtetett az osztály vezetésére . Kezdetben egyenáramú dinamókat , ívlámpákat gyártottak , de az osztály ráfizetéses volt . Mechwart vállalta a felmerülő költségeket , és mindent elkövetett az elektromosság népszerűsítéséért . Mechwart és Zipernowsky találkozása döntőnek bizonyult a magyar erősáramú ipar szempontjából . Zipernowsky alkalmas volt az osztály vezetésére , az osztály működtetésére és új konstrukciók kidolgozására . Az években elkészítették a Nemzeti Színház világítását . Ez volt a világ harmadik színháza , amely elektromos világítással működött . Az első évek gazdasági nehézségei után szükségessé vált az osztály bővítése , a Ganz gyárben megvásárolta és átalakította az I. kerület Fő utca szám alatti leégett Királymalom épületét . Ekkor került a gyárba Déri Miksa , majdban Bláthy Ottó Titusz . Zipernowsky és Dériban egy új öngerjesztésű váltakozó áramú generátort szabadalmaztatott . Zipernowsky és Mechwart közösen megszerkesztették a „ gőzvilágító gép”-et . A gép hosszú ideig Budapesten a Keleti pályaudvar világítását táplálta . A Ganz Elektrotechnikai Osztálya részt vett azas bécsi Villamossági Kiállításon , ahol nagy sikert ért el . 1885-ben megszületett Zipernowsky Károly , Déri Miksa és Bláthy Ottó Titusz világszabadalma , mely megoldotta a transzformátoron alapuló villamosenergia-elosztásnak és energiaátvitelnek kérdését , és lehetővé tette a fogyasztóhelyek függetlenítését egymástól . A nagy hármas által feltalált energiaelosztási és átviteli rendszer rövid idő alatt meghódította a világot.ban megalakult a Ganz Villamossági Rt. Kandó Kálmánőszén , feltehetőleg Korda Dezső ajánlására , megismerkedett Mechwarttal , és belépett a Ganz gyárba . Franciaországi tapasztalatait felhasználva gyorsan beilleszkedett . Néhány hónap alatt megvalósította a háromfázisú indukciós motorok gyártását.decemberében Kandó tervei alapján legyártották az első2 kW teljesítményű , háromfázisú kísérleti motort , melyetmájusától sorozatban gyártottak . A háromfázisú energia termeléséhez és annak elosztásához szükségessé váltak a megfelelő generátorok és transzformátorok . Ezek megtervezése és legyártása szintén Kandó érdeme . Kiemelkedő volt az FF indukciós háromfázisú motorcsalád megtervezése , mely a gyár legsikeresebb gépei közé tartozott . Kandó felismerte , hogy az indukciós motorok alkalmassá tehetők vasúti vontatás céljára . Az államosítás után A Ganz és Társa-Danubius Villamossági- , Gép- , Waggon- és Hajógyár Rt. államosításáraban került sor . Ekkor leválasztották ( többek között ) a villamos részleget , amely Ganz Villamossági Gyár néven önálló lett.áprilisában az „ üzem dolgozóinak kívánságára” Klement Gottwald Villamossági Gyár.ben felvette a Ganz Villamossági Művek nevet.ben az Ansaldo céggel egyesülve Ganz Ansaldo Villamossági Rt. néven a részvények-ával rendelkezett.ben eladták a Transelektro Rt.-nek . Lövőház utcai telepét részben a Mammut-csoport szerezte meg , majd az állam tulajdonában maradt rész milleniumi hasznosítását rendelte el egy kormányhatározat . Az egykori gyártelep helyén , részben az eredeti gyárcsarnokokban aben megnyitott Millenáris Park üzemel . A Fény utca és a Margit körút között megmaradt Ganz épületeket a Gazdasági Minisztériumközött épült Margit körúti irodahazával együttközött bontották le . A helyükönközött park létesült Millenáris Széllkapu néven . A Széllkapu augusztusán nyilt meg . Galéria Jegyzetek Források Elektrotechnika HVG.hu vasútgépészet A Ganz gyár története Ganz Villamossági Művek A Ganz-gyár első félévszázada GTKB Irodalom Asztalos Péter : Aéves GANZ VILLAMOSSÁGI MŰVEK gyártmányainak fejlődése1978, Budapest , További információk Youtube Hírek hazánkból [ Klement Gottwald Villamossági Gyár Magyarországi elektronikai cégek Magyarországi technikatörténet Budapest II. kerülete Budapest I. kerülete 1878-ban alapított cégek Ganz