Čista Velika
Čista Velika falu Horvátországban, Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Vodicéhez tartozik.

Fekvése 
Šibenik központjától légvonalban 20, közúton 30 km-re északnyugatra, községközpontjától 14 km-re északra, Dalmácia középső részén fekszik.

Története 
Čista települést már 1403-ban és 1407-ben is említik a középkori lukai zsupánság részeként. Nincsenek rá vonatkozó adatok, de a szakemberek valószínűsítik, hogy a településnek már a 13. században önálló plébániája volt. 1409-ben egész Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság része lett. 1522-ben Skradinnal együtt török uralom alá került és csak 1684-ben szabadították fel. Ezután a velenceiek birtoka volt. Katolikus hívei egy ideig a velimi plébániához tartoztak, majd amikor a plébániát felosztották valószínűleg a 17. században a dragišići plébánia része lett, de a plébános a čistai Szent Anna templom melletti épületben lakott. 1837-ben Čistát Stankovnicihoz, majd 1881-ben Raslinához csatolták. A település 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 132, 1910-ben 241 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1969-ben megalapították a čista velikai plébániát, melyhez Čista Mala, Gaćelezi, Grabovci, Morpolača és Dragišić hívei tartoznak. A falu lakossága 2011-ben 472 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Anna tiszteletére szentelt plébániatemplomát 1967-ben építették a régi templom helyén. Az idősek emlékezete szerint a régi templom négy méter hosszú és három méter széles középkori eredetű épület volt, mely hosszú évszázadokig nemcsak a plébánosok házi kápolnájaként, hanem helyi templomként is szolgált. Ez az épület rossz állapota miatt egy éjszakán összedőlt. 1922-ben a helyére egy nagyobb templomot építettek, de ezt meg 1943-ban az olasz megszállók rombolták le. A háború után ugyan újjáépítették, de ez a harmadik templom sem volt hosszú életű. 1967-ben lebontották és a helyén Ante Barać spliti építész tervei szerint ekkor építették fel az új templomot. Az építési költségekhez a helyi hívek mellett a püspökség és a ferences rendtartomány is hozzájárult. A templomot 1968. július 26-án szentelte fel Josip Arnerić šibeniki püspök. A templom bal oldalán építették fel a beton harangtornyot, melyben két harang volt található. A délszláv háború idején a szerb felkelők a földig rombolták. A háború után a egy másik helyen egy nagyobb, immár az ötödik templomot építették fel helyette, míg a lerombolt templom maradványait emlékhellyé alakították.

A dragišići várrom alatt, az azonos nevű falu közelében található a dragišići Szent György-templom. A templom egyhajós, hosszúkás épület, délkeleti irányú, négyzet alakú apszissal. A főhomlokzaton egy téglalap alakú ajtó található, egyszerű kőküszöbökkel, amelyek felett profilozott keret és egy csúcsíves boltív keskeny ablaka található. A homlokzat oromzatában magas, csúcsos harangdúc emelkedik. A templom egy 13. századi eredetű, középkori épület, amely román és gótikus stílusú építési elemeket tartalmaz.

Források 
 A település honlapja 
 A település információs oldala 
 Az alapiskola honlapja 
 Vodice város hivatalos honlapja 
 Vodice város turisztiai irodájának oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A šibeniki püspökség honlapja

Jegyzetek

Šibenik-Knin megye települései
Čista Velika falu Horvátországban , Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Vodicéhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia középső részén fekszik . Története Čista települést márban ésben is említik a középkori lukai zsupánság részeként . Nincsenek rá vonatkozó adatok , de a szakemberek valószínűsítik , hogy a településnek már a században önálló plébániája volt.ben egész Dalmáciával együtt a Velencei Köztársaság része lett.ben Skradinnal együtt török uralom alá került és csakben szabadították fel . Ezután a velenceiek birtoka volt . Katolikus hívei egy ideig a velimi plébániához tartoztak , majd amikor a plébániát felosztották valószínűleg a században a dragišići plébánia része lett , de a plébános a čistai Szent Anna templom melletti épületben lakott.ben Čistát Stankovnicihoz , majdben Raslinához csatolták . A településben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben megalapították a čista velikai plébániát , melyhez Čista Mala , Gaćelezi , Grabovci , Morpolača és Dragišić hívei tartoznak . A falu lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Szent Anna tiszteletére szentelt plébániatemplomátben építették a régi templom helyén . Az idősek emlékezete szerint a régi templom négy méter hosszú és három méter széles középkori eredetű épület volt , mely hosszú évszázadokig nemcsak a plébánosok házi kápolnájaként , hanem helyi templomként is szolgált . Ez az épület rossz állapota miatt egy éjszakán összedőlt.ben a helyére egy nagyobb templomot építettek , de ezt megban az olasz megszállók rombolták le . A háború után ugyan újjáépítették , de ez a harmadik templom sem volt hosszú életű.ben lebontották és a helyén Ante Barać spliti építész tervei szerint ekkor építették fel az új templomot . Az építési költségekhez a helyi hívek mellett a püspökség és a ferences rendtartomány is hozzájárult . A templomot júliusán szentelte fel Josip Arnerić šibeniki püspök . A templom bal oldalán építették fel a beton harangtornyot , melyben két harang volt található . A délszláv háború idején a szerb felkelők a földig rombolták . A háború után a egy másik helyen egy nagyobb , immár az ötödik templomot építették fel helyette , míg a lerombolt templom maradványait emlékhellyé alakították . A dragišići várrom alatt , az azonos nevű falu közelében található a dragišići Szent György-templom . A templom egyhajós , hosszúkás épület , délkeleti irányú , négyzet alakú apszissal . A főhomlokzaton egy téglalap alakú ajtó található , egyszerű kőküszöbökkel , amelyek felett profilozott keret és egy csúcsíves boltív keskeny ablaka található . A homlokzat oromzatában magas , csúcsos harangdúc emelkedik . A templom egy századi eredetű , középkori épület , amely román és gótikus stílusú építési elemeket tartalmaz . Források A település honlapja A település információs oldala Az alapiskola honlapja Vodice város hivatalos honlapja Vodice város turisztiai irodájának oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja A šibeniki püspökség honlapja Jegyzetek Šibenik-Knin megye települései