Medgyesszék
Medgyesszék (németül Mediascher Stuhl) különleges közigazgatási egység volt a Magyar Királyságban, Erdélyben: az erdélyi szász székek egyike.  Területe 649,75 km², 1870-ben 39121 lakossal. Székhelye Medgyes volt és 1876-ig állt fenn.

Neve
Névadója a székelyek Medgyes nemzetsége volt.

Fekvése

A Nagy-Küküllő bal partján, kisebb beékelődéssel a jobbparti Küküllő vármegyébe. Keleten Felső-Fehér vármegye egyik szigete, északkeleten Segesvárszék, Északon Küküllő vármegye, nyugaton Nagyselykszék, délen Felső-Fehér vármegye egy másik szigete határolják.

Története

Medgyesszéket a szászok betelepítése után a Székes völgyéből a Küküllő völgyébe átköltözők alapították Selykszékkel együtt a szászokkal betelepített Királyföld részeként, a Szeben központú Hétszéktől való megkülönböztetésül. Medgyesszék a Kétszék tagjaként a Borvidéket (Weinland) alkotta Segesvárszékkel együtt.

Nevét 1283. június 23-án Péter püspök egyik oklevele említette először, 1289-ben ugyancsak Péter püspök egyik oklevele említi egy tizedperrel kapcsolatban. 1315-ben Károly Róbert király a királyi szászok: Eceli András, Konc fia Péter, Musnai Herbordus és a medgyesi, selyki, berethalmi szász communitas nevében előadott kérésére visszahelyezi őket korábbi, a szebeni szász communitassal azonos szabadságukba. 1317-ben ugyancsak Károly Róbert oklevele említi, melyben megparancsolja az összes medgyesi szásznak és hospesnek, hogy Simon bán Almás, Darlac és Somogyom nevű birtokait mindenkitől védjék meg. 

A Medgyesszék területére beköltözött telepesek külön falvakat alapíthattak, és maguk választhatták meg papjaikat és maguk választhatták meg bíráikat (Hann) is. Az évente megválasztott bírák látták el a közigazgatást, ítélkeztek is. A fontos ügyekben azonban a község népe döntött. Évi 4 székgyűlést tartottak, melyen a 12 főből álló esküdtek és a falvak öregjei vettek részt. A szék élén a király által kinevezett királybíró állt. Medgyesszék központjában, Medgyes városában a 15. századtól már polgármestert is választottak, amely a méltóságsorban  a királybírót és székbírót is megelőzte méltóságában.

1870-ben 39.121 lakosa volt, melyből 21.286 (54,4%) evangélikus, 8.365 (21,4%) görög katolikus, 7.518 (19,2%) ortodox, 1.333 (3,4%) római katolikus és 619 egyéb (főleg református) vallású volt. 54,5% német, 40,5% román és 4,5% magyar nemzetiségű.

Az 1876. évi XXXIII. törvénycikk alapján Nagy-Küküllő vármegye kebelezte be.

Települései 
A csatlakozás évszámával. (Zárójelben a német név szerepel.)

 Baráthely (Pretai), 1359
 Bázna avagy Felsőbajom (Baaßen), 1359
 Berethalom (Birthälm), 1315
 Ecel (Hetzeldorf), 1359
 Küküllőkőrös avagy Szászkőrös (Kirtsch), 1337
 Medgyes (Mediasch/Medwisch), 1315
 Muzsna avagy Szászmuzsna (Meschen)
 Nagykapus (Großkopisch) 
 Nemes (Nimesch) 
 Riomfalva (Reichesdorf), 1359
 Szászalmád (Almen), 1510
 Szászbogács (Bogeschdorf), 1359
 Szászbuzd (Bußd/Buss), 1359
 Szászivánfalva (Eibesdorf), 1359
 Völc avagy Velc (Wölz), 1359

Források
 
 Magyar katolikus lexikon
 A Pallas nagy lexikona

Királyföld
Medgyesszék ( németül Mediascher Stuhl ) különleges közigazgatási egység volt a Magyar Királyságban , Erdélyben : az erdélyi szász székek egyike . Területe75 km²,benlakossal . Székhelye Medgyes volt ésig állt fenn . Neve Névadója a székelyek Medgyes nemzetsége volt . Fekvése A Nagy-Küküllő bal partján , kisebb beékelődéssel a jobbparti Küküllő vármegyébe . Keleten Felső-Fehér vármegye egyik szigete , északkeleten Segesvárszék , Északon Küküllő vármegye , nyugaton Nagyselykszék , délen Felső-Fehér vármegye egy másik szigete határolják . Története Medgyesszéket a szászok betelepítése után a Székes völgyéből a Küküllő völgyébe átköltözők alapították Selykszékkel együtt a szászokkal betelepített Királyföld részeként , a Szeben központú Hétszéktől való megkülönböztetésül . Medgyesszék a Kétszék tagjaként a Borvidéket ( Weinland ) alkotta Segesvárszékkel együtt . Nevét júniusán Péter püspök egyik oklevele említette először, ben ugyancsak Péter püspök egyik oklevele említi egy tizedperrel kapcsolatban.ben Károly Róbert király a királyi szászok : Eceli András , Konc fia Péter , Musnai Herbordus és a medgyesi , selyki , berethalmi szász communitas nevében előadott kérésére visszahelyezi őket korábbi , a szebeni szász communitassal azonos szabadságukba.ben ugyancsak Károly Róbert oklevele említi , melyben megparancsolja az összes medgyesi szásznak és hospesnek , hogy Simon bán Almás , Darlac és Somogyom nevű birtokait mindenkitől védjék meg . A Medgyesszék területére beköltözött telepesek külön falvakat alapíthattak , és maguk választhatták meg papjaikat és maguk választhatták meg bíráikat ( Hann ) is . Az évente megválasztott bírák látták el a közigazgatást , ítélkeztek is . A fontos ügyekben azonban a község népe döntött . Éviszékgyűlést tartottak , melyen afőből álló esküdtek és a falvak öregjei vettek részt . A szék élén a király által kinevezett királybíró állt . Medgyesszék központjában , Medgyes városában a századtól már polgármestert is választottak , amely a méltóságsorban a királybírót és székbírót is megelőzte méltóságában . 1870-ben121 lakosa volt , melyből2864 % ) evangélikus,3654 % ) görög katolikus,5182 % ) ortodox,3334 % ) római katolikus ésegyéb ( főleg református ) vallású volt.5 % német,5 % román és5 % magyar nemzetiségű . Az évi XXXIII. törvénycikk alapján Nagy-Küküllő vármegye kebelezte be . Települései A csatlakozás évszámával . ( Zárójelben a német név szerepel . ) Baráthely ( Pretai ) , Bázna avagy Felsőbajom ( Baaßen ) , Berethalom ( Birthälm ) , Ecel ( Hetzeldorf ) , Küküllőkőrös avagy Szászkőrös ( Kirtsch ) , Medgyes ( Mediasch/ Medwisch ) , Muzsna avagy Szászmuzsna ( Meschen ) Nagykapus ( Großkopisch ) Nemes ( Nimesch ) Riomfalva ( Reichesdorf ) , Szászalmád ( Almen ) , Szászbogács ( Bogeschdorf ) , Szászbuzd ( Bußd / Buss ) , Szászivánfalva ( Eibesdorf ) , Völc avagy Velc ( Wölz ) , Források Magyar katolikus lexikon A Pallas nagy lexikona Királyföld