Ignaz Franz Platzer
Az „idősebb Platzernek” is nevezett Ignaz Franz Platzer (Ignác František Platzer) (Plzeň, 1717. július 16. – Prága, 1787. szeptember 27. német-osztrák származású cseh építész, a késő barokk kiváló mestere, a Prága barokk arculatát meghatározó épületszobrászok egyike.

Élete 
Csehországi német kőfaragó fiaként született. Szülei még gyermekkorában áttelepültek Ausztriába. Szobrászatot a bécsi Művészeti Akadémián (Akademie der bildenden Künste) tanult, és pályakezdőként ott is dolgozott. 1744-ben Prágában települt le. Egy kőfaragó(?) lányát vette feleségül, és megalapította műhelyét, ami még jóval halála után is, egészen a 19. századig fennmaradt. A műhelyből messze földre szállítottak szobrokat, egyebek közt az ercsi Nagyboldogasszony-templomba is — Szentháromság-szoborcsoport (1967). Mária Terézia meghívására 1773-ban három kompozíciót faragott a schönbrunni kastély parkjába. Ezek olyan jól sikerültek, hogy a császárnő udvari szobrásszá nevezte ki.

Sírja Prágában, a Kisoldali temetőben (Malostranský hřbitov) tekinthető meg.

Két fiából ugyancsak művész lett:
 Platzer halála után a műhelyt Ignaz Michael Platzer (Ignác Michael Platzer, az „ifjabb Platzer”, 1757–1826) vitte tovább; ő főleg épületszobrászként ismert;
 Josef Platzer (1751–1806) építészként, belsőépítészként és festőművészként is alkotott.

Munkássága 
Épületszobrászként számos egyházi és világi épületet díszített Prágában, illetve más cseh városokban. Önálló kompozíciói főleg mitológiai témájúak.

Jelentősebb munkái (erősen hiányos)

Bécsben 
 a Kapucinusok templomában (Kapuzinerkirche) Vilma Amália császárné síremléke (1742),
 két szobor (Merkúr, a pásztor avagy a furulyázó Merkúr; Herkules) és egy szoborcsoport (Brutus és Lukrécia) a schönbrunni kastély parkjában.

A prágai várban 
 Két, harcoló gigászokat ábrázoló szoborcsoportjának másolatai állnak az Első udvar bejáratát őrző talapzatokon (1768) — ezeket (bizonyára a nevek hasonlósága okán) egyes források az ifjabb Platzernek tulajdonítják (ő 1768-ban még csak 11 éves volt),
 A harmadik udvarban álló Sas kút (Orlí kašna) szobra (1762?). Az oszlopfő Niccolò Pacassi munkája; tetején a jóval későbbi gömbdíszt Jože Plečnik tervezte.
 az elnöki palotának a harmadik udvarra néző homlokzatát díszítő szobrok,
 A harmadik udvarának keleti oldalán álló régi királyi palota főkapuját díszítő puttószobrok,

Prága egyéb részein 
 a Kinský-palota homlokzatának szobrai
 a kisoldali Szent Miklós-templom főoltárának szobra
 a Hradzsinban, a Strahov-kolostorban a Nagyboldogasszony-templom főoltárának szobra,
 a Hradzsin-téren az érseki palota homlokzatának díszítményei (1765)
 Nepomuki Szent János szobra
 Klementinum: puttó

Csehország más városaiban 
 Chudenice: Keresztelő János, szent Pál
 Dobříš: a díszkút szobrai

Jegyzetek

Fordítás

Irodalom 
 Constantin von Wurzbach: Platzer, Ignaz. In: Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. 22. Theil. Kaiserlich-königliche Hof- und Staatsdruckerei, Wien 1870, S. 409 f. (Digitalisat).
 Peter Prange: Platzer, Ignaz Franz. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 20, Duncker & Humblot, Berlin 2001, , S. 522 (Digitalisat).

1717-ben született személyek
1787-ben elhunyt személyek
Plzeňiek
Osztrák szobrászok
Cseh szobrászok
Az „ idősebb Platzernek” is nevezett Ignaz Franz Platzer ( Ignác František Platzer ) ( Plzeň , július – Prága , szeptember német-osztrák származású cseh építész , a késő barokk kiváló mestere , a Prága barokk arculatát meghatározó épületszobrászok egyike . Élete Csehországi német kőfaragó fiaként született . Szülei még gyermekkorában áttelepültek Ausztriába . Szobrászatot a bécsi Művészeti Akadémián ( Akademie der bildenden Künste ) tanult , és pályakezdőként ott is dolgozott.ben Prágában települt le . Egy kőfaragó ( ? ) lányát vette feleségül , és megalapította műhelyét , ami még jóval halála után is , egészen a századig fennmaradt . A műhelyből messze földre szállítottak szobrokat , egyebek közt az ercsi Nagyboldogasszony-templomba is — Szentháromság-szoborcsoport Mária Terézia meghívásáraban három kompozíciót faragott a schönbrunni kastély parkjába . Ezek olyan jól sikerültek , hogy a császárnő udvari szobrásszá nevezte ki . Sírja Prágában , a Kisoldali temetőben ( Malostranský hřbitov ) tekinthető meg . Két fiából ugyancsak művész lett : Platzer halála után a műhelyt Ignaz Michael Platzer ( Ignác Michael Platzer , az „ ifjabb Platzer”,1826 ) vitte tovább ; ő főleg épületszobrászként ismert ; Josef Platzer1806 ) építészként , belsőépítészként és festőművészként is alkotott . Munkássága Épületszobrászként számos egyházi és világi épületet díszített Prágában , illetve más cseh városokban . Önálló kompozíciói főleg mitológiai témájúak . Jelentősebb munkái ( erősen hiányos ) Bécsben a Kapucinusok templomában ( Kapuzinerkirche ) Vilma Amália császárné síremléke két szobor ( Merkúr , a pásztor avagy a furulyázó Merkúr ; Herkules ) és egy szoborcsoport ( Brutus és Lukrécia ) a schönbrunni kastély parkjában . A prágai várban Két , harcoló gigászokat ábrázoló szoborcsoportjának másolatai állnak az Első udvar bejáratát őrző talapzatokon— ezeket ( bizonyára a nevek hasonlósága okán ) egyes források az ifjabb Platzernek tulajdonítják ( őban még csakéves volt ) , A harmadik udvarban álló Sas kút ( Orlí kašna ) szobra ) . Az oszlopfő Niccolò Pacassi munkája ; tetején a jóval későbbi gömbdíszt Jože Plečnik tervezte . az elnöki palotának a harmadik udvarra néző homlokzatát díszítő szobrok , A harmadik udvarának keleti oldalán álló régi királyi palota főkapuját díszítő puttószobrok , Prága egyéb részein a Kinský-palota homlokzatának szobrai a kisoldali Szent Miklós-templom főoltárának szobra a Hradzsinban , a Strahov-kolostorban a Nagyboldogasszony-templom főoltárának szobra , a Hradzsin-téren az érseki palota homlokzatának díszítményei Nepomuki Szent János szobra Klementinum : puttó Csehország más városaiban Chudenice : Keresztelő János , szent Pál Dobříš : a díszkút szobrai Jegyzetek Fordítás Irodalom Constantin von Wurzbach : Platzer , Ignaz . In : Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich . Theil . Kaiserlich-königliche Hof- und Staatsdruckerei , Wien S.f . ( Digitalisat ) . Peter Prange : Platzer , Ignaz Franz . In : Neue Deutsche Biographie ( NDB) . Band Duncker & Humblot , Berlin , S.( Digitalisat ) . 1717-ben született személyek 1787-ben elhunyt személyek Plzeňiek Osztrák szobrászok Cseh szobrászok