Egressy Ákos
Egressy Ákos, Galambos (Kassa, 1832. november 9. – Budapest, 1914. december 25.) magyar színész, színigazgató és tanár.

Élete

Egressy Gábor színész és Szentpétery Zsuzsánna (Szentpétery Zsigmond színész nővérének) fia. Iskoláit Pesten, Kolozsvárt, Miskolcon és Késmárkon végezte. Az 1848-49. évi szabadságharcot végigküzdötte, időközben mint segédtiszt apja mellett. A világosi fegyverletétel után az osztrák hadseregbe sorozták, ahonnan később mint huszárfőhadnagy lépett ki. 1864-ben apja oktatásával a színi pályára lépett; ez okból nagyobb tanulmányutat tett 1853-ban Német-, 1861-ben Francia- és 1862-63-ban Olaszországban, szorgalmasan látogatva az elsőrendű színházakat. Évekig működött aztán mint jellemszínész és igazgató az ország nagyobb városaiban: Kolozsvárt, Debrecenben, Kassán, Temesvárt, Szegeden, Miskolcon, Aradon sat. 1866-ban a pesti Nemzeti Színházhoz szerződtetett; majd néhány évet mint színigazgató és működő színész a vidék nagyobb városaiban töltött. 1878-tól ismét a budapesti Nemzeti Színház állandó tagja volt 1904-ig. Egressy Ákos hozta színre hazánkban legelőször William Shakespeare János királyát 1867-ben Kolozsvárt; ugyan ő adatta vidéken először Shakespeare VIII. Henrikjét 1870-ben Miskolcon. Felesége: Petheő Ilona (?–Bp., 1909. aug. 17.) színésznő volt, férjével együtt szerepelt vidéki színpadokon.

Írt 1870-tól útleírásokat, szabadságharci emlékeket, életrajzokat, Shakespeare-tanulmányokat, esztétikai dolgozatokat sat. a következő lapokba: Szini Világ, Szinpad, Kolozsvári Közlöny, Borsod, Szilágy-Somlyó, Bajai Közlöny, Vasárnapi Ujság, Pesti Hirlap, Egyetértés, Budapesti Hirlap (1885. 139. sz. Visszaemlékezés 1849. máj. 21-re, 1885. 249-251. sz. és 1886. 230. 232. 239. 245. sz. Emlékeimből: Művészház, A múzsák közt, Olympusi órák, Petőfi megismerkedése atyámmal), Ország-Világ (1887.), Magyar Salon (1887.), sat.

Kiadta apja hátrahagyott műveinek egy részét: Egressy Galambos Gábor emléke (Pest, 1867.) és A szinészet iskolája (Uo. 1879.) c., később pedig atyja és saját iratainak sajtó alá rendezésével foglalkozott.

Arcképét közölte a Magyar Salon, Ország-Világ és a Vasárnapi Ujság.

Shakespeare-szerepei
 Macbeth
 Hamlet
 Julius Caesar
 Shylock (A velencei kalmár)
 Essex (VIII. Henrik)

További szerepei

 Bánk bán (Katona József)
 Ferdinand (Schiller: Ármány és szerelem)
 Vigeland (Ibsen: A társadalom támaszai)

Fontosabb művei

 Emlékeim az 1848-49-dik évi szabadságharcz idejéből (1893) 
 Festettvilág (1906).

Működési adatai

1868: Kolozsvár, Miskolc; 1870: Marosvásárhely; 1871: Arad; 1872: Pécs; 1873: Kolozsvár, Komárom, Szabadka; 1875: Szeged; 1876: Debrecen; 1877: Szabadka; 1878: Kolozsvár.

Igazgatóként: 1869–70: Sárospatak, Miskolc.

Jegyzetek

Források

 
 Magyar színházművészeti lexikon

Magyar színészek
Színigazgatók
Kassaiak
1832-ben született személyek
1914-ben elhunyt személyek
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Nevet változtatott magyar személyek
Egressy Ákos , Galambos ( Kassa , november – Budapest , december ) magyar színész , színigazgató és tanár . Élete Egressy Gábor színész és Szentpétery Zsuzsánna ( Szentpétery Zsigmond színész nővérének ) fia . Iskoláit Pesten , Kolozsvárt , Miskolcon és Késmárkon végezte . Az évi szabadságharcot végigküzdötte , időközben mint segédtiszt apja mellett . A világosi fegyverletétel után az osztrák hadseregbe sorozták , ahonnan később mint huszárfőhadnagy lépett ki.ben apja oktatásával a színi pályára lépett ; ez okból nagyobb tanulmányutat tettban Német-, ben Francia- ésban Olaszországban , szorgalmasan látogatva az elsőrendű színházakat . Évekig működött aztán mint jellemszínész és igazgató az ország nagyobb városaiban : Kolozsvárt , Debrecenben , Kassán , Temesvárt , Szegeden , Miskolcon , Aradon sat.ban a pesti Nemzeti Színházhoz szerződtetett ; majd néhány évet mint színigazgató és működő színész a vidék nagyobb városaiban töltött.tól ismét a budapesti Nemzeti Színház állandó tagja voltig . Egressy Ákos hozta színre hazánkban legelőször William Shakespeare János királyátben Kolozsvárt ; ugyan ő adatta vidéken először Shakespeare VIII. Henrikjétben Miskolcon . Felesége : Petheő Ilona ( ?–Bp. , aug . ) színésznő volt , férjével együtt szerepelt vidéki színpadokon . Írttól útleírásokat , szabadságharci emlékeket , életrajzokat , Shakespeare-tanulmányokat , esztétikai dolgozatokat sat. a következő lapokba : Szini Világ , Szinpad , Kolozsvári Közlöny , Borsod , Szilágy-Somlyó, Bajai Közlöny , Vasárnapi Ujság , Pesti Hirlap , Egyetértés , Budapesti Hirlap sz . Visszaemlékezés máj.re , sz. és sz . Emlékeimből : Művészház , A múzsák közt , Olympusi órák , Petőfi megismerkedése atyámmal ) , Ország-Világ ) , Magyar Salon ) , sat . Kiadta apja hátrahagyott műveinek egy részét : Egressy Galambos Gábor emléke ( Pest , ) és A szinészet iskolája ( Uo. ) c. , később pedig atyja és saját iratainak sajtó alá rendezésével foglalkozott . Arcképét közölte a Magyar Salon , Ország-Világ és a Vasárnapi Ujság . Shakespeare-szerepei Macbeth Hamlet Julius Caesar Shylock ( A velencei kalmár ) Essex ( VIII. Henrik ) További szerepei Bánk bán ( Katona József ) Ferdinand ( Schiller : Ármány és szerelem ) Vigeland ( Ibsen : A társadalom támaszai ) Fontosabb művei Emlékeim azdik évi szabadságharcz idejéből Festettvilág Működési adatai 1868 : Kolozsvár , Miskolc ; Marosvásárhely ; Arad ; Pécs ; Kolozsvár , Komárom , Szabadka ; Szeged ; Debrecen ; Szabadka ; Kolozsvár . Igazgatóként :70 : Sárospatak , Miskolc . Jegyzetek Források Magyar színházművészeti lexikon Magyar színészek Színigazgatók Kassaiak 1832-ben született személyek 1914-ben elhunyt személyek Az49-es szabadságharc katonái Nevet változtatott magyar személyek