2016-os romániai parlamenti választások
2016. december 11-én parlamenti választásokat tartottak Romániában. A választást, mandátumai számát növelve, a Szociáldemokrata Párt nyerte, így ismét ez a párt alakíthatott kormányt.

Ez volt az első választás a román választási rendszer 2015-ös átalakítása után, amely visszatérést jelentett az utoljára 2004-ben használt arányos rendszerhez. Az új rendszerben csökkent a képviselők száma: átlagban 73 ezer emberre választottak egy képviselőházi tagot és 168 ezer emberre egy szenátort. Összesen 466 mandátumért szálltak versenybe a jelöltek: 308 képviselőházi, 18 kisebbségi képviselői és 134 szenátusi székért. A 2012-es választáson még 588 mandátum sorsáról döntöttek. A román diaszpóra négy képviselőházi tagot és két szenátort választhatott levélszavazattal. A részvételi arány kevesebb, mint 39,5% volt, kisebb, mint 2012-ben, de valamivel több, mint 2008-ban.

Előzmények 

2015-től szakértői kormány vezette Romániát. A 2015-ben új választási rendszert fogadtak el, mert az előző egyéni választókerületes rendszer nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. Az új választásokat 2016. augusztus 31-én írta ki a Cioloș-kormány. 2015–16-ban a román Országos Korrupcióellenes Ügyészség (DNA) sok politikust vádolt meg különféle bűncselekmények elkövetésével, ezért a választók bizalma megcsappant a politikában.

Választási rendszer 
A román parlament kétkamarás, képviselőházból és szentárusból áll. Az új választási rendszer szerint megyei pártlisták vannak, amelyekről szavazatarányosan kapnak mandátumot a jelöltek. Az ország 41 megyéje mellett Bukarest, a főváros is külön választókerületet képez, a 43. választókerületet pedig a külföldön élő román állampolgárok által megválasztandó törvényhozók számára hozták létre. Csak azok választhatnak, akik állandó vagy ideiglenes lakhellyel rendelkeznek az adott megyében, vagy a fővárosban illetve külföldön. A képviselőháznak várhatóan 330, a szenátusnak 136 tagja lesz. Az indulni kívánó pártoknak előzetesen össze kell gyűjteniük az adott megye szavazói 1%-ának aláírását.

A bejutási küszöb 5%. A regionális pártok ún. alternatív küszöb révén is mandátumhoz juthatnak, eszerint legalább négy megyében kell a voksok legalább 20%-át megszerezniük a bejutáshoz. Megkönnyítettek a külföldön élők szavazását is.

Induló pártok 
A főbb pártok és vezetőik:
 Szociáldemokrata Párt (PSD) – Liviu Dragnea
 Nemzeti Liberális Párt (PNL) – Alina Gorghiu
 Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) – Kelemen Hunor (A Magyar Polgári Párt (MPP) jelöltjei is helyet kaptak a listáján.)
 Népi Mozgalom Párt (PMP) – Traian Băsescu
 Liberálisok és Demokraták Szövetsége (ALDE) – Daniel Constantin és Călin Popescu-Tăriceanu
 Mentsétek meg Romániát Szövetség (USR) – Nicușor Dan 
 Egyesült Románia Párt (PRU) – Bogdan Diaconu

Közvélemény-kutatások 
A várható eredmények százalékban:

Eredmények

Képviselőház

Szenátus

Lásd még 
 Romániai választások

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Az RMDSZ választási honlapja  
 A román Központi Választási Iroda honlapja 

Románia
Romániai választások
2016. decemberén parlamenti választásokat tartottak Romániában . A választást , mandátumai számát növelve , a Szociáldemokrata Párt nyerte , így ismét ez a párt alakíthatott kormányt . Ez volt az első választás a román választási rendszerös átalakítása után , amely visszatérést jelentett az utoljáraben használt arányos rendszerhez . Az új rendszerben csökkent a képviselők száma : átlagbanezer emberre választottak egy képviselőházi tagot ésezer emberre egy szenátort . Összesenmandátumért szálltak versenybe a jelöltek: képviselőházi , kisebbségi képviselői ésszenátusi székért . Aes választáson mégmandátum sorsáról döntöttek . A román diaszpóra négy képviselőházi tagot és két szenátort választhatott levélszavazattal . A részvételi arány kevesebb , mint5 % volt , kisebb , mintben , de valamivel több , mintban . Előzmények 2015-től szakértői kormány vezette Romániát . Aben új választási rendszert fogadtak el , mert az előző egyéni választókerületes rendszer nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket . Az új választásokat augusztusén írta ki a Cioloș-kormány.16-ban a román Országos Korrupcióellenes Ügyészség ( DNA ) sok politikust vádolt meg különféle bűncselekmények elkövetésével , ezért a választók bizalma megcsappant a politikában . Választási rendszer A román parlament kétkamarás , képviselőházból és szentárusból áll . Az új választási rendszer szerint megyei pártlisták vannak , amelyekről szavazatarányosan kapnak mandátumot a jelöltek . Az országmegyéje mellett Bukarest , a főváros is külön választókerületet képez , a választókerületet pedig a külföldön élő román állampolgárok által megválasztandó törvényhozók számára hozták létre . Csak azok választhatnak , akik állandó vagy ideiglenes lakhellyel rendelkeznek az adott megyében , vagy a fővárosban illetve külföldön . A képviselőháznak várhatóan a szenátusnaktagja lesz . Az indulni kívánó pártoknak előzetesen össze kell gyűjteniük az adott megye szavazói-ának aláírását . A bejutási küszöb . A regionális pártok ún. alternatív küszöb révén is mandátumhoz juthatnak , eszerint legalább négy megyében kell a voksok legalább-át megszerezniük a bejutáshoz . Megkönnyítettek a külföldön élők szavazását is . Induló pártok A főbb pártok és vezetőik : Szociáldemokrata Párt ( PSD ) – Liviu Dragnea Nemzeti Liberális Párt ( PNL ) – Alina Gorghiu Romániai Magyar Demokrata Szövetség ( RMDSZ ) – Kelemen Hunor ( A Magyar Polgári Párt ( MPP ) jelöltjei is helyet kaptak a listáján . ) Népi Mozgalom Párt ( PMP ) – Traian Băsescu Liberálisok és Demokraták Szövetsége ( ALDE ) – Daniel Constantin és Călin Popescu-Tăriceanu Mentsétek meg Romániát Szövetség ( USR) – Nicușor Dan Egyesült Románia Párt ( PRU ) – Bogdan Diaconu Közvélemény-kutatások A várható eredmények százalékban : Eredmények Képviselőház Szenátus Lásd még Romániai választások Jegyzetek Külső hivatkozások Az RMDSZ választási honlapja A román Központi Választási Iroda honlapja Románia Romániai választások