Szigeti Ottó
Szigeti Ottó (születési neve Schmied Ottó) (Csobánka, 1911. december 22. – Budapest, 1976. április 5.) magyar teniszező, 11-szeres magyar bajnok, a Roland Garros kétszeres elődöntőse (1938, 1939), Ausztria bajnoka (1937), Németország bajnoka (1938), 1937–1942 között 16-szoros magyar válogatott, szövetségi kapitány, edző.

Élete és sportpályafutása 
Édesapja a margitszigeti MAC-pálya gondnoka, bátyja pedig teniszedző volt, így ő sem kerülhette el a sportágat. Labdaszedőből tizenhét éves korára úgynevezett kisedző lett, munkát vállalt Szlovákiában, majd 1934-ben Marseille-ben is dolgozott. 1930–1937 között a Magyar Athletikai Club (MAC), 1938–1947 között az Újpesti Torna Egylet (UTE) versenyzője volt.

A második világháború alatt hadifogságban is volt, de folytatta a teniszezést, egészen 1948-as visszavonulásáig. Akkor felkérték a szövetségi kapitányi posztra. Edzői munkáját, melynek állomásai a Vasas SC, a Gyárépítők és a Budapesti Spartacus voltak, 1972-ig folytatta. 1976-ban szívroham következtében hunyt el.

Bár mackós termete miatt mozgása, lábmunkája nem volt tökéletes, a technikája kiemelkedő játékossá tette.

Versenyzői pályafutása 
„Kisedzőként” versenyeken is indult, nem is eredménytelenül: az 1932-es hivatásos világbajnokságon, Berlinben bejutott a negyeddöntőbe. 1934-ben a magyar bajnokság döntőjében Gábori Emiltől szenvedett vereséget.

1935-ben kérelmezte az amatőr státuszt, ekkor vette fel a Szigeti nevet. Ugyanebben az évben nyerte meg először egyesben a magyar bajnokságot. Címét 1936-ban megvédte, majd még 1938-ban és utoljára 1947-ben ismét ő lett a bajnok. Párosban is négy bajnoki címet szerzett: 1936-ban Pető Bélával, 1938-ban Aschner Kálmánnal, 1945-ben Gábori Emillel, 1946-ban Asbóth Józseffel párban.  1943-ban a magyar bajnokságon, valamint az 1943-as és 1944-es magyar nemzetközi bajnokságon is a döntőben szenvedett vereséget Asbóth Józseftől. Összesen huszonhárom bajnoki címet szerzett pályafutása során (egyesben négyet, párosban négyet, vegyes párosban hármat, csapatban hármat, a magyar nemzetközi bajnokságokon egyesben egyet, párosban négyet, vegyes párosban négyet), ezek közül nyolcat már a háború után.

1936-ban megnyerte Budapest nemzetközi bajnokságát, a magyar nemzetközi bajnokságot, és a magyar bajnokságot is. 1937-ben megnyerte Ausztria nemzetközi teniszbajnokságát, és Újpesten a fedettpályás bajnokságot, az úgynevezett bajnokok tornáját.

1938-ban ismét első helyezést szerez a Budapest bajnokságon,  és megnyeri Németország nemzetközi bajnokságát. A négy Grand Slam-torna után a világ ötödik legerősebb tornájának tartott versenyen előtte ez csak Kehrling Bélának sikerült 1924-ben.

A Grand Slam tornákon 1939-ben érte el legjobb eredményeit, a Roland Garroson az elődöntőig jutott, ahol az első kiemelt későbbi wimbledoni bajnok Riggstől szenvedett vereséget,  Wimbledonban a 4. körig jutott.

Kétszer nyert csapatával országos bajnokságot, 1936-ban  a MAC-cal és 1943-ban az UTE-val. 1941-ben tagja volt a Közép-európai Kupát (Trofeo Roma) nyert csapatnak.

16 találkozón 32 alkalommal szerepelt a magyar válogatottban, de hivatásos múltja miatt egyszer sem lehetett a magyar Davis-kupa csapat tagja, annak ellenére sem, hogy 1937-ben a nemzetközi szövetség is elismerte amatőr státuszát, a Davis-kupa rendezősége azonban ezt fenntartásokkal fogadta. Ebben az is szerepet játszhatott, hogy bátyjával egy közös sportszerüzletnek volt a tulajdonosa, amelyben a nevével ellátott ütőket is árultak. Emiatt a Magyar Sportkereskedők Országos Szövetsége profivád miatt feljelentette. Tekintettel arra, hogy az amatőrszabályzat semmi kifogásolnivalót nem talált abban, ha játékosok saját gyártmányú ütőiket hozzák forgalomba, a följelentésnek nem sok sikere volt. Néhány héttel korábban az anyaegyesülete, a MAC vádolta meg az amatőrszabályzat megsértésével, amikor egyesületet váltott. Feljelentésük szerint az egyesületet egy jobb állás megszerzése miatt hagyta el. A szövetség fegyelmi bizottsága nem látott okot arra, hogy eljárást indítson, mert „aki állást kap, még nem profi”. A korabeli híradás ezzel zárul: „Ez a döntés is amellett bizonyít, hogy az a bizonyos határvonal, amely a kedvtelésből sportolót a hivatásos játékostól elválasztja, egyre inkább elmosódik.” A sportszerüzletben a tulajdonát 1940-ben megszüntette,  de a Davis-kupában ezt követően sem szerepelt.

Díjai, kitüntetései 
1938: Arany testnevelési érem

Emlékezete 
1978-tól évente megrendezik a Szigeti Ottó-emlékversenyt.

Jegyzetek

Források 
Magyar Tenisz Szövetség honlapja
Magyar Életrajzi Lexikon (1978–1991), 1994.
Magyar teniszezők életrajza
Tennis Archives 
A magyar tenisz legeredményesebb versenyzői

További információk 

1911-ben született személyek
1976-ban elhunyt személyek
Magyar teniszezők
Magyar teniszedzők
Magyar sporttisztviselők
Családi nevüket magyarosított személyek
Szigeti Ottó ( születési neve Schmied Ottó ) ( Csobánka , december – Budapest , április ) magyar teniszező, szeres magyar bajnok , a Roland Garros kétszeres elődöntőse Ausztria bajnoka Németország bajnoka1942 közöttszoros magyar válogatott , szövetségi kapitány , edző . Élete és sportpályafutása Édesapja a margitszigeti MAC-pálya gondnoka , bátyja pedig teniszedző volt , így ő sem kerülhette el a sportágat . Labdaszedőből tizenhét éves korára úgynevezett kisedző lett , munkát vállalt Szlovákiában , majdben Marseille-ben is dolgozott.1937 között a Magyar Athletikai Club ( MAC),1947 között az Újpesti Torna Egylet ( UTE ) versenyzője volt . A második világháború alatt hadifogságban is volt , de folytatta a teniszezést , egészenas visszavonulásáig . Akkor felkérték a szövetségi kapitányi posztra . Edzői munkáját , melynek állomásai a Vasas SC , a Gyárépítők és a Budapesti Spartacus voltak,ig folytatta.ban szívroham következtében hunyt el . Bár mackós termete miatt mozgása , lábmunkája nem volt tökéletes , a technikája kiemelkedő játékossá tette . Versenyzői pályafutása „ Kisedzőként” versenyeken is indult , nem is eredménytelenül : azes hivatásos világbajnokságon , Berlinben bejutott a negyeddöntőbe.ben a magyar bajnokság döntőjében Gábori Emiltől szenvedett vereséget . 1935-ben kérelmezte az amatőr státuszt , ekkor vette fel a Szigeti nevet . Ugyanebben az évben nyerte meg először egyesben a magyar bajnokságot . Címétban megvédte , majd mégban és utoljáraben ismét ő lett a bajnok . Párosban is négy bajnoki címet szerzett: ban Pető Bélával, ban Aschner Kálmánnal, ben Gábori Emillel, ban Asbóth Józseffel párban. ban a magyar bajnokságon , valamint azas éses magyar nemzetközi bajnokságon is a döntőben szenvedett vereséget Asbóth Józseftől . Összesen huszonhárom bajnoki címet szerzett pályafutása során ( egyesben négyet , párosban négyet , vegyes párosban hármat , csapatban hármat , a magyar nemzetközi bajnokságokon egyesben egyet , párosban négyet , vegyes párosban négyet ) , ezek közül nyolcat már a háború után . 1936-ban megnyerte Budapest nemzetközi bajnokságát , a magyar nemzetközi bajnokságot , és a magyar bajnokságot is.ben megnyerte Ausztria nemzetközi teniszbajnokságát , és Újpesten a fedettpályás bajnokságot , az úgynevezett bajnokok tornáját . 1938-ban ismét első helyezést szerez a Budapest bajnokságon , és megnyeri Németország nemzetközi bajnokságát . A négy Grand Slam-torna után a világ ötödik legerősebb tornájának tartott versenyen előtte ez csak Kehrling Bélának sikerültben . A Grand Slam tornákonben érte el legjobb eredményeit , a Roland Garroson az elődöntőig jutott , ahol az első kiemelt későbbi wimbledoni bajnok Riggstől szenvedett vereséget , Wimbledonban a körig jutott . Kétszer nyert csapatával országos bajnokságot, ban a MAC-cal ésban az UTE-val.ben tagja volt a Közép-európai Kupát ( Trofeo Roma ) nyert csapatnak . 16 találkozónalkalommal szerepelt a magyar válogatottban , de hivatásos múltja miatt egyszer sem lehetett a magyar Davis-kupa csapat tagja , annak ellenére sem , hogyben a nemzetközi szövetség is elismerte amatőr státuszát , a Davis-kupa rendezősége azonban ezt fenntartásokkal fogadta . Ebben az is szerepet játszhatott , hogy bátyjával egy közös sportszerüzletnek volt a tulajdonosa , amelyben a nevével ellátott ütőket is árultak . Emiatt a Magyar Sportkereskedők Országos Szövetsége profivád miatt feljelentette . Tekintettel arra , hogy az amatőrszabályzat semmi kifogásolnivalót nem talált abban , ha játékosok saját gyártmányú ütőiket hozzák forgalomba , a följelentésnek nem sok sikere volt . Néhány héttel korábban az anyaegyesülete , a MAC vádolta meg az amatőrszabályzat megsértésével , amikor egyesületet váltott . Feljelentésük szerint az egyesületet egy jobb állás megszerzése miatt hagyta el . A szövetség fegyelmi bizottsága nem látott okot arra , hogy eljárást indítson , mert „ aki állást kap , még nem profi” . A korabeli híradás ezzel zárul : „ Ez a döntés is amellett bizonyít , hogy az a bizonyos határvonal , amely a kedvtelésből sportolót a hivatásos játékostól elválasztja , egyre inkább elmosódik.” A sportszerüzletben a tulajdonátben megszüntette , de a Davis-kupában ezt követően sem szerepelt . Díjai , kitüntetései 1938 : Arany testnevelési érem Emlékezete 1978-tól évente megrendezik a Szigeti Ottó-emlékversenyt . Jegyzetek Források Magyar Tenisz Szövetség honlapja Magyar Életrajzi Lexikon1991 ) , Magyar teniszezők életrajza Tennis Archives A magyar tenisz legeredményesebb versenyzői További információk 1911-ben született személyek 1976-ban elhunyt személyek Magyar teniszezők Magyar teniszedzők Magyar sporttisztviselők Családi nevüket magyarosított személyek