Hermina-kápolna
A Hermina-kápolna Zugló legrégibb szakrális épülete. József nádor fiatalon meghalt leánya, Hermina Amália főhercegnő tiszteletére építette. Hermina apáca volt, aki egy prágai kolostor főapátnőjeként fiatalon hunyt el. A főhercegnő jótékonyságáról volt közismert. A kápolna alapkövét 1842-ben rakták le, építését 1843-ban kezdték meg, de az építkezés az 1848-49-es szabadságharc miatt sokáig elhúzódott. Így az épületet csak 1856. szeptember 8-án szentelte fel Scitovszky János esztergomi érsek. A felszenteléskor Liszt Ferenc vezényelte a férfikórust.

Fekvése 
Címe: Budapest, XIV., Hermina út 23.

Zugló Herminamező nevű városrészében, a Városliget keleti részén, a Közlekedési Múzeum egykori épületével szemben található.

Története 
A főhercegnő halála után 1842-ben a pesti polgárok Tomola Ferdinánd műlapkereskedő által szervezett közadakozásából rendelkezésre állt akkora összeg, amelyből lehetővé vált, hogy a város Hild József tervei alapján 1842-ben megkezdhesse az emlékkápolna megépíttetését. Az alapkövet 1842. október 10-én rakták le azon a telken, amelyet a Heinrich-fivérek adományoztak az építkezés céljára. A kivitelezésben közreműködött Zitterbarth Nepomuki János kőfaragómester, az oltárkép festője Novotny János volt, a harangot Schaudt András öntötte, közreműködött továbbá Mauer Károly gipszszobrász és Szabó István asztalos. Kuhinka Ferenc vasgyára szállította a vaskorlátokat. A falak dekorációs festését Wnedlandt János végezte, míg a színes üvegablakok Krausz Jánosnál készültek. A belső tér díszítésére Johann Meixner bécsi szobrász készített hat szobrot.

Az épület stílusjegyei 
Az épület romantikus stílusban épült, számos neogótikus elem felhasználásával.

A háromhajós kápolna zártfalú, nyeregtetejű, kőből faragott épület, falait sarokpillérek fogják össze. Eresz fölötti fedelét áttört művű galériakorlát szegélyezi, mérműves mellvéddel. Homlokzatának hangsúlyát a gótikus kőkeretbe foglalt csúcsíves – fölülvilágítós – háromajtós kapu adja. A homlokzat síkjait – kétoldalt a tetőn felül nyíló – fapillérek szegélyezik. A homlokzat fölött négyzet alapú zömök tornyocska áll, melynek mindegyik oldalán kettős csúcsíves, zsalus ablak látható. Az oldalhomlokzatok közepén csúcsíves ablakok vannak. A főhajó háromszakaszos kereszthajóba torkollik, és a szentéllyel zárul. A mellékhajók kis oratóriumokban (oldalfülkékben) végződnek, amelyek közül az egyik sekrestyéül, a másik pedig oltárfülkéül szolgál. Az előcsarnok fölé orgonakórust, a bejárati lépcsősor alá pedig alsó kápolnát építettek, hogy az épület magasságát fokozzák.

Emléktábla 
A kápolna ajtaja mellett 1989-ben Liszt Ferenc emléktábláját helyezték el az alábbi felirattal:

„E kápolna Scitovszky János esztergomi érsek szentelte fel 1856. szeptember 8-án, Liszt Ferenc jelenlétében és férfikari miséjével. Liszt Ferenc társaság, 1989.”

Jegyzetek

Források 
 Budapest lexikon A – K. 550–551. old.
 Zuglói kislexikon. Kiadta: Herminamező Polgári Köre, 2009.

További információk 
 A Hermina műemlék-kápolna története
 Vizler Imre: Zugló–Herminamező. Római katolikus Hermina kápolna (Budapest). A szerző fényképeivel.
 uzenu.blogolj,net 
 templom.hu
 Schoen Arnold: A Hermina-kápolna alapítása. (Budapesti Krónika IV. 1942.)

Kapcsolódó szócikkek 
 Herminamezői Szentlélek-templom
 Romantikus építészet Magyarországon

Budapest XIV. kerülete
Budapest 19. századi katolikus templomai, kolostorai
Magyarország romantikus stílusú vallási építményei
Kápolnák
A Hermina-kápolna Zugló legrégibb szakrális épülete . József nádor fiatalon meghalt leánya , Hermina Amália főhercegnő tiszteletére építette . Hermina apáca volt , aki egy prágai kolostor főapátnőjeként fiatalon hunyt el . A főhercegnő jótékonyságáról volt közismert . A kápolna alapkövétben rakták le , építésétban kezdték meg , de az építkezés azes szabadságharc miatt sokáig elhúzódott . Így az épületet csak szeptemberán szentelte fel Scitovszky János esztergomi érsek . A felszenteléskor Liszt Ferenc vezényelte a férfikórust . Fekvése Címe: Budapest , XIV. , Hermina út Zugló Herminamező nevű városrészében , a Városliget keleti részén , a Közlekedési Múzeum egykori épületével szemben található . Története A főhercegnő halála utánben a pesti polgárok Tomola Ferdinánd műlapkereskedő által szervezett közadakozásából rendelkezésre állt akkora összeg , amelyből lehetővé vált , hogy a város Hild József tervei alapjánben megkezdhesse az emlékkápolna megépíttetését . Az alapkövet októberén rakták le azon a telken , amelyet a Heinrich-fivérek adományoztak az építkezés céljára . A kivitelezésben közreműködött Zitterbarth Nepomuki János kőfaragómester , az oltárkép festője Novotny János volt , a harangot Schaudt András öntötte , közreműködött továbbá Mauer Károly gipszszobrász és Szabó István asztalos . Kuhinka Ferenc vasgyára szállította a vaskorlátokat . A falak dekorációs festését Wnedlandt János végezte , míg a színes üvegablakok Krausz Jánosnál készültek . A belső tér díszítésére Johann Meixner bécsi szobrász készített hat szobrot . Az épület stílusjegyei Az épület romantikus stílusban épült , számos neogótikus elem felhasználásával . A háromhajós kápolna zártfalú , nyeregtetejű , kőből faragott épület , falait sarokpillérek fogják össze . Eresz fölötti fedelét áttört művű galériakorlát szegélyezi , mérműves mellvéddel . Homlokzatának hangsúlyát a gótikus kőkeretbe foglalt csúcsíves – fölülvilágítós – háromajtós kapu adja . A homlokzat síkjait – kétoldalt a tetőn felül nyíló – fapillérek szegélyezik . A homlokzat fölött négyzet alapú zömök tornyocska áll , melynek mindegyik oldalán kettős csúcsíves , zsalus ablak látható . Az oldalhomlokzatok közepén csúcsíves ablakok vannak . A főhajó háromszakaszos kereszthajóba torkollik , és a szentéllyel zárul . A mellékhajók kis oratóriumokban ( oldalfülkékben ) végződnek , amelyek közül az egyik sekrestyéül , a másik pedig oltárfülkéül szolgál . Az előcsarnok fölé orgonakórust , a bejárati lépcsősor alá pedig alsó kápolnát építettek , hogy az épület magasságát fokozzák . Emléktábla A kápolna ajtaja mellettben Liszt Ferenc emléktábláját helyezték el az alábbi felirattal : „ E kápolna Scitovszky János esztergomi érsek szentelte fel szeptemberán , Liszt Ferenc jelenlétében és férfikari miséjével . Liszt Ferenc társaság,” Jegyzetek Források Budapest lexikon A – K.551. old . Zuglói kislexikon . Kiadta : Herminamező Polgári Köre , További információk A Hermina műemlék-kápolna története Vizler Imre : Zugló–Herminamező . Római katolikus Hermina kápolna ( Budapest ) . A szerző fényképeivel. uzenu.blogolj , net templom.hu Schoen Arnold : A Hermina-kápolna alapítása . ( Budapesti Krónika IV . ) Kapcsolódó szócikkek Herminamezői Szentlélek-templom Romantikus építészet Magyarországon Budapest XIV. kerülete Budapest századi katolikus templomai , kolostorai Magyarország romantikus stílusú vallási építményei Kápolnák