Stejneger-féle csőröscet
A Stejneger-féle csőröscet (Mesoplodon stejnegeri) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a csőröscetfélék (Ziphiidae) családjába tartozó faj.

Neve 
Az állat a nevét Leonhard Stejneger norvég-amerikai zoológusról kapta, aki 1883-ban a Bering-sziget partjain egy töredékes koponyát talált. 1885-ben Frederick William True amerikai biológus erről a koponyáról írta le a fajt. 1904-ben, Oregon partjainál, Newport mellett egy egész koponya is előkerült, ami alátámasztotta az állatfaj létezését.

Előfordulása 
A Stejneger-féle csőröscet előfordulási területe a Csendes-óceán északi fele. Ebben az óceánban ez a legészakabbra élő csőröscetfaj; elterjedése egészen a Bering-tengerbe is benyúlik. Főbb állományai azonban a Japán Mijagi prefektúrától egészen az Amerikai Egyesült Államokbeli Kalifornia állam déli részéig találhatók meg.

Mint a legtöbb csőröscet esetében, az állomány nagysága nem ismert. Korábban vadászható faj volt Japánban. Néha szabadon lebegő halászhálókba gabalyodik be, ami a halálát okozza. Nem ismert, hogy ez milyen mértékben érinti az állományát.

Megjelenése 

A faj egyik legfőbb jellemzője a hímek szájából kinövő, agyarszerű, meghosszabbodott fogak, melyek előre nyúlnak, azonban a végük befelé hajlik. Csak az agyaras csőröscetnek (Mesoplodon layardii) és a Mesoplodon traversiinek vannak hosszabb fogaik. A teste hosszúkás, mindkét végénél elvékonyodik. A „csőre” közepes méretű és ívet alkot a szájvonallal, így nem olyan feltűnő, mint más rokon fajok esetében. A testszíne a sötétszürkétől a feketéig változik, de a hasi részénél és a feje körül világosabb árnyalatok vannak. A kor előrehaladtával a színezet egyre sötétebbé válik; ez alól kivételt képez a nőstény farokúszójának alsó felén levő világos mintázat, mely egyre szembetűnőbb lesz. Mint számos más cetfaj esetében, a Stejneger-féle csőröscet hímjein is jelen vannak más hímek okozta sebnyomok, azonban mindkét nemen világítócápa (Isistius brasiliensis) harapások láthatók. A hím általában 525 centiméter, míg a nőstény 550 centiméter hosszú. Születésekor a kis Stejneger-féle csőröscet körülbelül 210-230 centiméteres lehet.

Életmódja 
Nyáron északra, míg télen délre vándorol. Ez a cet kis, 3-5, de néha akár 15 fős csapatokban tartózkodik. A csapatokon belül általában ugyanolyan nemű és hasonló korú példányok vannak. A szaporodási időszak alatt a kifejlett hímek hevesen megküzdenek egymással. Néhány példánynál meggyógyult eltörött állkapcsot vettek észre. Beszámoló érkezett arról, amint felnőtt, körülbelül 1000 kilogrammos példányra fehér cápa (Carcharodon carcharias) támadott.

Jegyzetek

Források 
Mammal Species of the World.Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed).
Encyclopedia of Marine Mammals. William F. Perrin, Bernd Wursig, and J.G.M Thewissen, editors. Academic Press, 2002. 
Sea Mammals of the World. Randall R. Reeves, Brent S. Steward, Phillip J. Clapham, and James A. Owell. A & C Black, London, 2002.

Fordítás

További információk 
Cetaceans of the World
CMS
Whale & Dolphin Conservation Society (WDCS)
Rare Stejneger’s Beaked Whale Beaches at Venice Beach, California
Smithsonian Institution - North American Mammals: Mesoplodon stejnegeri

Mesoplodon
Emlősfajok
A Csendes-óceán emlősei
A Stejneger-féle csőröscet ( Mesoplodon stejnegeri ) az emlősök ( Mammalia ) osztályának párosujjú patások ( Artiodactyla ) rendjébe , ezen belül a csőröscetfélék ( Ziphiidae ) családjába tartozó faj. Neve Az állat a nevét Leonhard Stejneger norvég-amerikai zoológusról kapta , akiban a Bering-sziget partjain egy töredékes koponyát talált.ben Frederick William True amerikai biológus erről a koponyáról írta le a fajt.ben , Oregon partjainál , Newport mellett egy egész koponya is előkerült , ami alátámasztotta az állatfaj létezését . Előfordulása A Stejneger-féle csőröscet előfordulási területe a Csendes-óceán északi fele . Ebben az óceánban ez a legészakabbra élő csőröscetfaj ; elterjedése egészen a Bering-tengerbe is benyúlik . Főbb állományai azonban a Japán Mijagi prefektúrától egészen az Amerikai Egyesült Államokbeli Kalifornia állam déli részéig találhatók meg . Mint a legtöbb csőröscet esetében , az állomány nagysága nem ismert . Korábban vadászható faj volt Japánban . Néha szabadon lebegő halászhálókba gabalyodik be , ami a halálát okozza . Nem ismert , hogy ez milyen mértékben érinti az állományát . Megjelenése A faj egyik legfőbb jellemzője a hímek szájából kinövő , agyarszerű , meghosszabbodott fogak , melyek előre nyúlnak , azonban a végük befelé hajlik . Csak az agyaras csőröscetnek ( Mesoplodon layardii ) és a Mesoplodon traversiinek vannak hosszabb fogaik . A teste hosszúkás , mindkét végénél elvékonyodik . A „ csőre” közepes méretű és ívet alkot a szájvonallal , így nem olyan feltűnő , mint más rokon fajok esetében . A testszíne a sötétszürkétől a feketéig változik , de a hasi részénél és a feje körül világosabb árnyalatok vannak . A kor előrehaladtával a színezet egyre sötétebbé válik ; ez alól kivételt képez a nőstény farokúszójának alsó felén levő világos mintázat , mely egyre szembetűnőbb lesz . Mint számos más cetfaj esetében , a Stejneger-féle csőröscet hímjein is jelen vannak más hímek okozta sebnyomok , azonban mindkét nemen világítócápa ( Isistius brasiliensis ) harapások láthatók . A hím általábancentiméter , míg a nősténycentiméter hosszú . Születésekor a kis Stejneger-féle csőröscet körülbelülcentiméteres lehet . Életmódja Nyáron északra , míg télen délre vándorol . Ez a cet kis , de néha akárfős csapatokban tartózkodik . A csapatokon belül általában ugyanolyan nemű és hasonló korú példányok vannak . A szaporodási időszak alatt a kifejlett hímek hevesen megküzdenek egymással . Néhány példánynál meggyógyult eltörött állkapcsot vettek észre . Beszámoló érkezett arról , amint felnőtt , körülbelülkilogrammos példányra fehér cápa ( Carcharodon carcharias ) támadott . Jegyzetek Források Mammal Species of the World.Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder ( editors ) . Mammal Species of the World . A Taxonomic and Geographic Referenced ed ) . Encyclopedia of Marine Mammals . William F. Perrin , Bernd Wursig , and J.G.M Thewissen , editors . Academic Press , Sea Mammals of the World . Randall R. Reeves, Brent S. Steward , Phillip J. Clapham , and James A . Owell . A & C Black , London , Fordítás További információk Cetaceans of the World CMS Whale & Dolphin Conservation Society ( WDCS ) Rare Stejneger’s Beaked Whale Beaches at Venice Beach , California Smithsonian Institution - North American Mammals : Mesoplodon stejnegeri Mesoplodon Emlősfajok A Csendes-óceán emlősei