Szerdahelyszék
Szerdahelyszék avagy Szeredahelyszék (, ) különleges közigazgatási egység volt a Magyar Királyságban, Erdélyben: az erdélyi szász székek egyike, mely 1339-től 1876. június 19-ig állt fenn  területen.

Nevének eredete

Szerdahelyszék neve vásárnapjára utal.

Fekvése
Szebentől északnyugatra, Szerdahely szűkebb környékén feküdt. Szomszédai voltak:  keleten  és  északon  Fehér/Alsó-Fehér vármegye, nyugaton Szászsebesszék, délen Szebenszék és Fehér/Felső-Fehér vármegye egyik szigete.

Története
Szerdahelyszéket II. Géza király (1141-62)Szeben környéki szász telepítéséből eredeztetik. 1224-ben II. András a szászok számára adott kiváltságlevele (Andreanum) után az Orbó vidék székely lakossága elhagyta, utóbb Orbai-, Sepsi- és Kézdi-székeket. 

Nevét 1339. július 14-én említették először, mikor követük rész vett a hét szász szék gyűlésén.

1486-ban Mátyás király az Andreanum kiváltságait valamennyi szászra kiterjesztette. Az ezzel létrehozott Universitas Saxonum szász egyetem az erdélyi szászok közjogi-politikai egysége, melynek Szerdahelyszék is tagja volt. 1530 körül a szék áttért a protestáns vallás lutheri ágára, melyet 1586-ra minden erdélyi szász település követett. 

1705 őszén Szerdahelyszék külvárosát feldúlta Pekri Lőrinc, mivel a szék megtagadta a kuruc konföderációhoz való csatlakozást. II. József (1780-1790) kiváltságaival együtt eltörölte Szerdahelyszék önkormányzatát és Szeben megyébe kebelezte be. 1790 után azonban visszakapta. 

1849. február 4-én Bem tábornok (1794-1850) a vízaknai csata elvesztése után a sebesülteket és betegeket Szászsebesre küldte, Szerdahelyen a szászoktól pénzért sem kaptak élelmet. II. 5: a honvédek megszállta várost Puchner tábornok ágyúztatta. A szerdahelyi ütközet után (augusztus 1.) Stein ezredes honvédserege visszavonult; 200 halottat, 1185 foglyot és 2 ágyút veszítve, ami Gyulafehérvár ostromzárának megszűntét jelentette. 

1849-1860 között a gyulafehérvári katonai kerület része volt. 1850. augusztus 22-én a szász universitas alapítványt tett iskolai célokra, melyből 1-1 ifjú kapott 150 Ft-os ösztöndíjat, az alapból Szerdahelyszék 600 Ft-tal, a felsőbb népiskolákra 750 Ft-tal részesült.  

1869. március 7-8-án az erdélyi oláhok (románok) Szerdahelyen alakították meg az egyesülést ellenző Erdélyi Román Nemzeti Pártot, mely a politikai tétlenséget határozta el. 
 
Az 1876. évi 33. törvénycikk járásként, Szerdahely székhellyel, Szeben vármegyébe osztotta be.

1870-ben 19.345 lakosa volt, melyből 14.982 (77,4%) ortodox, 3.674 (19%) evangélikus, 473 (2,4%) görög katolikus, 193 (1%) római katolikus és 23 református vallású volt. 80% román, 19% német és 1% magyar nemzetiségű.

Települései
(Zárójelben a német név szerepel.)
 Doborka (Dobring)
 Kerpenyes (Kesselbach)
 Kisapold (Klein-Pold)
 Nagyapold (Gros-Pold)
 Nagyludas (Logdes)
 Omlás (Hamlesch)
 Pojána (Pojána)
 Récse (Rätsch)
 Ród (Rod)
 Szászorbó (Urwegen)
 Szerdahely (Reussmarkt) mezőváros
 Toporcsa (Tschappertsch)
 Zsinna (Schina)

Céhei
Szerdahelyszék céhei a szász városokkal és székekkel közösen alakultak meg: 
 1493 (másik 1528, 1540, 1638, 1698): kovács
 1535 (másik 1556, 1563, 1585, 1615): takács 
 1536: esztergályos
 1569: fazekas 
 1539: szabó 
 1540: kesztyűkészítő
 1541: szűcs (a szász városokkal közös)
 1540: lakatos
 1561: ötvös
 1562: seborvos
 1568: varga
 1568: kannagyártó
 1569 (másik 1676): bognár
 1570: mészáros
 1588: kádár
 1588: üstműves
 1589: tímár
 1595: molnár
 1618: gombkötő
 1747: késgyártó
A szász városokkal közösen:
 1541: szűcs
 1569: fazekas

Források
 
 Magyar katolikus lexikon

Királyföld
Szerdahelyszék avagy Szeredahelyszék ( , ) különleges közigazgatási egység volt a Magyar Királyságban , Erdélyben : az erdélyi szász székek egyike , melytől júniusig állt fenn területen . Nevének eredete Szerdahelyszék neve vásárnapjára utal . Fekvése Szebentől északnyugatra , Szerdahely szűkebb környékén feküdt . Szomszédai voltak : keleten és északon Fehér/ Alsó-Fehér vármegye , nyugaton Szászsebesszék , délen Szebenszék és Fehér/ Felső-Fehér vármegye egyik szigete . Története Szerdahelyszéket II. Géza királyzeben környéki szász telepítéséből eredeztetik.ben II. András a szászok számára adott kiváltságlevele ( Andreanum ) után az Orbó vidék székely lakossága elhagyta , utóbb Orbai- , Sepsi- és Kézdi-székeket . Nevét júliusén említették először , mikor követük rész vett a hét szász szék gyűlésén . 1486-ban Mátyás király az Andreanum kiváltságait valamennyi szászra kiterjesztette . Az ezzel létrehozott Universitas Saxonum szász egyetem az erdélyi szászok közjogi-politikai egysége , melynek Szerdahelyszék is tagja volt.körül a szék áttért a protestáns vallás lutheri ágára , melyetra minden erdélyi szász település követett . 1705 őszén Szerdahelyszék külvárosát feldúlta Pekri Lőrinc , mivel a szék megtagadta a kuruc konföderációhoz való csatlakozást . II. Józsefkiváltságaival együtt eltörölte Szerdahelyszék önkormányzatát és Szeben megyébe kebelezte be.ut án azonban visszakapta . 1849. februárén Bem tábornoka vízaknai csata elvesztése után a sebesülteket és betegeket Szászsebesre küldte , Szerdahelyen a szászoktól pénzért sem kaptak élelmet . II. a honvédek megszállta várost Puchner tábornok ágyúztatta . A szerdahelyi ütközet után ( augusztus ) Stein ezredes honvédserege visszavonult;halottat , foglyot éságyút veszítve , ami Gyulafehérvár ostromzárának megszűntét jelentette . 1849-1860 között a gyulafehérvári katonai kerület része volt. augusztusén a szász universitas alapítványt tett iskolai célokra , melybőlifjú kapottFt-os ösztöndíjat , az alapból SzerdahelyszékFt-tal , a felsőbb népiskolákraFt-tal részesült . 1869. márciusán az erdélyi oláhok ( románok ) Szerdahelyen alakították meg az egyesülést ellenző Erdélyi Román Nemzeti Pártot , mely a politikai tétlenséget határozta el . Az évi törvénycikk járásként , Szerdahely székhellyel , Szeben vármegyébe osztotta be . 1870-ben345 lakosa volt , melyből9824 % ) ortodox,674 ) evangélikus,( 2,4 % ) görög katolikus , ( 1 % ) római katolikus ésreformátus vallású volt . román , német és magyar nemzetiségű . Települései ( Zárójelben a német név szerepel . ) Doborka ( Dobring ) Kerpenyes ( Kesselbach ) Kisapold ( Klein-Pold ) Nagyapold ( Gros-Pold ) Nagyludas ( Logdes ) Omlás ( Hamlesch ) Pojána ( Pojána ) Récse ( Rätsch ) Ród ( Rod ) Szászorbó ( Urwegen ) Szerdahely ( Reussmarkt ) mezőváros Toporcsa ( Tschappertsch ) Zsinna ( Schina ) Céhei Szerdahelyszék céhei a szász városokkal és székekkel közösen alakultak meg : ( másik kovács ( másik takács esztergályos fazekas szabó kesztyűkészítő szűcs ( a szász városokkal közös ) lakatos ötvös seborvos varga kannagyártó ( másik bognár mészáros kádár üstműves tímár molnár gombkötő késgyártó A szász városokkal közösen : szűcs fazekas Források Magyar katolikus lexikon Királyföld