Vinalić
Vinalić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrlikához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 47, közúton 74 km-re északra, községközpontjától 5 km-re északkeletre, a Vrlikai mező keleti szélén, a Cetina-folyó jobb partja felett fekszik. Településrészei Biuci, Zorići, Plazonići, Bakovići, Žeravice, Gverići, Zidari, Modrići, Gutići, Kusturići és néhány kisebb telep.

Története 
Területe 1688-ban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság, köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át Vrlika környékére. Ők voltak a mai lakosság ősei. Az 1714-ben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került, de a háború végén 1718-ban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. 1857-ben 286, 1910-ben 395 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. A délszláv háború során elfoglalták a szerb csapatok, horvát lakossága elmenekült. 1995. augusztus 6-án a „Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok. Lakossága 2011-ben 216 fő volt. Hívei a vrlikai plébániához tartoznak.

Lakosság

Nevezetességei 
A balaci híd egy a Cetina felett átívelő falazott kőhíd, mely három íves nyílással rendelkezik, amelyek négyszögletes keresztmetszetű kőoszlopokon nyugszanak. A híd elülső fala négyszögletes keresztmetszetű párkánnyal végződik, amely a híd teljes hosszára kiterjed. A híd mellvédje kőből készült, ferdén elhelyezett nagyobb fedőlapokkal. A híd szerkezetét mindkét oldalon durván megmunkált kőből épített támfalakkal erősítették meg. A balaci híd a sinji régió legmagasabb hídja, alakja és építési módja hasonló a 19. század második felének más, Dalmáciában található, helyi kőből és helyi mesterek által épített hidakhoz.

A Cetina szurdokában, a balaci hídtól mintegy száz méterre folyásirányban lefelé található a Lelas-malom romja,  mely ezen a területen az egyik legnagyobb és legfontosabb malom volt. Valószínűleg a 19. század végén vagy a 20. század elején építették, és a horvátországi háború alatt szinte teljesen elpusztították. A komplexum három épületből, egy malomból és két földszintes házból állt (raktár, pajta).

Jegyzetek

Források 
Vrlika város hivatalos oldala 
A spliti ferences rendtartomány honlapja

További információk 
Vrlika turisztikai irodájának honlapja 
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Vinalić falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Vrlikához tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjátólkm-re északkeletre , a Vrlikai mező keleti szélén , a Cetina-folyó jobb partja felett fekszik . Településrészei Biuci , Zorići , Plazonići , Bakovići , Žeravice , Gverići , Zidari , Modrići , Gutići , Kusturići és néhány kisebb telep . Története Területeban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság , köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át Vrlika környékére . Ők voltak a mai lakosság ősei . Azben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került , de a háború végénban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott.benbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg.től a független Horvátországhoz tartozik . A délszláv háború során elfoglalták a szerb csapatok , horvát lakossága elmenekült . augusztusán a „ Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok . Lakosságabenfő volt . Hívei a vrlikai plébániához tartoznak . Lakosság Nevezetességei A balaci híd egy a Cetina felett átívelő falazott kőhíd , mely három íves nyílással rendelkezik , amelyek négyszögletes keresztmetszetű kőoszlopokon nyugszanak . A híd elülső fala négyszögletes keresztmetszetű párkánnyal végződik , amely a híd teljes hosszára kiterjed . A híd mellvédje kőből készült , ferdén elhelyezett nagyobb fedőlapokkal . A híd szerkezetét mindkét oldalon durván megmunkált kőből épített támfalakkal erősítették meg . A balaci híd a sinji régió legmagasabb hídja , alakja és építési módja hasonló a század második felének más , Dalmáciában található , helyi kőből és helyi mesterek által épített hidakhoz . A Cetina szurdokában , a balaci hídtól mintegy száz méterre folyásirányban lefelé található a Lelas-malom romja , mely ezen a területen az egyik legnagyobb és legfontosabb malom volt . Valószínűleg a század végén vagy a század elején építették , és a horvátországi háború alatt szinte teljesen elpusztították . A komplexum három épületből , egy malomból és két földszintes házból állt ( raktár , pajta ) . Jegyzetek Források Vrlika város hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja További információk Vrlika turisztikai irodájának honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Split-Dalmácia megye települései