Kovács János (piarista szerzetes)
Kovács Ev. János (Kecskemét, 1841. szeptember 19. – Szeged, 1901. január 21.) piarista áldozópap és tanár.

Élete

Kovács János molnár és ácsmester és Palotás Nagy Julianna fia. Miután szülőhelyén a négy alsó gimnáziumi osztályt és az V., VI.-at Pesten elvégezte, 1860. szeptember 18-án Vácon a piarista rendbe lépett, ahol az újoncévét töltötte. 1861-62-ben Kecskeméten a VII. osztályt végezte; 1862-63-ban a gimnázium II. osztályának vezetését bízták rá. Ezalatt magánszorgalommal az érettségi vizsgát is letette, mire egy év múlva Nyitrára küldték a teológia tanulására; azonban félév múlva Szegedre ment helyettes tanárnak; innét Tatára került, ahol 1865-től 1867-ig tanított és letette a papi vizsgákat.

1867. augusztus 17-én miséspappá szenteltetett föl Vácon. 1867-től kezdve ismét Kecskeméten tanította többek közt a magyar irodalmat, mely tantárgyból és a latin nyelvből 1876-ban letette a tanári vizsgát és folytatta tanárkodását Sátoraljaújhelyen tíz évig, és hatig a gimnázium igazgatója is volt. Az 1880-as években Budapesten és Vácon tanárkodott; innét újra Szegedre küldték tanárnak.

Írásai

Első költeménye K. J. jegy alatt a Pesti Hölgy-Divatlapban (1864) jelent meg, utóbb is írt e lapba verset és a Kath. Néplapba Árva Imre álnévvel (1867); a Szabad Egyházban (1871. öt költ.), a Kecskem. Lapokban (1872), a Kecskemétben (1873), a Kecskemét-Vidéki Közlönyben (1873), a Magyar Államban (1874-től, mintegy 35 költ.), a Zemplénben (1876 óta több költ. neve s Majzik K. név alatt) és sok költeménye jelent meg a Veszprémben, Veszprémi Közlönyben (Lévay Imre szerk. alatt, Turgenyev öt költ., azután Hulló csillagok c. ford. gnomák 1891-ig), a Jász-Kunságban (1870-72. Csöndes álnév alatt is), a Kucserik-Albumban, a Dugonics-társaság I. Évkönyvében, a Váczi Közlönyben és rendje ünnepi kiadványaiban. Kelendi név alatt is írt költeményeket. Czikkei a Szegedben (1866. A halak mesterséges tenyésztése), a Hazánk és a Külföldben (1866. A réz elterjedése, Árva Imre névvel), a Jász-Kunságban (1870. Szaporodási különbség az állatországban), a Kecskeméti Lapokban (1872. A gombakedvelőknek), a Gazdasági Lapokban (1874. Az indigó gyártás ügyében), a M. Államban (1874. Egy lap irodalmunk történetéhez Katona Dénes irodalmi hagyományaiból, 1884. Szegedi Kilit Krisztus cz. művéről), a Figyelőben (1875. A szenvedő ige költőinknél) a Zemplénben (1867. A dal hatásáról, Barátszeri krónika, 1877. Szirmay Antal ismeretlen költeményei, 1878. Molnár Borbála verses levelezései, Kisfaludy Károly és IX. Pius, 1878. Vörösmarty a lélek halhatatlanságáról, 1879. Széphalmi nefelejtsek, 1880. A szinekről Vörösmarty Zalánfutásában, 1881. A nép szülője, Szózat a magyarosítás érdekében), a Függetlenségben (1880. Kossuth Lajos mint tanuló. A mit mi hirdetünk, 1886. Az élet delén, ford., Az egyedüli törvény Spielberg O. után), a Jász-Nagykun-Szolnokban (1883. Uti rajzok).

Művei

 A testgyakorlat mint nevelési eszköz. Sátoralja-Ujhely, 1876
 Netti, a magyar zsidónő. Uo. 1880
 Az ősök emléke. Uo. 1880 (különnyomat a sátoralja-ujhelyi Értesítőből)
 Latin-magyar zsebszótár Q. Horatius Flaccus műveihez. Bpest, 1887
 Tornászok indulója. Szögedi Endrétől zenésítve. Szeged, 1894
 Hálakoszorú. Uo. 1896 (költemény)
 Szentelt emlék. Uo. 1896 (költemény, dallama Szögedi Endrétől)
 Hymnus. A szegedi dalárda 25 éves jubileumára megzenésítette Szögedi E.

Szerkesztette a sátoralja-ujhelyi gymnasium értesítőit több évig; ezekben (1877. Petőfi és a szenvedő ige, az Egyetértésben is 171-174. sz., 1878., Vörösmarty M. Áldozatáról, 1881. Küzdés a népért, 1882. Apró vonások a magyar tanulók életéből.)

Kéziratban

Názáreti Jézus, költői beszélye, Cato verspárjai magyarítva, Horatius prózában és Szent Ágoston egy műve ford. Több dala van Szögedi Endre gyűjteményében megzenésítve.

Források

További információk

 Catalogus Provinciae Hungariae Ordinis Scholarum Piarum 1666–1997. Léhl István adatgyűjtését sajtó alá rend. és kieg. Koltai András. Bp., Magyar Piarista Tartományfőnökség, 1998
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939–2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János
 Péterné Fehér Mária–Szabó Tamás–Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.–Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992
 Magyar Katolikus Lexikon. Főszerk. Diós István. Szerk. Viczián János. Bp., Szent István Társulat, 1993–
 Sátoraljaújhely lexikona. Szerk. biz. elnöke Fehér József. Sátoraljaújhely, Kazinczy Ferenc Társaság, 2001
 A tatai gimnázium névtára 1765–2002. A Kegyestanítórend Tatai Gimnázium (1765–1948) és az Állami Gimnázium (1948–1951), valamint az Eötvös József Gimnázium (1951-2002) tanárai és diákjai. Összeáll. Körmendi Géza. Bp., Argumentum, 2004

Magyar piarista szerzetesek
Kecskemétiek
Szegediek
1841-ben született személyek
1901-ben elhunyt személyek
Magyar pedagógusok
Magyar lexikográfusok
Kovács Ev . János ( Kecskemét , szeptember – Szeged , január ) piarista áldozópap és tanár . Élete Kovács János molnár és ácsmester és Palotás Nagy Julianna fia . Miután szülőhelyén a négy alsó gimnáziumi osztályt és az V. , VI.-at Pesten elvégezte , szeptemberán Vácon a piarista rendbe lépett , ahol az újoncévét töltötte.ben Kecskeméten a VII. osztályt végezte;ban a gimnázium II. osztályának vezetését bízták rá . Ezalatt magánszorgalommal az érettségi vizsgát is letette , mire egy év múlva Nyitrára küldték a teológia tanulására ; azonban félév múlva Szegedre ment helyettes tanárnak ; innét Tatára került , aholtőlig tanított és letette a papi vizsgákat . 1867. augusztusén miséspappá szenteltetett föl Vácon.től kezdve ismét Kecskeméten tanította többek közt a magyar irodalmat , mely tantárgyból és a latin nyelvbőlban letette a tanári vizsgát és folytatta tanárkodását Sátoraljaújhelyen tíz évig , és hatig a gimnázium igazgatója is volt . Azas években Budapesten és Vácon tanárkodott ; innét újra Szegedre küldték tanárnak . Írásai Első költeménye K. J. jegy alatt a Pesti Hölgy-Divatlapbanjelent meg , utóbb is írt e lapba verset és a Kath. Néplapba Árva Imre álnévvel a Szabad Egyházban öt költ . ) , a Kecskem . Lapokban a Kecskemétben a Kecskemét-Vidéki Közlönyben a Magyar Állambantől , mintegykölt . ) , a Zemplénbenóta több költ. neve s Majzik K. név alatt ) és sok költeménye jelent meg a Veszprémben , Veszprémi Közlönyben ( Lévay Imre szerk. alatt , Turgenyev öt költ . , azután Hulló csillagok c . ford. gnomákig ) , a Jász-Kunságban Csöndes álnév alatt is ) , a Kucserik-Albumban , a Dugonics-társaság I. Évkönyvében , a Váczi Közlönyben és rendje ünnepi kiadványaiban . Kelendi név alatt is írt költeményeket . Czikkei a Szegedben A halak mesterséges tenyésztése ) , a Hazánk és a Külföldben A réz elterjedése , Árva Imre névvel ) , a Jász-Kunságban Szaporodási különbség az állatországban ) , a Kecskeméti Lapokban A gombakedvelőknek ) , a Gazdasági Lapokban Az indigó gyártás ügyében ) , a M. Államban Egy lap irodalmunk történetéhez Katona Dénes irodalmi hagyományaiból , Szegedi Kilit Krisztus cz. művéről ) , a Figyelőben A szenvedő ige költőinknél ) a Zemplénben A dal hatásáról , Barátszeri krónika , Szirmay Antal ismeretlen költeményei , Molnár Borbála verses levelezései , Kisfaludy Károly és IX . Pius , Vörösmarty a lélek halhatatlanságáról , Széphalmi nefelejtsek , A szinekről Vörösmarty Zalánfutásában , A nép szülője , Szózat a magyarosítás érdekében ) , a Függetlenségben Kossuth Lajos mint tanuló . A mit mi hirdetünk , Az élet delén , ford . , Az egyedüli törvény Spielberg O. után ) , a Jász-Nagykun-Szolnokban Uti rajzok ) . Művei A testgyakorlat mint nevelési eszköz . Sátoralja-Ujhely , Netti , a magyar zsidónő . Uo . Az ősök emléke . Uo. ( különnyomat a sátoralja-ujhelyi Értesítőből ) Latin-magyar zsebszótár Q . Horatius Flaccus műveihez . Bpest , Tornászok indulója . Szögedi Endrétől zenésítve . Szeged , Hálakoszorú . Uo.( költemény ) Szentelt emlék . Uo.( költemény , dallama Szögedi Endrétől ) Hymnus . A szegedi dalárdaéves jubileumára megzenésítette Szögedi E. Szerkesztette a sátoralja-ujhelyi gymnasium értesítőit több évig ; ezekben Petőfi és a szenvedő ige , az Egyetértésben is sz . , , Vörösmarty M. Áldozatáról , Küzdés a népért , Apró vonások a magyar tanulók életéből . ) Kéziratban Názáreti Jézus , költői beszélye , Cato verspárjai magyarítva , Horatius prózában és Szent Ágoston egy műve ford . Több dala van Szögedi Endre gyűjteményében megzenésítve . Források További információk Catalogus Provinciae Hungariae Ordinis Scholarum Piarum1997. Léhl István adatgyűjtését sajtó alá rend. és kieg . Koltai András . Bp. , Magyar Piarista Tartományfőnökség , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete,2002. kötettől sajtó alá rend . Viczián János Péterné Fehér Mária–Szabó Tamás–Székelyné Kőrösi Ilona : Kecskeméti életrajzi lexikon . Kecskemét , Kecskeméti Lapok Kft.–Kecskemét Monográfia Szerkesztősége , Magyar Katolikus Lexikon . Főszerk . Diós István . Szerk . Viczián János . Bp. , Szent István Társulat , Sátoraljaújhely lexikona . Szerk. biz. elnöke Fehér József . Sátoraljaújhely , Kazinczy Ferenc Társaság , A tatai gimnázium névtára2002. A Kegyestanítórend Tatai Gimnázium1948 ) és az Állami Gimnázium1951 ) , valamint az Eötvös József Gimnáziumtanárai és diákjai . Összeáll . Körmendi Géza . Bp. , Argumentum , Magyar piarista szerzetesek Kecskemétiek Szegediek 1841-ben született személyek 1901-ben elhunyt személyek Magyar pedagógusok Magyar lexikográfusok