Gerasdorf bei Wien
Gerasdorf bei Wien osztrák város Alsó-Ausztria Korneuburgi járásában. 2021 januárjában 11 666 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Gerasdorf bei Wien a tartomány Weinviertel régiójában fekszik Bécstől közvetlenül északra. Legfontosabb folyóvize a Marchfeldkanal csatorna. Területének 2,5%-a erdő, 67,8% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat két települést egyesít: Gerasdorf (9901 lakos 2021-ben) és Seyring (1765 lakos).  

A környező önkormányzatok: délre Bécs Floridsdorf és Donaustadt kerületei, nyugatra Hagenbrunn, északnyugatra Großebersdorf, északra Wolkersdorf im Weinviertel, északkeletre Pillichsdorf, keletre Deutsch-Wagram.

Története
Gerasdorfot 1200 körül, Seyringet a 11. században említik először. Gerasdorf területén 1848-ig különböző nagybirtokok osztoztak, a bécsi "skót kolostor" (Schottenstift), a klosterneuburgi apátság, a bisambergi és süßenbrunni uradalmak. Seyring a Berolding családé volt. AZ 1848-as forradalom után felszámolták a feudális birtokrendszert és megalakult a két község. 

Miután 1938-ban a Német Birodalom annektálta Ausztriát, közigazgatási reformot hajtottak végre és a két községet betagozták Nagy-Bécsbe. A második világháború alatt Seyringben "Wetterfrosch" kódnévvel katonai repülőtér és pilótaiskola működött. Az 1941-es balkáni hadjárat során itt állomásozott a Luftwaffe 4. felderítő csoportja (Luftflotte 4). 1944-től a repülőteret rendszeresen bombázták a szövetségesek. 

1954-ben 80 más Bécs-környéki községgel együtt Gerasdorf és Seyring visszanyerte önállóságát. A két önkormányzat 1972-ben egyesült. Gerasdorf bei Wien-t 1992-ben mezővárosi, 1998-ban városi rangra emelték. A város 2015-ig a Bécskörnyéki járáshoz tartozott, amelyet ekkor megszüntettek és a részeit a környező járások között osztották szét. 2017 óta Gerasdorf a Korneuburgi járás része.

Lakosság
A Gerasdorf bei Wien-i önkormányzat területén 2021 januárjában 11 666 fő élt. A lakosságszám 1869 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2019-ben az ittlakók 88,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,1% a régi (2004 előtti), 4,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 2,6% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,9% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 68,2%-a római katolikusnak, 4,2% evangélikusnak, 22,1% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 43 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (93,7%) mellett a horvátok alkották 1,3%-kal. 

A népesség változása:

Látnivalók
a seyringi kastély
a gerasdorfi Szt. Péter és Pál-plébániatemplom 
a seyringi Szt. Rozália-plébániatemplom

Fordítás

Jegyzetek

Források
A település honlapja 
31235 – Gerasdorf bei Wien Statistik Austria

Alsó-Ausztria települései
Gerasdorf bei Wien osztrák város Alsó-Ausztria Korneuburgi járásában.januárjában666 lakosa volt . Elhelyezkedése Gerasdorf bei Wien a tartomány Weinviertel régiójában fekszik Bécstől közvetlenül északra . Legfontosabb folyóvize a Marchfeldkanal csatorna . Területének5%-a erdő,8 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzat két települést egyesít : Gerasdorflakosben ) és Seyringlakos ) . A környező önkormányzatok : délre Bécs Floridsdorf és Donaustadt kerületei , nyugatra Hagenbrunn , északnyugatra Großebersdorf , északra Wolkersdorf im Weinviertel , északkeletre Pillichsdorf , keletre Deutsch-Wagram . Története Gerasdorfotkörül , Seyringet a században említik először . Gerasdorf területénig különböző nagybirtokok osztoztak , a bécsi " skót kolostor " ( Schottenstift ) , a klosterneuburgi apátság , a bisambergi és süßenbrunni uradalmak . Seyring a Berolding családé volt . AZas forradalom után felszámolták a feudális birtokrendszert és megalakult a két község . Miutánban a Német Birodalom annektálta Ausztriát , közigazgatási reformot hajtottak végre és a két községet betagozták Nagy-Bécsbe . A második világháború alatt Seyringben " Wetterfrosch " kódnévvel katonai repülőtér és pilótaiskola működött . Azes balkáni hadjárat során itt állomásozott a Luftwaffe felderítő csoportja ( Luftflottetől a repülőteret rendszeresen bombázták a szövetségesek . 1954-benmás Bécs-környéki községgel együtt Gerasdorf és Seyring visszanyerte önállóságát . A két önkormányzatben egyesült . Gerasdorf bei Wien-tben mezővárosi, ban városi rangra emelték . A városig a Bécskörnyéki járáshoz tartozott , amelyet ekkor megszüntettek és a részeit a környező járások között osztották szét.óta Gerasdorf a Korneuburgi járás része . Lakosság A Gerasdorf bei Wien-i önkormányzat területénjanuárjában666 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben az ittlakók5%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül1 % a régielőtti ) ,9 % az új EU-tagállamokból érkezett.6 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,9 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok2%-a római katolikusnak,2 % evangélikusnak,1 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkormagyar élt a városban ; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek7 % ) mellett a horvátok alkották3%-kal . A népesség változása : Látnivalók a seyringi kastély a gerasdorfi Szt . Péter és Pál-plébániatemplom a seyringi Szt . Rozália-plébániatemplom Fordítás Jegyzetek Források A település honlapja 31235 – Gerasdorf bei Wien Statistik Austria Alsó-Ausztria települései