Doktor Sándor
Doktor Sándor, néhol Doctor (Beregrákos, 1864. január 4. – Keszthely, 1945. november 7.) szülész-nőgyógyász, pártmunkás.

Élete 
Tízgyermekes szegényparaszti családból származott. Szatmáron, illetve Kőrösön végezte középfokú tanulmányait. Az orvosi egyetemet 1889-ben végezte el, majd állami ösztöndíjjal fél éven át Nyugat-Európában különböző klinikákon működött. Ez után egy ideig az orvostudományi egyetem I. számú szülészeti és nőgyógyászati klinikáján volt tanársegéd. 1901-től fogva volt a pécsi állami bábaképző intézet igazgató-tanára, ez idő tájt kezdett orvosi témájú cikkei mellett társadalmi kérdésekkel is foglalkozni, publikált a Huszadik Században. A református egyház presbitere volt 1903 és 1906 között, emellett 1905 és 1910 között a Pécsi Orvos Egyesület, 1905 és 1914 között pedig a Pécsi Tornaegylet elnöke is volt. 1906-ban a részben általa alapított Szabadgondolkodók Pécsi Társasága elnökének tették meg, titkára volt az Antialkoholisták Egyesületének, és 1906-tól nyolc éven át volt a Munkásiskola előadója. A világháború alatt vöröskeresztes önkéntesként került a keleti frontra, a háború után 1918-ban pedig a pécsi Nemzeti Tanács elnöke lett, a szerb megszállást követően belépett a szociáldemokrata pártba. 1920-ban vezette a pécsi Szocialista Párt lapjának, a Munkás c. periodikának szerkesztőbizottságát, augusztusban a pécsi törvényhatósági bizottság elnökének választatott meg, majd az ő közreműködésével kikiáltották a Baranya–bajai Szerb–Magyar Köztársaságot. Még ugyanebben az évben azonban Horthy bevonulása elől a délszláv királyságba menekült, ahol Magyarkanizsán telepedett meg. Itt is praktizált, egyes források szerint szerepet vállalt az illegálisan működő Jugoszláv Kommunista Párt szervezeteinek munkájában. 1941-ben, mikor a magyar hadsereg bevonult a térségbe, lefogták, és 10 évnyi börtönt szabtak ki rá, amelynek letöltését Szegeden kezdte meg, majd Vácra került. 1944 novemberében a szovjet hadsereg szabadította ki, majd belépett a kommunista pártba, ám nem sokkal ezután elhunyt egy autószerencsétlenségben. Állandó munkatársa volt a Korunk c. lapnak, 1912-ben lefordította Max Nordau Konvencionális hazugságok c. művét.

Emlékezete 
1978-ban Pécsett tiszteletére szobrot állítottak, mely Vilt Tibor műve. 2011-ben eltávolították;  azóta egy szeméttelepen 'őrzik'.

Főbb művei 
 A méhfibroma-operafiók különböző módszerei (Bp., 1896); 
 A régi és az új rend (Pécs, 1918); A világegyetem és a föld keletkezése (Pécs, é. n.).

Jegyzetek

Források 
 
 Doktor Sándor. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. január 23.
 Pécs lexikon. Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs, Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft., 2010.

További információk 
 Hadat üzentek doktor Doktor Sándornak. Index. Hozzáférés ideje: 2016. január 23.
 Szita László: Adatok D. S. politikai működéséhez 1919–21-ben (A Magy. Tanácsköztársaság pécs-baranyai emlékkve, Pécs, 1960); 
 Igaz Sándor: D. S, élete és munkássága (Pécs, 1963); 
 Igaz Sándor: Megemlékezés a százéves dr. D. S.-ról (Jelenkor, 1964).
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Bp., Szerző, 2005. 
 R. Gilicz Márta: Ifjúságunk példaképei. Válogatott bibliográfia a magyar munkásmozgalom nagy harcosairól. Bp., Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár, 1965. 
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Ezer magyar biográfia a délszláv országokból. Újvidék, Fórum Könyvkiadó, 2002. 
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

1864-ben született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Szülész-nőgyógyászok
MKP-tagok
MSZDP-tagok
Magyarországi szabadkőművesek
Pécsi orvosok
Pécsi politikusok
Doktor Sándor , néhol Doctor ( Beregrákos , január – Keszthely , november ) szülész-nőgyógyász , pártmunkás . Élete Tízgyermekes szegényparaszti családból származott . Szatmáron , illetve Kőrösön végezte középfokú tanulmányait . Az orvosi egyetemetben végezte el , majd állami ösztöndíjjal fél éven át Nyugat-Európában különböző klinikákon működött . Ez után egy ideig az orvostudományi egyetem I. számú szülészeti és nőgyógyászati klinikáján volt tanársegéd.től fogva volt a pécsi állami bábaképző intézet igazgató-tanára , ez idő tájt kezdett orvosi témájú cikkei mellett társadalmi kérdésekkel is foglalkozni , publikált a Huszadik Században . A református egyház presbitere voltésközött , emellettésközött a Pécsi Orvos Egyesület,ésközött pedig a Pécsi Tornaegylet elnöke is volt.ban a részben általa alapított Szabadgondolkodók Pécsi Társasága elnökének tették meg , titkára volt az Antialkoholisták Egyesületének , éstól nyolc éven át volt a Munkásiskola előadója . A világháború alatt vöröskeresztes önkéntesként került a keleti frontra , a háború utánban pedig a pécsi Nemzeti Tanács elnöke lett , a szerb megszállást követően belépett a szociáldemokrata pártba.ban vezette a pécsi Szocialista Párt lapjának , a Munkás c . periodikának szerkesztőbizottságát , augusztusban a pécsi törvényhatósági bizottság elnökének választatott meg , majd az ő közreműködésével kikiáltották a Baranya–bajai Szerb–Magyar Köztársaságot . Még ugyanebben az évben azonban Horthy bevonulása elől a délszláv királyságba menekült , ahol Magyarkanizsán telepedett meg . Itt is praktizált , egyes források szerint szerepet vállalt az illegálisan működő Jugoszláv Kommunista Párt szervezeteinek munkájában.ben , mikor a magyar hadsereg bevonult a térségbe , lefogták , ésévnyi börtönt szabtak ki rá , amelynek letöltését Szegeden kezdte meg , majd Vácra került.novemberében a szovjet hadsereg szabadította ki , majd belépett a kommunista pártba , ám nem sokkal ezután elhunyt egy autószerencsétlenségben . Állandó munkatársa volt a Korunk c. lapnak, ben lefordította Max Nordau Konvencionális hazugságok c. művét . Emlékezete 1978-ban Pécsett tiszteletére szobrot állítottak , mely Vilt Tibor műve.ben eltávolították ; azóta egy szeméttelepen 'őrzik' . Főbb művei A méhfibroma-operafiók különböző módszerei ( Bp. , A régi és az új rend ( Pécs , A világegyetem és a föld keletkezése ( Pécs , é. n. ) . Jegyzetek Források Doktor Sándor . Magyar Életrajzi Index . Petőfi Irodalmi Múzeum . Hozzáférés ideje : január Pécs lexikon . Főszerk . Romváry Ferenc . Pécs , Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. , További információk Hadat üzentek doktor Doktor Sándornak . Index . Hozzáférés ideje : január Szita László : Adatok D. S. politikai működéséhez21-ben ( A Magy . Tanácsköztársaság pécs-baranyai emlékkve , Pécs , Igaz Sándor : D. S , élete és munkássága ( Pécs , Igaz Sándor : Megemlékezés a százéves dr. D. S.-ról ( Jelenkor , Berényi Zsuzsanna Ágnes : Budapest és a szabadkőművesség . Bp. , Szerző , R. Gilicz Márta : Ifjúságunk példaképei . Válogatott bibliográfia a magyar munkásmozgalom nagy harcosairól . Bp. , Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár , Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Kalapis Zoltán : Életrajzi kalauz . Ezer magyar biográfia a délszláv országokból . Újvidék , Fórum Könyvkiadó , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Bp. , Budai-Bernwaliner József ny . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub 1864-ben született személyek 1945-ben elhunyt személyek Szülész-nőgyógyászok MKP-tagok MSZDP-tagok Magyarországi szabadkőművesek Pécsi orvosok Pécsi politikusok