Máltaiak
Máltaiak (máltaiul: Maltin) egy arab eredetű népcsoport, melynek anyanyelve a sémi nyelvek közé tartozó máltai nyelv. A máltai néphez Gozo lakosai, a gozitánok (máltaiul: Għawdxin) is hozzátartoznak.

Eredetük 

Málta mintegy 7200 éve lakott, az első telepesek Kr. e. 5200 körül érkeztek, Szicíliából. Az első sírok Kr. e. 4100 körüli időkből származnak, míg az első megalitikus templomok Kr. e. 3600 körül épültek. A templomépítések Kr. e. 2500-2300 körül véget értek, feltehetőleg a túlnépesedés miatt.

A föníciaiak Kr. e. 800-700 között gyarmatosították Máltát, amelyet kikötőként, átrakodóhelyként használtak.

Róma már az első pun háború során megtámadta Máltát, de akkor csak kifosztotta, így a karthágói uralom folytatódott. Róma csak Kr. e. 218-ban hódította meg Máltát és ekkor Sicilia provinciához csatolta.

Kr. u. 395-ben a Római Birodalom felosztásakor a Nyugatrómai Birodalomhoz került, ám egyházilag kelethez, Thesszaloniké patriarkátusához tartozott. A rómaiak uralmát vandál, majd osztrogót fennhatóság váltotta. 535-ben Flavius Belisarius keletrómai hadvezér elűzte az osztrogótokat a szigetekről és a keletrómai uralom alatt állt egészen 870-ig, mégis erről a korszakról keveset tudunk.

870-ben az észak-afrikai Aglabidák Szicíliával együtt meghódították a volt római várost, Melitát és átnevezték Medinára. Jelentős arab lakosság telepedett meg. Az arab uralom 1048-ban nagy veszélyben volt, amikor a bizánci támadás érte a szigeteket. A Fátamida emír (909-től a Fátamidák vették át az uralmat) felszabadította a keresztényeket, ettől fogva nem kellett különadót fizetniük, de azzal a feltétellel, ha részt vesznek a védekezésben, így a támadás meghiúsult. Az arab uralom névlegesen 1090-ben ért véget, amikor I. Roger Szicília grófja elfoglalta, de még mindig az arab igazgatták (lásd: Arabok Máltán). Végül 1127-ben II. Roger szicíliai király egy lázadást követően az arab igazgatást megszüntette. Az arab lakosság nem menekült el, a keresztények száma pedig növekedni kezdett. A muszlim arabok nagyobb része áttért a keresztény hitre, többi részüket kitelepítették a lázadókkal együtt.

A szigeteket 1530-ban a johannitáknak adományozta a német-római császár.

A törökök 1565-ben támadást indítottak a szigetek elfoglalására, ám a hadművelet nem járt sikerrel. A közel négy hónapig tartó ostromlás után a máltai lovagok és a szicíliai csapatok visszaverték őket.

Napóleon 1798-ban elfoglalta Máltát, ám két év múlva elhagyták. A franciák kiszorítása után a britek nem akarták elfoglalni és gyarmatukká tenni. 1814-ben a Párizsi béke szerint brit koronabirtok lett.

Az első világháborúból kimaradt, ám a második világháború alatt az olaszok el akarták foglalni, mivel stratégiai fontosságú helyen feküdt.

1964-ben független ország lett a Nemzetközösségen belül.

Málta 2004-ben csatlakozott az Európai Unióhoz és 2008-ban lett az eurózóna tagja.

Máltai nyelv 

A máltai nyelv az egyetlen sémi nyelv amelyet latin betűkkel írnak. Szoros rokonságban áll az arab nyelvvel. Az idők során rengeteg jövevényszó jött a különböző nyelvekből.

Vallásuk 
Az ország államvallása a katolikus, de a vallásszabadság biztosított.

Máltaiak diaszpórája 

A 19. században a legtöbb máltai emigráns Észak-Afrikába és a Közel-Keletre vándorolt, de a visszatérők is sokan voltak. Tunéziában 1900-ban brit konzuli becslések szerint már 15 326 máltai lakott.

A 20. században egy kivándorlási hullám a második világháború után indult, mikor a születési ráta drasztikusan megnőtt. A 20. században a legtöbb emigráns az Újvilágba ment, különösen sokan az Egyesült Államokba és Ausztráliába. 1948 és 1967 között a teljes lakosság 30%-a hagyta el Máltát.

Néhány ismert máltai 
 Giovanni Attard (1570–1636) haditechnikai mérnök
 Juan Bautista Azopardo (1772-1848) privatér, haditengerészeti tiszt
 Mario Philip Azzopardi (1950-) rendező
 Giuseppe Calì (1846-1930) festő
 Karmenu Psaila (1871-1961) pap, költő, Málta himnuszának az írója

Jegyzetek

Források 
Leah Claire Walz: "Máltai etimológia" (3. fejezet)

Európai népek
Máltaiak ( máltaiul : Maltin ) egy arab eredetű népcsoport , melynek anyanyelve a sémi nyelvek közé tartozó máltai nyelv . A máltai néphez Gozo lakosai , a gozitánok ( máltaiul : Għawdxin ) is hozzátartoznak . Eredetük Málta mintegyéve lakott , az első telepesek Kr. e.körül érkeztek , Szicíliából . Az első sírok Kr. e.körüli időkből származnak , míg az első megalitikus templomok Kr. e.körül épültek . A templomépítések Kr. e.körül véget értek , feltehetőleg a túlnépesedés miatt . A föníciaiak Kr. e.között gyarmatosították Máltát , amelyet kikötőként , átrakodóhelyként használtak . Róma már az első pun háború során megtámadta Máltát , de akkor csak kifosztotta , így a karthágói uralom folytatódott . Róma csak Kr. e.ban hódította meg Máltát és ekkor Sicilia provinciához csatolta . Kr. u.ben a Római Birodalom felosztásakor a Nyugatrómai Birodalomhoz került , ám egyházilag kelethez , Thesszaloniké patriarkátusához tartozott . A rómaiak uralmát vandál , majd osztrogót fennhatóság váltotta.ben Flavius Belisarius keletrómai hadvezér elűzte az osztrogótokat a szigetekről és a keletrómai uralom alatt állt egészenig , mégis erről a korszakról keveset tudunk . 870-ben az észak-afrikai Aglabidák Szicíliával együtt meghódították a volt római várost , Melitát és átnevezték Medinára . Jelentős arab lakosság telepedett meg . Az arab uralomban nagy veszélyben volt , amikor a bizánci támadás érte a szigeteket . A Fátamida emírtől a Fátamidák vették át az uralmat ) felszabadította a keresztényeket , ettől fogva nem kellett különadót fizetniük , de azzal a feltétellel , ha részt vesznek a védekezésben , így a támadás meghiúsult . Az arab uralom névlegesenben ért véget , amikor I. Roger Szicília grófja elfoglalta , de még mindig az arab igazgatták ( lásd : Arabok Máltán ) . Végülben II. Roger szicíliai király egy lázadást követően az arab igazgatást megszüntette . Az arab lakosság nem menekült el , a keresztények száma pedig növekedni kezdett . A muszlim arabok nagyobb része áttért a keresztény hitre , többi részüket kitelepítették a lázadókkal együtt . A szigeteketban a johannitáknak adományozta a német-római császár . A törökökben támadást indítottak a szigetek elfoglalására , ám a hadművelet nem járt sikerrel . A közel négy hónapig tartó ostromlás után a máltai lovagok és a szicíliai csapatok visszaverték őket . Napóleonban elfoglalta Máltát , ám két év múlva elhagyták . A franciák kiszorítása után a britek nem akarták elfoglalni és gyarmatukká tenni.ben a Párizsi béke szerint brit koronabirtok lett . Az első világháborúból kimaradt , ám a második világháború alatt az olaszok el akarták foglalni , mivel stratégiai fontosságú helyen feküdt . 1964-ben független ország lett a Nemzetközösségen belül . Máltaben csatlakozott az Európai Unióhoz ésban lett az eurózóna tagja . Máltai nyelv A máltai nyelv az egyetlen sémi nyelv amelyet latin betűkkel írnak . Szoros rokonságban áll az arab nyelvvel . Az idők során rengeteg jövevényszó jött a különböző nyelvekből . Vallásuk Az ország államvallása a katolikus , de a vallásszabadság biztosított . Máltaiak diaszpórája A században a legtöbb máltai emigráns Észak-Afrikába és a Közel-Keletre vándorolt , de a visszatérők is sokan voltak . Tunéziábanban brit konzuli becslések szerint már326 máltai lakott . A században egy kivándorlási hullám a második világháború után indult , mikor a születési ráta drasztikusan megnőtt . A században a legtöbb emigráns az Újvilágba ment , különösen sokan az Egyesült Államokba és Ausztráliába.ésközött a teljes lakosság-a hagyta el Máltát . Néhány ismert máltai Giovanni Attard ( 1570–1636 ) haditechnikai mérnök Juan Bautista Azopardoprivatér , haditengerészeti tiszt Mario Philip Azzopardi ) rendező Giuseppe Calìfestő Karmenu Psailapap , költő , Málta himnuszának az írója Jegyzetek Források Leah Claire Walz : " Máltai etimológia " fejezet ) Európai népek