Túrterebesi Bubo tanösvény


Túrterebes 
Túrterebes Romániában, Szatmár megyében Szatmárnémetitől 25 km- re északkeletre, a Túr folyó bal partján fekszik, természetföldrajzilag a Szatmári-síkság és az Avas-hegység találkozási övezetében található.

A Bubo tanösvény 
A Szamos és Túr folyók menti természeti értékeket bemutató, 15 km hosszú tanösvény a Látogatóháztól indul, és kerékpárral (a helyszínen is kölcsönözhető) vagy gyalogosan járható be. Természetvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű tájon halad, ahol 3 különböző védelmi kategóriába tartozó terület található:
 a Túr Menti Természetvédelmi Terület (6212 ha) síkvidéki és ártéri erdőket, nedves kaszálóréteket, vizes élőhelyeket mutat be,
 a Túr Folyó Különleges Természetmegőrzési Terület (20 521 ha) célja a védett fajok és élőhely-típusok megőrzése, a biológiai sokféleség megóvása,
 a Túr Alsó Ártere Különleges Madárvédelmi Terület (20241 ha) az őshonos madárfajok védelmét szolgálja.
A tanösvény öt pihenőhelyén színes információs táblák tájékoztatják a látogatókat.

A Látogatóház 
A tanösvény bemutatására épült Információs központ és Látogatóház játékoknak, foglalkozásoknak és előadásoknak biztosít helyszínt. A 2013-ban átadott rönkházban kiállítótermek, modellek és négy előadóterem található. Az udvaron többek között darázs-garázs szolgálja a szemléletformálást.

A Bubo tanösvény állatvilága 
A táj szerkezetét a Túr folyó alakította, vízjárása ma is meghatározza a különböző élőlények előfordulását. A folyó természetközeli állapota biztosítja, hogy változatos igényű élőlények találnak itt számukra megfelelő élőhelyet.

A kanyargós vízfolyás változó sebessége és mélysége, a különböző aljzatú szakaszok eltérő életterek sokaságát hozza létre. Emiatt egyedülállóan gazdag a halállomány, mely olyan ritkaságokat rejt, mint pl. a Romániában csak itt előforduló leánykoncér. A csík- és küllőfajok mellett a Túr vizében él magyar bucó és nyúldomolykó is. Az alámosott partok, vízbe nyúló gyökerek a folyami rák kedvelt búvóhelyei. A homokos aljzatú részeken az Európa-szerte fokozottan védett tompa folyamkagyló népes telepei élnek.

A holtágak, tocsogók számos kétéltű- és hüllőfaj, illetve az őket fogyasztó madarak szempontjából fontos élőhelyek. A gémek, gólyák, cankók bő táplálékra lelnek tavasszal a területen.

A folyópartot bokros-fás növényzet kíséri, amiben énekesmadarak találnak fészkelőhelyre. Néha törpegémmel, vagy a függőcinege művészien fonott fészkével is találkozhatunk. Az Európa több országából kipusztult vidra jelentős állománnyal képviselteti magát a területen. A tavi denevér a víz fölött repülve szerzi meg szúnyogokból, kérészekből álló táplálékát.

A Bubo tanösvény növényvilága 
A túrterebesi tanösvény magas természeti értékét a Túr folyó mentén megtalálható ártéri ligeterdők, mocsarak, láprétek, gyepek és tocsogók változatos növényvilágának is köszönheti.

Az ártéri füzesek fáin liánnövényekkel is találkozhatunk. A magasabb fekvésű helyeken a tölgy-kőris-ligeterdők a meghatározóak. A kora tavaszi időszakban rengeteg színes vadvirágban gyönyörködhetünk (salátaboglárka, hóvirág, odvas keltike, ligeti és berki szellőrózsa, tavaszi tőzike).

A nád és gyékény szegélyezte vízfelületek, a kiterjedt hínármezők sok védett növényfaj menedékei. A mélyebb vizű holtágakban a vízitök a legelterjedtebb, míg a sekélyebb vizekben a sulyom, a rucaöröm, a békatutaj, a kolokán és a rovarfogó közönséges rence alkotja a hínártársulást. E fajokon kívül a sásokat, a mocsári nőszirmot és a békaliliomot is fontos megemlíteni.

A gyepterületeket a rajtuk legelésző haszonállatok tartják fenn, nélkülük a gyepek rövid idő alatt beerdősülnének. A tarka virágok között számos gyógynövényt is fellelhető (cickafark, orbáncfű stb.).

Színes mozaikot jelentenek a területen a fasorok, bokorsávok: ezektől függ a rovarokkal táplálkozó cickányok, sünök és denevérek jelenléte, de az őrgébicsek számára is nélkülözhetetlenek. Szerepük, hogy zöld folyosót alkotva lehetővé tegyék a legkülönbözőbb állatok vándorlását.

Jegyzetek

További információk

Tanösvények
Szatmár–Beregi-síkság
Túrterebes Túrterebes Romániában , Szatmár megyében Szatmárnémetitőlkm- re északkeletre , a Túr folyó bal partján fekszik , természetföldrajzilag a Szatmári-síkság és az Avas-hegység találkozási övezetében található . A Bubo tanösvény A Szamos és Túr folyók menti természeti értékeket bemutató,km hosszú tanösvény a Látogatóháztól indul , és kerékpárral ( a helyszínen is kölcsönözhető ) vagy gyalogosan járható be . Természetvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű tájon halad , aholkülönböző védelmi kategóriába tartozó terület található : a Túr Menti Természetvédelmi Területha ) síkvidéki és ártéri erdőket , nedves kaszálóréteket , vizes élőhelyeket mutat be , a Túr Folyó Különleges Természetmegőrzési Terület521 ha ) célja a védett fajok és élőhely-típusok megőrzése , a biológiai sokféleség megóvása , a Túr Alsó Ártere Különleges Madárvédelmi Területha ) az őshonos madárfajok védelmét szolgálja . A tanösvény öt pihenőhelyén színes információs táblák tájékoztatják a látogatókat . A Látogatóház A tanösvény bemutatására épült Információs központ és Látogatóház játékoknak , foglalkozásoknak és előadásoknak biztosít helyszínt . Aban átadott rönkházban kiállítótermek , modellek és négy előadóterem található . Az udvaron többek között darázs-garázs szolgálja a szemléletformálást . A Bubo tanösvény állatvilága A táj szerkezetét a Túr folyó alakította , vízjárása ma is meghatározza a különböző élőlények előfordulását . A folyó természetközeli állapota biztosítja , hogy változatos igényű élőlények találnak itt számukra megfelelő élőhelyet . A kanyargós vízfolyás változó sebessége és mélysége , a különböző aljzatú szakaszok eltérő életterek sokaságát hozza létre . Emiatt egyedülállóan gazdag a halállomány , mely olyan ritkaságokat rejt , mint pl. a Romániában csak itt előforduló leánykoncér . A csík- és küllőfajok mellett a Túr vizében él magyar bucó és nyúldomolykó is . Az alámosott partok , vízbe nyúló gyökerek a folyami rák kedvelt búvóhelyei . A homokos aljzatú részeken az Európa-szerte fokozottan védett tompa folyamkagyló népes telepei élnek . A holtágak , tocsogók számos kétéltű- és hüllőfaj , illetve az őket fogyasztó madarak szempontjából fontos élőhelyek . A gémek , gólyák , cankók bő táplálékra lelnek tavasszal a területen . A folyópartot bokros-fás növényzet kíséri , amiben énekesmadarak találnak fészkelőhelyre . Néha törpegémmel , vagy a függőcinege művészien fonott fészkével is találkozhatunk . Az Európa több országából kipusztult vidra jelentős állománnyal képviselteti magát a területen . A tavi denevér a víz fölött repülve szerzi meg szúnyogokból , kérészekből álló táplálékát . A Bubo tanösvény növényvilága A túrterebesi tanösvény magas természeti értékét a Túr folyó mentén megtalálható ártéri ligeterdők , mocsarak , láprétek , gyepek és tocsogók változatos növényvilágának is köszönheti . Az ártéri füzesek fáin liánnövényekkel is találkozhatunk . A magasabb fekvésű helyeken a tölgy-kőris-ligeterdők a meghatározóak . A kora tavaszi időszakban rengeteg színes vadvirágban gyönyörködhetünk ( salátaboglárka , hóvirág , odvas keltike , ligeti és berki szellőrózsa , tavaszi tőzike ) . A nád és gyékény szegélyezte vízfelületek , a kiterjedt hínármezők sok védett növényfaj menedékei . A mélyebb vizű holtágakban a vízitök a legelterjedtebb , míg a sekélyebb vizekben a sulyom , a rucaöröm , a békatutaj , a kolokán és a rovarfogó közönséges rence alkotja a hínártársulást . E fajokon kívül a sásokat , a mocsári nőszirmot és a békaliliomot is fontos megemlíteni . A gyepterületeket a rajtuk legelésző haszonállatok tartják fenn , nélkülük a gyepek rövid idő alatt beerdősülnének . A tarka virágok között számos gyógynövényt is fellelhető ( cickafark , orbáncfű stb. ) . Színes mozaikot jelentenek a területen a fasorok , bokorsávok : ezektől függ a rovarokkal táplálkozó cickányok , sünök és denevérek jelenléte , de az őrgébicsek számára is nélkülözhetetlenek . Szerepük , hogy zöld folyosót alkotva lehetővé tegyék a legkülönbözőbb állatok vándorlását . Jegyzetek További információk Tanösvények Szatmár–Beregi-síkság