Pamela, avagy az erény jutalma
A Pamela, avagy az erény jutalma, (eredeti címe: Pamela or a Virtue Rewarded) Samuel Richardson angol író 1740-ben megjelent regénye, a műfaj történetének fontos állomása.

Fordította, illetve magyar viszonyok közé helyezve átdolgozta Kis János (1806).

Cselekménye 
Hősnője, Pamela szobalány egy vidéki nemesi háznál. A ház fiatal ura és örököse el akarja csábítani, de Pamela erényesen ellenáll, nem szédítik meg őt az ígéretek. Pamela gazdája a csábítás összes eszközét felhasználja, és a leány mindig csak az utolsó pillanatban menekül meg; ez az utolsó pillanat néha csak nagyon kényes helyzetben következik be. Végül Pamela visszaköltözik szüleihez. A férfit megrendíti a lány viselkedése, ráébred szerelmére és feleségül veszi Pamelát. Asszonyként Pamelának fokozatosan sikerül elismertetnie magát a nemesi körökben.

Műfaja, irodalomtörténeti jelentősége 
A Pamela az első igazi levélregény. Richardson a történetet levelek formájában adja elő, amelyeket Pamela ír ősz szüleinek. A levélforma adja a lehetőséget a hős érzelmeinek, gondolatvilágának ábrázolására. Ez a módszer a maga korában teljes szakítást jelentett a kalandos regény addig uralkodó formájával. Itt már nem az esemény lett a regény lényege, hanem a lélek reagálása az eseményekre.

A könyvben fontos szerepet kapnak a tárgyak, a mindennapok apró jelenségei Az író hosszasan, kitérőkkel mutatja be alakjait és a környezetet. „Ez a bőbeszédűség a titka módszerének. Minden cselekedet, érzés, gesztus apróra megvizsgáltatik. Hősei, hősnői egyebet sem csinálnak, mint elemzik, regisztrálják hangulataikat, érzéseiket…”

Szentimentalizmus, Pamela alakja 

Itt már teljes vértezetben jelenik meg az angol szentimentalizmus; ez segítette a regényt diadalra. A szerző nem kíméli meg az olvasót Pamela lelki szenvedésének részleteitől, a történetet bizonyos morális érzelgősség hatja át. Pedig Pamela alakjából hiányoznak a női vonások: okos, bátor, törhetetlen, tisztában van kötelességével. Ebben az első szentimentális hősnőben szinte nincs is érzelem, inkább csak önsajnálat. Szíve az erkölcsi parancsnak engedelmeskedik: a könyv első részében a csábítót megveti, de amint a második részben a csábító hősszerelmessé válik és tisztességes szándékkal közeledik hozzá, egyszerre hűséges szerelem ébred benne és a házasság után gondos feleség lesz.

Pamela alakja az idők folyamán sokat vesztett vonzerejéből, története érdektelenné vált. A regénynek ma már csak irodalomtörténeti értéke van, de a maga korában irodalmi iskolát teremtett. A szentimentalista irányzat elindítója volt, amely azután Rousseau-val és Goethe Wertherével folytatódott és emelkedett magasabb szintre. Irodalmunkban elsősorban Kármán József Fanni hagyományai képviselte a regényben ezt az irányzatot.

Hatása Fieldingre 
A Pamela tette regényíróvá a Richardsonnál sokkal jelentősebb Henry Fieldinget, aki addig korábban csak színműveket közölt. Fieldinget ugyanis felbőszítette a Pamela érzelgőssége, könnyes képmutatása. Előbb pamfletje jelent meg a félreérthetetlen nevű Shamela Andrews életéről (1741), majd egy igazi ellenregényt írt: a Joseph Andrewst, Pamela erkölcsös fivérének történetét.

Magyarul 

A' magyar Páméla / Versek, karcolatok, 1.; in: Flóra, vagy Szívreható apró románok, erköltsi mesék, versek..., 1-4.; szerk. Kis János; Kiss, Pest, 1806–1808

Jegyzetek

Források 
 Szerb Antal: A világirodalom története (Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1962) A felvilágosodás / Angol klasszicizmus c. fejezet, 392–393. oldal
 K. Kocztur Gizella: Az angol regény kialakulása In: Világirodalom II. Reneszánsz XVII-XVIII. század (Szerk. Kardos László) Tankönyvkiadó, 1963 (Kézirat, ELTE BTK egyetemi jegyzet, 300–303. oldal)

18. századi angol regények
A Pamela , avagy az erény jutalma , ( eredeti címe : Pamela or a Virtue Rewarded ) Samuel Richardson angol íróben megjelent regénye , a műfaj történetének fontos állomása . Fordította , illetve magyar viszonyok közé helyezve átdolgozta Kis János Cselekménye Hősnője , Pamela szobalány egy vidéki nemesi háznál . A ház fiatal ura és örököse el akarja csábítani , de Pamela erényesen ellenáll , nem szédítik meg őt az ígéretek . Pamela gazdája a csábítás összes eszközét felhasználja , és a leány mindig csak az utolsó pillanatban menekül meg ; ez az utolsó pillanat néha csak nagyon kényes helyzetben következik be . Végül Pamela visszaköltözik szüleihez . A férfit megrendíti a lány viselkedése , ráébred szerelmére és feleségül veszi Pamelát . Asszonyként Pamelának fokozatosan sikerül elismertetnie magát a nemesi körökben . Műfaja , irodalomtörténeti jelentősége A Pamela az első igazi levélregény . Richardson a történetet levelek formájában adja elő , amelyeket Pamela ír ősz szüleinek . A levélforma adja a lehetőséget a hős érzelmeinek , gondolatvilágának ábrázolására . Ez a módszer a maga korában teljes szakítást jelentett a kalandos regény addig uralkodó formájával . Itt már nem az esemény lett a regény lényege , hanem a lélek reagálása az eseményekre . A könyvben fontos szerepet kapnak a tárgyak , a mindennapok apró jelenségei Az író hosszasan , kitérőkkel mutatja be alakjait és a környezetet . „ Ez a bőbeszédűség a titka módszerének . Minden cselekedet , érzés , gesztus apróra megvizsgáltatik . Hősei , hősnői egyebet sem csinálnak , mint elemzik , regisztrálják hangulataikat , érzéseiket…” Szentimentalizmus , Pamela alakja Itt már teljes vértezetben jelenik meg az angol szentimentalizmus ; ez segítette a regényt diadalra . A szerző nem kíméli meg az olvasót Pamela lelki szenvedésének részleteitől , a történetet bizonyos morális érzelgősség hatja át . Pedig Pamela alakjából hiányoznak a női vonások : okos , bátor , törhetetlen , tisztában van kötelességével . Ebben az első szentimentális hősnőben szinte nincs is érzelem , inkább csak önsajnálat . Szíve az erkölcsi parancsnak engedelmeskedik : a könyv első részében a csábítót megveti , de amint a második részben a csábító hősszerelmessé válik és tisztességes szándékkal közeledik hozzá , egyszerre hűséges szerelem ébred benne és a házasság után gondos feleség lesz . Pamela alakja az idők folyamán sokat vesztett vonzerejéből , története érdektelenné vált . A regénynek ma már csak irodalomtörténeti értéke van , de a maga korában irodalmi iskolát teremtett . A szentimentalista irányzat elindítója volt , amely azután Rousseau-val és Goethe Wertherével folytatódott és emelkedett magasabb szintre . Irodalmunkban elsősorban Kármán József Fanni hagyományai képviselte a regényben ezt az irányzatot . Hatása Fieldingre A Pamela tette regényíróvá a Richardsonnál sokkal jelentősebb Henry Fieldinget , aki addig korábban csak színműveket közölt . Fieldinget ugyanis felbőszítette a Pamela érzelgőssége , könnyes képmutatása . Előbb pamfletje jelent meg a félreérthetetlen nevű Shamela Andrews életéről majd egy igazi ellenregényt írt : a Joseph Andrewst , Pamela erkölcsös fivérének történetét . Magyarul A' magyar Páméla / Versek , karcolatok , ; in : Flóra , vagy Szívreható apró románok , erköltsi mesék , versek... , ; szerk . Kis János ; Kiss , Pest,1808 Jegyzetek Források Szerb Antal : A világirodalom története ( Magvető Könyvkiadó, Budapest,A felvilágosodás / Angol klasszicizmus c . fejezet,393. oldal K. Kocztur Gizella : Az angol regény kialakulása In : Világirodalom II. Reneszánsz XVII-XVIII. század ( Szerk . Kardos László ) Tankönyvkiadó ,( Kézirat , ELTE BTK egyetemi jegyzet,303. oldal ) 18. századi angol regények