Barkász Lajos
Barkász Lajos (Hódmezővásárhely, 1884. augusztus 25. – Budapest, 1960. március 9.) magyar festőművész, tanár.

Pályafutása 

Hódmezővásárhelyen született, apja Barkász Károly gimnáziumi tanár, anyja Lubinszky Jolán volt. A középiskolát szülővárosában elvégezve a Budapesti Mintarajziskolában tanult, s 1906-ban szerzett középiskolai rajztanári oklevelet. Továbbképzősként 1907-ig Révész Imre és Ferenczy Károly növendéke volt. Megnyerte 1905-ben az Országos Magyar Iparművészeti Társulat Gerenday-plakátpályázatát, az 1906. évi Milánói Világkiállításon pedig – még szintén hallgató korában – egy tájképpel szerepelt a magyar csoportban. Karcagon, majd Fiumében kezdett tanítani. Rajztanárként működött Máramarosszigeten, Aradon és Trencsénben az állami felsőbb leányiskolákban, egyes adatok szerint Pozsonyban is. Az első világháborúban katonai szolgálatot teljesített, több háborús kitüntetést kapott, főhadnagyként szerelt le. 1920-ban Budapestre költözött és a III. kerületi Magyar Királyi Állami Árpád Reálgimnázium rajztanára volt. 

1903-tól a Nemzeti Szalon állandó kiállítójaként főleg naturalista tájképekkel szerepelt, majd 1910-től a Műcsarnokban is. 1925-ben a  Nemzeti Szalonban, 1926-ban Hódmezővásárhelyen rendezett gyűjteményes kiállítást.„A Műcsar­nok 1939. évi őszi tárlatán négy termet megtöltő anyaggal szerepelt.”  

Több ízben járt tanulmányúton Olaszországban, Drezdában, Stockholmban, ahol alkotásaival sikert aratott. 1924-ben a Halmos Izor alapította Életkép-díjat nyerte a „Hazafelé” című festményéért, 1930-ban a Műcsarnok­ban a Ráth-díjat, 1940-ben pedig a Magyar Képzőművészeti Egyesület aranyérmét nyerte el. A Társadalmi Egyesületek Szövetsége (TESZ) ezüstéremmel jutalmazta alkotásait.

Titkára, majd ügyvezető elnöke lett az Egyesült Keresztény Nemzeti Ligának.1926-tól alapító tagja volt a Hódmezővásárhelyi Művészek Társaságának. Az Országos Rajztanár Vizsgabizottságban tagként tevékenykedett, a Képzőművészek Egyesülete, a Képzőművészek Szövet­sége is tagjai közé sorolta. Az Országos Magyar Képzőművészeti Társaságban zsűritagként is aktívan közreműködött, 1928-ban örökös törzs­taggá választották. 1938–1939-ben a Magyar Képzőművészeti Egyesület elnöki, az Országos Magyar Képzőművészeti Társulatnak pedig 1943-ban titkári tisztségét töltötte be.

A második világháborút követően is az Óbudai Árpád Gimnáziumban oktatott. Két festményét a Magyar Nemzeti Galéria őrzi.

A Farkasréti temetőben kísérték utolsó útjára. Sírját felszámolták.

Művei (válogatás)
 Kilátás a Rózsadombról, olaj
 Trianoni határ, olaj. (A székesfőváros vásárolta meg.)
 Fővárosi tájkép, olaj. (A székesfőváros vásárolta meg.)
 Gróf Tisza István arcképe, olaj. (Hódmezővásárhely megbízásából.)
 Ház a hegy alatt
 Varjak
 Tabáni részlet, akvarell
 Tavaszi munka, akvarell
 Szakadék, akvarell

Jegyzetek

Források
 
 Művészeti lexikon. Szerk. Éber László. Társszerk. Gombosi György. 2. jav., bőv. kiad. Bp., 1935. Győző ny. I. kötet, 73. oldal
 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1940. 2. kötet, 453. hasáb
Hódmezővásárhelyi életrajzi lexikon. Szerk. Kőszegfalvi Ferenc és Borus Gábos. Szeged, Bába Kiadó, 2002. Online: Hódmezővásárhelyi digitális enciklopédia. HodWiki. 
 Keresztény magyar közéleti almanach. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Budapest, 1940. I. kötet. 53. oldal
 Szentmiklóssy Géza (szerk.): A magyar feltámadás lexikona (Budapest, 1930.) 447. oldal
 Kozák Péter: Barkász Lajos pályaképe. Névpont.hu, 2013

További információk 

 A Nemzeti Szalon Almanachja (Képzőművészeti lexikon). Szerk. Déry Béla, Bányász László, Margitay Ernő. Bp., 1912. Légrády Testvérek Nyomdája  
 Magyar festők és grafikusok adattára. A kutató-, föltáró- s gyűjtőmunkát végezte Seregélyi György. Szeged, 1988. Szegedi ny. 
 Szabó Ákos-Kállai Tibor: Magyar festők és grafikusok életrajzi lexikona. [Nyíregyháza], Kállainé Virágh Irén, 1997. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Műveinek nyomatai a Magyar Nemzeti Galéria Adattárának Művészeti Reprodukciós Gyűjteményében.

Magyar festők
Hódmezővásárhelyiek
1884-ben született személyek
1960-ban elhunyt személyek
Barkász Lajos ( Hódmezővásárhely , augusztus – Budapest , március ) magyar festőművész , tanár . Pályafutása Hódmezővásárhelyen született , apja Barkász Károly gimnáziumi tanár , anyja Lubinszky Jolán volt . A középiskolát szülővárosában elvégezve a Budapesti Mintarajziskolában tanult , sban szerzett középiskolai rajztanári oklevelet . Továbbképzőskéntig Révész Imre és Ferenczy Károly növendéke volt . Megnyerteben az Országos Magyar Iparművészeti Társulat Gerenday-plakátpályázatát , az évi Milánói Világkiállításon pedig – még szintén hallgató korában – egy tájképpel szerepelt a magyar csoportban . Karcagon , majd Fiumében kezdett tanítani . Rajztanárként működött Máramarosszigeten , Aradon és Trencsénben az állami felsőbb leányiskolákban , egyes adatok szerint Pozsonyban is . Az első világháborúban katonai szolgálatot teljesített , több háborús kitüntetést kapott , főhadnagyként szerelt le.ban Budapestre költözött és a III. kerületi Magyar Királyi Állami Árpád Reálgimnázium rajztanára volt . 1903-tól a Nemzeti Szalon állandó kiállítójaként főleg naturalista tájképekkel szerepelt , majdtől a Műcsarnokban is.ben a Nemzeti Szalonban, ban Hódmezővásárhelyen rendezett gyűjteményes kiállítást . „ A Műcsar­nok évi őszi tárlatán négy termet megtöltő anyaggal szerepelt.” Több ízben járt tanulmányúton Olaszországban , Drezdában , Stockholmban , ahol alkotásaival sikert aratott.ben a Halmos Izor alapította Életkép-díjat nyerte a „ Hazafelé” című festményéért, ban a Műcsarnok­ban a Ráth-díjat, ben pedig a Magyar Képzőművészeti Egyesület aranyérmét nyerte el . A Társadalmi Egyesületek Szövetsége ( TESZ ) ezüstéremmel jutalmazta alkotásait . Titkára , majd ügyvezető elnöke lett az Egyesült Keresztény Nemzeti Ligának. 1926-tól alapító tagja volt a Hódmezővásárhelyi Művészek Társaságának . Az Országos Rajztanár Vizsgabizottságban tagként tevékenykedett , a Képzőművészek Egyesülete , a Képzőművészek Szövet­sége is tagjai közé sorolta . Az Országos Magyar Képzőművészeti Társaságban zsűritagként is aktívan közreműködött, ban örökös törzs­taggá választották.1939-ben a Magyar Képzőművészeti Egyesület elnöki , az Országos Magyar Képzőművészeti Társulatnak pedigban titkári tisztségét töltötte be . A második világháborút követően is az Óbudai Árpád Gimnáziumban oktatott . Két festményét a Magyar Nemzeti Galéria őrzi . A Farkasréti temetőben kísérték utolsó útjára . Sírját felszámolták . Művei ( válogatás ) Kilátás a Rózsadombról , olaj Trianoni határ , olaj. ( A székesfőváros vásárolta meg . ) Fővárosi tájkép , olaj. ( A székesfőváros vásárolta meg . ) Gróf Tisza István arcképe , olaj . ( Hódmezővásárhely megbízásából . ) Ház a hegy alatt Varjak Tabáni részlet , akvarell Tavaszi munka , akvarell Szakadék , akvarell Jegyzetek Források Művészeti lexikon . Szerk . Éber László . Társszerk . Gombosi György. jav . , bőv. kiad . Bp. , Győző ny . I. kötet , oldal Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Budapest , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötet , hasáb Hódmezővásárhelyi életrajzi lexikon . Szerk . Kőszegfalvi Ferenc és Borus Gábos . Szeged , Bába Kiadó , Online : Hódmezővásárhelyi digitális enciklopédia . HodWiki . Keresztény magyar közéleti almanach . Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő . Budapest , I. kötet. oldal Szentmiklóssy Géza ( szerk . ) : A magyar feltámadás lexikona ( Budapest , ) oldal Kozák Péter: Barkász Lajos pályaképe . Névpont. hu , További információk A Nemzeti Szalon Almanachja ( Képzőművészeti lexikon ) . Szerk . Déry Béla, Bányász László , Margitay Ernő . Bp. , Légrády Testvérek Nyomdája Magyar festők és grafikusok adattára . A kutató- , föltáró- s gyűjtőmunkát végezte Seregélyi György . Szeged , Szegedi ny . Szabó Ákos-Kállai Tibor : Magyar festők és grafikusok életrajzi lexikona . [ Nyíregyháza ] , Kállainé Virágh Irén , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Műveinek nyomatai a Magyar Nemzeti Galéria Adattárának Művészeti Reprodukciós Gyűjteményében . Magyar festők Hódmezővásárhelyiek 1884-ben született személyek 1960-ban elhunyt személyek