Rozsnyói evangélikus főgimnázium
A rozsnyói evangélikus főgimnázium Rozsnyó városának és a Magyarországi Evangélikus Egyháznak is történelmi jelentőségű oktatási intézménye volt.

Az intézmény története

A kezdetek
A rozsnyói oktatásról a XVI. századtól kezdve vannak adataink. Az ágostai evangélikus egyház felügyelete alatt az elemi szintű oktatást sokszor a kántor végezte, a magasabb szintűt meghívott tanítók. Az oktatás színvonalát emelte, hogy a magyar és német hívek közötti versengés részeként minél nagyobb tudású tanítót igyekeztek megbízni. A tanító személye eleinte gyakran (évente) változott. Az ellenreformáció részeként a városban megtelepülő jezsuiták komoly harcot folytattak az evangélikus iskola felszámolásáért, amely egyes időszakokra (1670–1683; 1688–1705; 1708–1783) sikerült is. A tanított tudományok eleinte a grammatika, retorika, filozófia és teológia voltak (az 1642. évi egyházlátogatás jegyzőkönyve alapján).

Az evangélikus középiskola működése
Az 1783-ban újra megnyitott intézményben latin grammatikát, német nyelvet oktatnak, ezek 1786-tól a syntaxissal, retorikával, poézissel és a logikával egészülnek ki. 1801-től természetrajzot is tanítanak, az 1804/5 tantervben pedig már a szépírás, földrajz, testtan, mennyiségtan, magyar és egyetemes történelem, logika, pszichológia, és a magyar nyelv tantárgyak is szerepelnek; 1807-től pedig ékesszólástant, fizikát, geometriát és görög nyelvet is tanítanak.

A középfokú intézmény az 1791-es pesti zsinat után egészen 1849-ig hatosztályos iskolaként látta el feladatát. A „gimnázium” elnevezés először 1831-ben fordul elő. Az 1848-49-es szabadságharcban az iskola számos tanára és diákja vett részt, épülete honvédek szállásolására szolgált. Nagy változást jelentett az 1851-ben Magyarország területére is kiterjesztett Organisationsentwurf, amely csak négy, illetve nyolcosztályos gimnáziumok működését engedélyezte. Az iskola nagy erőfeszítések árán megszervezte a VII. és VIII. osztályokat, így nyolcosztályos főgimnáziumként működött tovább. Azonban további komoly politikai akadályokat kellett elhárítani, hogy az iskola elnyerje a nyilvánosság és az érettségi vizsgáztatás jogát. (Az Entwurf értelmében csak a nyilvános gimnáziumok adhattak ki államilag elismert bizonyítványt és csak ők végezhettek érettségi vizsgát. A nyilvánossági jogot az oktatásügyi minisztérium adhat.) A politikai akadályok forrása az iskola, illetve Rozsnyó 1848/49-es forradalomban történt szerepvállalása volt. A kormány többek között azt követelte, hogy német legyen a tanítási nyelv, állítsanak ki 12 rendes tanárt. Végül az intézmény magyar és protestáns jellege megtartása mellett 1857-ben sikerült a jogokat megszerezni, bár a természettudományos tárgyakat német nyelven tartották, hogy a tanulók sikeresen felvételizhessenek az orvosi és bányászati akadémiákra.

1883. évi középiskolai törvény testnevelés- és rajztanár alkalmazását írja elő, melynek anyagi fedezetére állami segélyt vesz igénybe az iskola. Az első világháború – csakúgy, mint a többi magyar gimnáziumot – a rozsnyói főgimnáziumot is megrendítette: számos tanár és diák vonult be katonának.

Az összeomlás után a csehek bevonultak és Rozsnyót 20 évre megszállták, ami az iskola szempontjából tragikus volt. 1919 augusztusában egy minisztériumi bizottság érkezett a városba, amelynek feladata a középiskolák körüli „rendcsinálás” volt. Berendelték az iskolatanácsot, a tanári kart, továbbá a püspöki titkárt, akitől a bizottság elnöke megkérdezte, hogy az egyházkerület igényt tart-e az intézményre (amelyet nem mellesleg helyi pártfogóság és nem az egyházkerület tartott fenn). Ő erről a csehszlovák állam javára lemondott. A kormánybiztos ekkor kimondta, hogy a rozsnyói evangélikus főgimnáziumot (ahogy korábban a premontrei gimnáziumot is) megszünteti, helyette pedig csehszlovák állami középiskolát szerveztetett. A tanári kart elbocsátották.

Épületének további sorsa
Az épületben a cseh bevonulás után rövid ideig vizsgálati fogház működött, majd a csehszlovák középiskola bérelte az épületét, ez később azonban a volt premontrei gimnázium épületébe költözött. Ezután időnként kaszárnyának használták a csehek. A felszabadulás évében a magyar honvédség katonáit helyezték el benne, illetve egy részét turistaszállásnak rendezték be az ekkoriban megugró turisztikai érdeklődés kielégítésére. 1939-ben az evangélikus egyház – mivel a gimnázium ismételt megnyitását nem látták időszerűnek, hiszen az egykori főgimnázium vonzáskörzetének jelentős része továbbra is megszállva maradt – kereskedelmi középiskolát szervezett dr. Kárpáti Ede igazgatóval az élén, amely a második világháború végéig, 1945-ig működött az épületben.

1945 után az épületet elvették az egyháztól. 1953–61 között itt működött a jogelőd és jogutód nélküli, de annál jelentősebb Rozsnyói Pedagógiai Iskola (tulajdonképpen szakközépiskola, igazgatója Bollobás Béla (1919–2000)), amely egyike volt Csehszlovákia két magyar nyelvű pedagógiai iskolájának – a másik a pozsonyi volt. A pedagógiai iskola megszűnte után alapiskola került az épületbe, ami a mai napig működik és Samo Tomašik nevét viseli. A rendszerváltás után az evangélikus egyház visszakapta az épületet.

Az épület
A XVIII. század végéig nincs információ arról, hogy az iskola hol volt elhelyezve, de nem volt rendes épülete. A ma is meglévő épület alapkövét 1818-ban tették le, egy év múlva az egyik szárnyát már használatba vették. Az építkezést 1824-ben folytatták, és 1862-ben fejezték be. 1889-ben játszótér, 1892-ben tornacsarnok épül. Az épületet 1904-ben szecessziós stílusban a kor követelményeinek megfelelően átépítették Baumgarten Sándor és Herczegh Zsigmond tervei szerint. A szocializmus idején a homlokzatát elcsúfítva durván átalakították, ma már csak a középrész őrzi a szecessziós formát.

Az iskola neves tanulói
Fábry Zoltán (1897–1970), író

Források
A rozsnyói ev. kereskedelmi középiskola első értesítője az 1939-40. iskolai évről.
Pukánszky Béla, Németh András: Neveléstörténet. IX. MAGYAR NEVELÉSTÖRTÉNET 1849-1919
Máté László: A Rozsnyói Pedagógiai Iskola nyolc éve
Hatvanéves érettségi találkozó Rozsnyón

Protestáns középiskolák Magyarországon
Rozsnyó
A rozsnyói evangélikus főgimnázium Rozsnyó városának és a Magyarországi Evangélikus Egyháznak is történelmi jelentőségű oktatási intézménye volt . Az intézmény története A kezdetek A rozsnyói oktatásról a XVI. századtól kezdve vannak adataink . Az ágostai evangélikus egyház felügyelete alatt az elemi szintű oktatást sokszor a kántor végezte , a magasabb szintűt meghívott tanítók . Az oktatás színvonalát emelte , hogy a magyar és német hívek közötti versengés részeként minél nagyobb tudású tanítót igyekeztek megbízni . A tanító személye eleinte gyakran ( évente ) változott . Az ellenreformáció részeként a városban megtelepülő jezsuiták komoly harcot folytattak az evangélikus iskola felszámolásáért , amely egyes időszakokra1683;1705;1783 ) sikerült is . A tanított tudományok eleinte a grammatika , retorika , filozófia és teológia voltak ( az évi egyházlátogatás jegyzőkönyve alapján ) . Az evangélikus középiskola működése Azban újra megnyitott intézményben latin grammatikát , német nyelvet oktatnak , ezektól a syntaxissal , retorikával , poézissel és a logikával egészülnek ki.től természetrajzot is tanítanak , az5 tantervben pedig már a szépírás , földrajz , testtan , mennyiségtan , magyar és egyetemes történelem , logika , pszichológia , és a magyar nyelv tantárgyak is szerepelnek;től pedig ékesszólástant , fizikát , geometriát és görög nyelvet is tanítanak . A középfokú intézmény azes pesti zsinat után egészenig hatosztályos iskolaként látta el feladatát . A „ gimnázium” elnevezés előszörben fordul elő . Azes szabadságharcban az iskola számos tanára és diákja vett részt , épülete honvédek szállásolására szolgált . Nagy változást jelentett azben Magyarország területére is kiterjesztett Organisationsentwurf , amely csak négy , illetve nyolcosztályos gimnáziumok működését engedélyezte . Az iskola nagy erőfeszítések árán megszervezte a VII. és VIII. osztályokat , így nyolcosztályos főgimnáziumként működött tovább . Azonban további komoly politikai akadályokat kellett elhárítani , hogy az iskola elnyerje a nyilvánosság és az érettségi vizsgáztatás jogát . ( Az Entwurf értelmében csak a nyilvános gimnáziumok adhattak ki államilag elismert bizonyítványt és csak ők végezhettek érettségi vizsgát . A nyilvánossági jogot az oktatásügyi minisztérium adhat . ) A politikai akadályok forrása az iskola , illetve Rozsnyó49-es forradalomban történt szerepvállalása volt . A kormány többek között azt követelte , hogy német legyen a tanítási nyelv , állítsanak kirendes tanárt . Végül az intézmény magyar és protestáns jellege megtartása mellettben sikerült a jogokat megszerezni , bár a természettudományos tárgyakat német nyelven tartották , hogy a tanulók sikeresen felvételizhessenek az orvosi és bányászati akadémiákra . 1883. évi középiskolai törvény testnevelés- és rajztanár alkalmazását írja elő , melynek anyagi fedezetére állami segélyt vesz igénybe az iskola . Az első világháború – csakúgy , mint a többi magyar gimnáziumot – a rozsnyói főgimnáziumot is megrendítette : számos tanár és diák vonult be katonának . Az összeomlás után a csehek bevonultak és Rozsnyótévre megszállták , ami az iskola szempontjából tragikus volt.augusztus ában egy minisztériumi bizottság érkezett a városba , amelynek feladata a középiskolák körüli „ rendcsinálás” volt . Berendelték az iskolatanácsot , a tanári kart , továbbá a püspöki titkárt , akitől a bizottság elnöke megkérdezte , hogy az egyházkerület igényt tart-e az intézményre ( amelyet nem mellesleg helyi pártfogóság és nem az egyházkerület tartott fenn ) . Ő erről a csehszlovák állam javára lemondott . A kormánybiztos ekkor kimondta , hogy a rozsnyói evangélikus főgimnáziumot ( ahogy korábban a premontrei gimnáziumot is ) megszünteti , helyette pedig csehszlovák állami középiskolát szerveztetett . A tanári kart elbocsátották . Épületének további sorsa Az épületben a cseh bevonulás után rövid ideig vizsgálati fogház működött , majd a csehszlovák középiskola bérelte az épületét , ez később azonban a volt premontrei gimnázium épületébe költözött . Ezután időnként kaszárnyának használták a csehek . A felszabadulás évében a magyar honvédség katonáit helyezték el benne , illetve egy részét turistaszállásnak rendezték be az ekkoriban megugró turisztikai érdeklődés kielégítésére.ben az evangélikus egyház – mivel a gimnázium ismételt megnyitását nem látták időszerűnek , hiszen az egykori főgimnázium vonzáskörzetének jelentős része továbbra is megszállva maradt – kereskedelmi középiskolát szervezett dr. Kárpáti Ede igazgatóval az élén , amely a második világháború végéig,ig működött az épületben . 1945 után az épületet elvették az egyháztól.61 között itt működött a jogelőd és jogutód nélküli , de annál jelentősebb Rozsnyói Pedagógiai Iskola ( tulajdonképpen szakközépiskola , igazgatója Bollobás Béla2000 ) ) , amely egyike volt Csehszlovákia két magyar nyelvű pedagógiai iskolájának – a másik a pozsonyi volt . A pedagógiai iskola megszűnte után alapiskola került az épületbe , ami a mai napig működik és Samo Tomašik nevét viseli . A rendszerváltás után az evangélikus egyház visszakapta az épületet . Az épület A XVIII. század végéig nincs információ arról , hogy az iskola hol volt elhelyezve , de nem volt rendes épülete . A ma is meglévő épület alapkövétban tették le , egy év múlva az egyik szárnyát már használatba vették . Az építkezéstben folytatták , ésben fejezték be.ben játszótér, ben tornacsarnok épül . Az épületetben szecessziós stílusban a kor követelményeinek megfelelően átépítették Baumgarten Sándor és Herczegh Zsigmond tervei szerint . A szocializmus idején a homlokzatát elcsúfítva durván átalakították , ma már csak a középrész őrzi a szecessziós formát . Az iskola neves tanulói Fábry Zoltán1970 ) , író Források A rozsnyói ev. kereskedelmi középiskola első értesítője az iskolai évről . Pukánszky Béla , Németh András : Neveléstörténet . IX . MAGYAR NEVELÉSTÖRTÉNET Máté László : A Rozsnyói Pedagógiai Iskola nyolc éve Hatvanéves érettségi találkozó Rozsnyón Protestáns középiskolák Magyarországon Rozsnyó