Agenor (regény)
Az Agenor Nógrádi Gergely 2011-ben megjelent ifjúsági regénye.

Történet 

2011-ben a Csendes-óceán egyik szigetén egy dél-amerikai ország és Japán tengerbiológiai kísérleteket folytatott Pekerman lengyel professzor vezetésével. A kísérletek elsődleges célja az volt, hogy a bálnák a tenger mélyén fekvő értékes hajóroncsokat hozzanak a felszínre. Kezdetben chipbeültetéssel próbálkoztak a kutatók, de amikor már 20 bálna elpusztult, más módszert alkalmaztak. Emberi agysejteket ültettek be a tengeri emlősökbe. Az első két bálnába öreg emberek agysejtjeit ültették be, ám a cetek feladták a harcot, amikor támadás érte őket. Ezért a tudósok azt tervezték, hogy egy fiatal ember agysejtjeit ültetik be egy szürke bálnába, Agenorba.

A tizennyolc esztendős Dorotea Acosta és a 21 éves Victor Madison (a volt amerikai nagykövet fia) véletlenül meglátták egymást egy fogadáson, első látásra egymásba szerettek. Dorotea a tokiói orvosi egyetemen tanult. Apja, Alejandro Ernesto Acosta ezredes, aki egy dél-amerikai ország követtanácsosaként tartózkodott Japánban. Az ezredes - mivel számukra az Amerikai Egyesült Államok ellenség volt -, nem nézte jó szemmel a lánya és a jóképű amerikai fényképész kapcsolatát. Victor, bár az apja révén jó anyagi körülmények között élhetett volna, mégis fényképészként dolgozott, ráadásul több fotópályázat győztese is volt. Titokban a barátja, Josh környezetvédő mozgalmát támogatta. Madison egy merész akcióval bejutott a shikokui laborba, majd Pekerman professzor szobájába, és megtudta a bálnákkal folytatott sikertelen kísérletek titkát. A két fiatal szerelmes sorsa végzetesen összekapcsolódott, a történet további részében mindketten életveszélybe kerültek.

Szereplők 
 Agenor
 Victor Madison, amerikai fényképész
 Dorotea Acosta, orvostanhallgató
 Alejandro Ernesto Acosta ezredes
 Pekerman, lengyel professzor
 Cristobal Ortega, nagykövet
 Comandante, diktátor
 Szava, fiatal japán tudósnő

Pontatlanságok a műben 
A regény számos természettudományos pontatlanságot tartalmaz. Például a szerző a szürke bálna hangját a "fülsiketítő sivítás", "irtózatos sikoly" szavakkal adja vissza, noha valójában a szürke bálnák hangja mély hangfekvésű, szaggatott, viszonylag nem túl erős, kattogásszerű nesz. A regény fülszövege ezt írja: „Két hét alatt körbeússza a földet.” A szürke bálna normális úszási sebessége 3–10 km/óra, veszély esetén rövid távon 16–17 km/óra sebességet képes elérni. Így a szürke bálna két hét alatt maximálisan 5700 km-t tudna megtenni. Ezzel szemben a Föld kerülete az Egyenlítőnél 40 000 kilométer. A fülszöveg a szürke bálna szívének méretét is pontatlanul adja meg: „A szíve akkora, mint egy teherautó.” Ezzel szemben egy kifejlett, 35 tonnás szürke bálna szíve 130 kg súlyú. A regény következő részlete erősen eltér a szürke bálnák tényleges viselkedésétől: „A bálna eközben hirtelen lázas köröket kezdett írni a vízben. A roppant test keltette örvény szélén forgó haböv keringett. Nyilván ez is a zsákmányejtés része volt: az állat arra várt, hogy az áldozata pontosan a kör közepébe hulljon. Néha kint, a nyílt óceánon is így 'játszik'. A levegőbe taszítja, majd mesterséges örvénnyel a mélybe húzatja áldozatát, ahol már senki sem lehet az ellenfele.” A szürke bálna sziláscet, és apró rákokkal táplálkozik, amelyeket a tengerfenék homokjából és iszapjából szűr ki. Ebből következően a szürke bálnánál nem lehet "zsákmányejtés"-ről beszélni, ha a szóban forgó "zsákmány" ember vagy más, hasonló méretű élőlény. A kardszárnyú delfineknél gyakran előfordul, hogy farkcsapással a levegőbe dobják a fókát vagy más zsákmányállatot, és akkor ragadják meg, amikor az a vízbe hullik. Szürke bálnák esetében azonban ez a magatartás ismeretlen.

Jegyzetek

Források 
 A regény adatlapja a Moly oldalán
 Nógrádi Gergely: Agenor - könyvismertető (Élet - Irodalom - Svédország)

További információk 
 Részletek a műből

A 2010-es évek magyar regényei
Magyar sci-fi regények
2011 regényei
Az Agenor Nógrádi Gergelyben megjelent ifjúsági regénye . Történet 2011-ben a Csendes-óceán egyik szigetén egy dél-amerikai ország és Japán tengerbiológiai kísérleteket folytatott Pekerman lengyel professzor vezetésével . A kísérletek elsődleges célja az volt , hogy a bálnák a tenger mélyén fekvő értékes hajóroncsokat hozzanak a felszínre . Kezdetben chipbeültetéssel próbálkoztak a kutatók , de amikor márbálna elpusztult , más módszert alkalmaztak . Emberi agysejteket ültettek be a tengeri emlősökbe . Az első két bálnába öreg emberek agysejtjeit ültették be , ám a cetek feladták a harcot , amikor támadás érte őket . Ezért a tudósok azt tervezték , hogy egy fiatal ember agysejtjeit ültetik be egy szürke bálnába , Agenorba . A tizennyolc esztendős Dorotea Acosta és aéves Victor Madison ( a volt amerikai nagykövet fia ) véletlenül meglátták egymást egy fogadáson , első látásra egymásba szerettek . Dorotea a tokiói orvosi egyetemen tanult . Apja , Alejandro Ernesto Acosta ezredes , aki egy dél-amerikai ország követtanácsosaként tartózkodott Japánban . Az ezredes - mivel számukra az Amerikai Egyesült Államok ellenség volt - , nem nézte jó szemmel a lánya és a jóképű amerikai fényképész kapcsolatát . Victor , bár az apja révén jó anyagi körülmények között élhetett volna , mégis fényképészként dolgozott , ráadásul több fotópályázat győztese is volt . Titokban a barátja , Josh környezetvédő mozgalmát támogatta . Madison egy merész akcióval bejutott a shikokui laborba , majd Pekerman professzor szobájába , és megtudta a bálnákkal folytatott sikertelen kísérletek titkát . A két fiatal szerelmes sorsa végzetesen összekapcsolódott , a történet további részében mindketten életveszélybe kerültek . Szereplők Agenor Victor Madison , amerikai fényképész Dorotea Acosta , orvostanhallgató Alejandro Ernesto Acosta ezredes Pekerman , lengyel professzor Cristobal Ortega , nagykövet Comandante , diktátor Szava , fiatal japán tudósnő Pontatlanságok a műben A regény számos természettudományos pontatlanságot tartalmaz . Például a szerző a szürke bálna hangját a " fülsiketítő sivítás " , " irtózatos sikoly " szavakkal adja vissza , noha valójában a szürke bálnák hangja mély hangfekvésű , szaggatott , viszonylag nem túl erős , kattogásszerű nesz . A regény fülszövege ezt írja : „ Két hét alatt körbeússza a földet.” A szürke bálna normális úszási sebessége10 km/óra , veszély esetén rövid távon17 km/óra sebességet képes elérni . Így a szürke bálna két hét alatt maximálisankm-t tudna megtenni . Ezzel szemben a Föld kerülete az Egyenlítőnél000 kilométer . A fülszöveg a szürke bálna szívének méretét is pontatlanul adja meg : „ A szíve akkora , mint egy teherautó.” Ezzel szemben egy kifejlett,tonnás szürke bálna szívekg súlyú . A regény következő részlete erősen eltér a szürke bálnák tényleges viselkedésétől : „ A bálna eközben hirtelen lázas köröket kezdett írni a vízben . A roppant test keltette örvény szélén forgó haböv keringett . Nyilván ez is a zsákmányejtés része volt : az állat arra várt , hogy az áldozata pontosan a kör közepébe hulljon . Néha kint , a nyílt óceánon is így 'játszik' . A levegőbe taszítja , majd mesterséges örvénnyel a mélybe húzatja áldozatát , ahol már senki sem lehet az ellenfele.” A szürke bálna sziláscet , és apró rákokkal táplálkozik , amelyeket a tengerfenék homokjából és iszapjából szűr ki . Ebből következően a szürke bálnánál nem lehet " zsákmányejtés"-ről beszélni , ha a szóban forgó " zsákmány " ember vagy más , hasonló méretű élőlény . A kardszárnyú delfineknél gyakran előfordul , hogy farkcsapással a levegőbe dobják a fókát vagy más zsákmányállatot , és akkor ragadják meg , amikor az a vízbe hullik . Szürke bálnák esetében azonban ez a magatartás ismeretlen . Jegyzetek Források A regény adatlapja a Moly oldalán Nógrádi Gergely : Agenor - könyvismertető ( Élet - Irodalom - Svédország ) További információk Részletek a műből Aes évek magyar regényei Magyar sci-fi regények 2011 regényei