Franciszek Jan Smolka
Franciszek Jan Smolka, németül: Franz Schmolke (Kałusz (Galícia), 1810. november 5. – Lemberg, 1899. november 5.) osztrák-lengyel politikus. Stanisław Smolka apja.

Pályafutása 

Lembergben jogot végzett és 1840-ben ügyvédi diplomát szerzett. Ugyanebben az évben élénk részt vett az alkotmányos és nemzeti mozgalmakban, amiért a bécsi kormány halálra ítélte. De a császár megkegyelmezett életének és csupán az ügyvédi gyakorlattól tiltotta őt el. 1848-ban a birodalmi gyűlésbe választották, hogy mint a szabadelvű eszmék lelkes előharcosa nagy tekintélynek és népszerűségnek örvendett és hazánk iránt is igaz rokonszenvet tanúsított. Midőn az udvar Kremsierbe tette át a gyűlést, Smolka lett annak elnöke és a feloszlatás napján is ő ült az elnöki széken. Az abszolutizmus éveiben ügyvédi praxist folytatott.

1861-ben a galiciai tartománygyűlésbe és a birodalmi gyűlésbe választották, ahol a federalizmus előharcosaként szerepelt. 1863-67-ben a lengyel képviselőkkel együtt távol maradt a birodalmi gyűléstől, de 1867-ben újra belépett a Reichsratba és pártjával mind jobban fokozódó befolyásra emelkedett. Miniszteri tárcát ugyan sohasem vállalt, de múltjánál fogva és mint a lengyel képviselők vezére minden kormány alatt döntő szerepet játszott. 1881-ben a birodalmi gyűlés elnökévé választotta, mely állásban egészben véve részrehajlatlanul és tapintatosan vezette a ház üléseit. Agg kora és süketsége miatt 1893 márciusában állásáról lemondott, ezután a császár az urakházának tagjává kinevezte, de az agg pártvezér teljesen visszavonult szűkebb hazájába a magányba.

Források

Jegyzetek 

1810-ben született személyek
1899-ben elhunyt személyek
Osztrákok
Lengyelországi politikusok
Franciszek Jan Smolka , németül : Franz Schmolke ( Kałusz ( Galícia ) , november – Lemberg , november ) osztrák-lengyel politikus . Stanisław Smolka apja . Pályafutása Lembergben jogot végzett ésben ügyvédi diplomát szerzett . Ugyanebben az évben élénk részt vett az alkotmányos és nemzeti mozgalmakban , amiért a bécsi kormány halálra ítélte . De a császár megkegyelmezett életének és csupán az ügyvédi gyakorlattól tiltotta őt el.ban a birodalmi gyűlésbe választották , hogy mint a szabadelvű eszmék lelkes előharcosa nagy tekintélynek és népszerűségnek örvendett és hazánk iránt is igaz rokonszenvet tanúsított . Midőn az udvar Kremsierbe tette át a gyűlést , Smolka lett annak elnöke és a feloszlatás napján is ő ült az elnöki széken . Az abszolutizmus éveiben ügyvédi praxist folytatott . 1861-ben a galiciai tartománygyűlésbe és a birodalmi gyűlésbe választották , ahol a federalizmus előharcosaként szerepelt.ben a lengyel képviselőkkel együtt távol maradt a birodalmi gyűléstől , deben újra belépett a Reichsratba és pártjával mind jobban fokozódó befolyásra emelkedett . Miniszteri tárcát ugyan sohasem vállalt , de múltjánál fogva és mint a lengyel képviselők vezére minden kormány alatt döntő szerepet játszott.ben a birodalmi gyűlés elnökévé választotta , mely állásban egészben véve részrehajlatlanul és tapintatosan vezette a ház üléseit . Agg kora és süketsége miattmárciusában állásáról lemondott , ezután a császár az urakházának tagjává kinevezte , de az agg pártvezér teljesen visszavonult szűkebb hazájába a magányba . Források Jegyzetek 1810-ben született személyek 1899-ben elhunyt személyek Osztrákok Lengyelországi politikusok