Mezei menta
A mezei menta (Mentha arvensis) az ajakosvirágúak (Lamiales) rendjén belül az árvacsalánfélék (Lamiaceae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
Gyakori növény. Útszéleken, árokpartokon, nedves réteken nő. Szinte egész Eurázsiában elterjedt. Magyarországon vadon terem.

Megjelenése 
15-50 centiméter magas, évelő növény. Szára négyszögletes, levélcsúcsban végződik, néha elhajlik, vagy a földön hever. Levelei lándzsa, vagy tojásdad alakúak, szélükön enyhén fogazottak, keresztben átellenes állásúak. Virágai lilás-rózsaszínűek, gömb alakú álörvekbe rendeződnek a felső levélpárok levélhónaljában, de többnyire nem a hajtásvégeken. Az egész növény aromás illatú, és fehér, puha szőrös. Július és szeptember között virágzik, termései makkocskák, melyekből virágonként négy fejlődik.

Hatóanyagai 
Kevés mentolt tartalmaz, ezért a belőle készült teának a borsmentával ellentétben csak nagyon enyhe mentol íze van.
A friss virágzó részeiből vízgőzdesztillációval illóolajat nyernek ki, melyből kristályosítással a mentol egy részét eltávolítják, így kapják a csökkentett mentoltartalmú mezei mentaolajat. A 0,1-1%-os illóolaj fő alkotórészei a mentol, menton és mentilacetát, valamint tartalmaz még flavonidokat és cserzőanyagokat is.

Gyógyhatásai 
Gyomor- és bélpanaszok kezelésére (görcsoldó, szélhajtó), valamint megfázás esetén inhalálásra, toroköblögetésre, fog- és szájüregi megbetegedések kezelésére használják. Antimikrobiális, gyulladáscsökkentő, helyi érzéstelenítő.

Előfordulása a gyógyszerkönyvben 
Csökkentett mentol tartalmú mezei mentaolaj. (Menthae arvensis aetheroleum partim mentholi privum [Ph. Hg.VIII. - 04/2002:1838 (2004)].

Jegyzetek

Források 
Mentha arvensis L. Plants of the World Online

Menták
Növényfajok
Európa növényvilága
Ázsia növényvilága
Gyógynövények
Évelők
A mezei menta ( Mentha arvensis ) az ajakosvirágúak ( Lamiales ) rendjén belül az árvacsalánfélék ( Lamiaceae ) családjába tartozó faj. Előfordulása Gyakori növény . Útszéleken , árokpartokon , nedves réteken nő . Szinte egész Eurázsiában elterjedt . Magyarországon vadon terem . Megjelenése 15-50 centiméter magas , évelő növény . Szára négyszögletes , levélcsúcsban végződik , néha elhajlik , vagy a földön hever . Levelei lándzsa , vagy tojásdad alakúak , szélükön enyhén fogazottak , keresztben átellenes állásúak . Virágai lilás-rózsaszínűek , gömb alakú álörvekbe rendeződnek a felső levélpárok levélhónaljában , de többnyire nem a hajtásvégeken . Az egész növény aromás illatú , és fehér , puha szőrös . Július és szeptember között virágzik , termései makkocskák , melyekből virágonként négy fejlődik . Hatóanyagai Kevés mentolt tartalmaz , ezért a belőle készült teának a borsmentával ellentétben csak nagyon enyhe mentol íze van . A friss virágzó részeiből vízgőzdesztillációval illóolajat nyernek ki , melyből kristályosítással a mentol egy részét eltávolítják , így kapják a csökkentett mentoltartalmú mezei mentaolajat . A1-1%-os illóolaj fő alkotórészei a mentol , menton és mentilacetát , valamint tartalmaz még flavonidokat és cserzőanyagokat is . Gyógyhatásai Gyomor- és bélpanaszok kezelésére ( görcsoldó , szélhajtó ) , valamint megfázás esetén inhalálásra , toroköblögetésre , fog- és szájüregi megbetegedések kezelésére használják . Antimikrobiális , gyulladáscsökkentő , helyi érzéstelenítő . Előfordulása a gyógyszerkönyvben Csökkentett mentol tartalmú mezei mentaolaj . ( Menthae arvensis aetheroleum partim mentholi privum [ Ph . Hg.VIII . -2002:1838. Jegyzetek Források Mentha arvensis L. Plants of the World Online Menták Növényfajok Európa növényvilága Ázsia növényvilága Gyógynövények Évelők