Dzsíva
A dzsíva a világhoz kötődő és önmagát empirikus valóságnak tartva az elmével és testtel azonosuló élő lélek az ind filozófiában.

A dzsíva (dévanágari: जीव) jelentése: élő. A dzsív szótőből ered, melynek jelentése: légzés folytatása. A dzsívára utaló további terminusok: bhótká (tapasztalt) és kártá (cselekvő).

A hinduizmusban 
A dzsívára a filozófiai jelentések a hinduizmusban a következők:
 A jóga szerint az egyéni, változatlan, örök, mindenütt jelenvaló, tudatos entitás. Teljesen passzív. A megszabadulás úgy érhető el, hogy az egyéni lélek kiirtja magából a tudatlanságot (tévelygés, avidja), és lecsillapítja a tudat módosulásait. 
 A szánkhjában a dzsíva örök purusa, mely változatlan, tudatos entitás. Nem cselekvő, se nem született, se meg nem hal. A dzsíva a tapasztalás és az empirikus változások alanya, a tapasztalati önvaló, amely a purusa és a tudat (elme) keveréke. 
 A vaisésika rendszerében örök, nem érzékelhető, mindent átható szellemi szubsztancia. Végtelen számú dzsíva, azaz egyéni lélek létezik. 
 Az advaita védánta alapján az önvaló (átman) és a nem-önvaló (anátman) keveréke a dzsíva, melyben egyik tévesen azonosítja magát a másikkal. A dzsíva a test és a tudat szerveződésből álló összetett entitás. Tudatosság, melynek elválaszthatatlan jellemzői a "belső érzékek".

Dzsainizmus 
A dzsainizmus szerint a létezők kategóriákba sorolhatók: vannak dzsívák (élők) és adzsívák (élettelenek). A dzsíva eszméje nélkül nem érthető a dzsainizmus, mert ők minden embernek, állatnak, rovarnak, növénynek, sőt még a földnek, a tűznek, a víznek és a levegőnek is élő lelket tulajdonítanak. Nézetük szerint a világot végtelenül sok dzsíva népesíti be, mindegyik valós, önálló és örök, s tudat (csaitanja), öröm (szukha) és energia (vírja) jellemzi.

A dzsívákat két fő csoportba sorolják:
 sziddha (megszabadult)
 szanszári (világi lények)
A dzsain filozófia azt tanítja, hogy minden lélek külön egyéniség, mely soha nem teremtetett, öröktől fogva létező. A lélek az alacsonyabbtól a magasabb állapot irányába fejlődik a karma vagy ok-okozat törvénye alapján. Minden alkalommal új testet ölt, amíg az előző életekből származó karmákat teljesen le nem dolgozza. Végül a karma kötelékeinek elszakításával, megmutatkozik abszolút tisztaságában, és eléri a tökéletességet, a nirvánát, a muktit.

Hivatkozások 

 Akadémiai Kiadó: Világvallások, 2009
 Bakos Attila és Bakos Judit Eszter: Csakra pszichológia, 2016

Hinduizmus
Dzsainizmus
A dzsíva a világhoz kötődő és önmagát empirikus valóságnak tartva az elmével és testtel azonosuló élő lélek az ind filozófiában . A dzsíva ( dévanágari : जीव ) jelentése : élő . A dzsív szótőből ered , melynek jelentése : légzés folytatása . A dzsívára utaló további terminusok : bhótká ( tapasztalt ) és kártá ( cselekvő ) . A hinduizmusban A dzsívára a filozófiai jelentések a hinduizmusban a következők : A jóga szerint az egyéni , változatlan , örök , mindenütt jelenvaló , tudatos entitás . Teljesen passzív . A megszabadulás úgy érhető el , hogy az egyéni lélek kiirtja magából a tudatlanságot ( tévelygés , avidja ) , és lecsillapítja a tudat módosulásait . A szánkhjában a dzsíva örök purusa , mely változatlan , tudatos entitás . Nem cselekvő , se nem született , se meg nem hal . A dzsíva a tapasztalás és az empirikus változások alanya , a tapasztalati önvaló , amely a purusa és a tudat ( elme ) keveréke . A vaisésika rendszerében örök , nem érzékelhető , mindent átható szellemi szubsztancia . Végtelen számú dzsíva , azaz egyéni lélek létezik . Az advaita védánta alapján az önvaló ( átman ) és a nem-önvaló ( anátman ) keveréke a dzsíva , melyben egyik tévesen azonosítja magát a másikkal . A dzsíva a test és a tudat szerveződésből álló összetett entitás . Tudatosság , melynek elválaszthatatlan jellemzői a " belső érzékek " . Dzsainizmus A dzsainizmus szerint a létezők kategóriákba sorolhatók : vannak dzsívák ( élők ) és adzsívák ( élettelenek ) . A dzsíva eszméje nélkül nem érthető a dzsainizmus , mert ők minden embernek , állatnak , rovarnak , növénynek , sőt még a földnek , a tűznek , a víznek és a levegőnek is élő lelket tulajdonítanak . Nézetük szerint a világot végtelenül sok dzsíva népesíti be , mindegyik valós , önálló és örök , s tudat ( csaitanja ) , öröm ( szukha ) és energia ( vírja ) jellemzi . A dzsívákat két fő csoportba sorolják : sziddha ( megszabadult ) szanszári ( világi lények ) A dzsain filozófia azt tanítja , hogy minden lélek külön egyéniség , mely soha nem teremtetett , öröktől fogva létező . A lélek az alacsonyabbtól a magasabb állapot irányába fejlődik a karma vagy ok-okozat törvénye alapján . Minden alkalommal új testet ölt , amíg az előző életekből származó karmákat teljesen le nem dolgozza . Végül a karma kötelékeinek elszakításával , megmutatkozik abszolút tisztaságában , és eléri a tökéletességet , a nirvánát , a muktit . Hivatkozások Akadémiai Kiadó : Világvallások , Bakos Attila és Bakos Judit Eszter : Csakra pszichológia , Hinduizmus Dzsainizmus