Šumet (Proložac)
Šumet falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Proložachoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 57, közúton 83 km-re keletre, Makarskától légvonalban 19, közúton 35 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 2, közúton 5 km-re délre a dalmát Zagora területén, Imotska krajina északnyugati részén fekszik.

Története 
Šumet területe már a történelem előtti időben lakott volt, ezt bizonyítja a határában található Zujića gradina, mely egy ókori erődített település maradványa, valamint a Glavicán található halomsírok is. Első ismert népe az illírek voltak. Az illír háborúk végeztével az 1. század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett. A római jelenlétet az e vidéken előkerült számos régészeti lelet (pénzek, ékszerek, használati eszközök, fegyverek) is igazolja. A horvátok ősei a 7. században vándoroltak be erre a vidékre. A bencés atyák a falutól keletre fekvő Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat, innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését. A 14. századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át, akik az elpusztult kolostort újjáépítették. A török 1463-ban meghódította a közeli Boszniát, majd néhány évvel később már ez a terület is uralmuk alá került. Az 1699-es karlócai béke török kézen hagyta. Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békével 1718-ban történt meg. Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott. A felszabadított területre Hercegovinából és a környező falvakból új lakosság települt, akik a proložaci plébániához tartoztak. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1880-ban 98, 1910-ben 172 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később a Jugoszláv Királyság része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. A környező falvaktól eltérően lakosságának száma az utóbbi évtizedekben sem csökkent. 2011-ben a településnek 324 lakosa volt.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben és 1921-ben lakosságát Donji Proložachoz, 1953-ban és 1961-ben Krivodolhoz számították.)

Nevezetességei 
A Béke királynője tiszteletére szentelt templomát 1990-ben építették Vinko Grabovac tervei szerint. Felszentelése 1992. július 9-én történt. Modern betonépület alagsorában csarnokkal, földszinti részén a templommal és a kórussal. A bejárattól jobbra emelkedik az egyedülállóan kiképezett, alul háromszög, felül négyszög  alaprajzú harangtorony, a harangok szintjén négyes osztású négyszög alakú nyílásokkal .
A falutól keletre fekvő Opačac nevű régészeti lelőhelyen a Vrljika közelében található a Szűz Mária templom, melyet 1719-ben építettek a 14. századi, valamivel nagyobb templom helyén. Az egyhajós épület homlokzata sajnos leomlott, de ismert, hogy a bejárat felett rózsaablak, felül pedig harangtorony díszítette. Romos az északi és a keleti fal is. A mellékbejárat déli falon át vezet, melyet felül gótikus kereszt díszít. Valószínűleg egy középkori sírkő részét képezte. Ugyanezen a falon két alacsony, négyszögletes ablak között lőrésszerű nyílás látható. Közelében feltárták a 14. századi kolostortemplom, valamint egy másik épület északi alapfalait, melyet az egykori kolostor falának tartanak. A templom közvetlen közelében és belső terében nagy számú sír került elő, melyek legtöbbje a 16. és 17. századra keltezhető. Ez az az időszak, amikor az épület nem töltötte be eredeti szakrális funkcióját. Opačac ma is a Nagyboldogasszony napi  zarándoklatok kedvelt célpontja,  ahol évente több ezer zarándok gyűlik össze.

Jegyzetek

Források 
Prolozac község hivatalos oldala 
A split-makarskai érsekség honlapja

További információk 
A község információs portálja 

Split-Dalmácia megye települései
Šumet falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Proložachoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , Makarskától légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre a dalmát Zagora területén , Imotska krajina északnyugati részén fekszik . Története Šumet területe már a történelem előtti időben lakott volt , ezt bizonyítja a határában található Zujića gradina , mely egy ókori erődített település maradványa , valamint a Glavicán található halomsírok is . Első ismert népe az illírek voltak . Az illír háborúk végeztével az század elején e terület is Dalmácia római tartomány része lett . A római jelenlétet az e vidéken előkerült számos régészeti lelet ( pénzek , ékszerek , használati eszközök , fegyverek ) is igazolja . A horvátok ősei a században vándoroltak be erre a vidékre . A bencés atyák a falutól keletre fekvő Opačacnál a Vrljika-folyó forrásánál építették fel kolostorukat , innen végezték a térség lakóinak keresztény hitre térítését . A századtól a hívek lelki gondozását a ferencesek vették át , akik az elpusztult kolostort újjáépítették . A törökban meghódította a közeli Boszniát , majd néhány évvel később már ez a terület is uralmuk alá került . Azes karlócai béke török kézen hagyta . Végleges felszabadulása csak az újabb velencei-török háborút lezáró pozsareváci békévelban történt meg . Ezután a Velencei Köztársaság fennhatósága alá tartozott . A felszabadított területre Hercegovinából és a környező falvakból új lakosság települt , akik a proložaci plébániához tartoztak . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége utánban újra az osztrákoké lett.banbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később a Jugoszláv Királyság része lett . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik . A környező falvaktól eltérően lakosságának száma az utóbbi évtizedekben sem csökkent.ben a településneklakosa volt . Lakosság ( 1857-ben,ben ésben lakosságát Donji Proložachoz, ban ésben Krivodolhoz számították . ) Nevezetességei A Béke királynője tiszteletére szentelt templomátben építették Vinko Grabovac tervei szerint . Felszentelése júliusén történt . Modern betonépület alagsorában csarnokkal , földszinti részén a templommal és a kórussal . A bejárattól jobbra emelkedik az egyedülállóan kiképezett , alul háromszög , felül négyszög alaprajzú harangtorony , a harangok szintjén négyes osztású négyszög alakú nyílásokkal \ . A falutól keletre fekvő Opačac nevű régészeti lelőhelyen a Vrljika közelében található a Szűz Mária templom , melyetben építettek a századi , valamivel nagyobb templom helyén . Az egyhajós épület homlokzata sajnos leomlott , de ismert , hogy a bejárat felett rózsaablak , felül pedig harangtorony díszítette . Romos az északi és a keleti fal is . A mellékbejárat déli falon át vezet , melyet felül gótikus kereszt díszít . Valószínűleg egy középkori sírkő részét képezte . Ugyanezen a falon két alacsony , négyszögletes ablak között lőrésszerű nyílás látható . Közelében feltárták a századi kolostortemplom , valamint egy másik épület északi alapfalait , melyet az egykori kolostor falának tartanak . A templom közvetlen közelében és belső terében nagy számú sír került elő , melyek legtöbbje a és századra keltezhető . Ez az az időszak , amikor az épület nem töltötte be eredeti szakrális funkcióját . Opačac ma is a Nagyboldogasszony napi zarándoklatok kedvelt célpontja , ahol évente több ezer zarándok gyűlik össze . Jegyzetek Források Prolozac község hivatalos oldala A split-makarskai érsekség honlapja További információk A község információs portálja Split-Dalmácia megye települései