Szeremlei Gábor
Szeremlei Gábor, névváltozatok: Szeremlei Császár, Szeremley (Disznóshorvát, 1807 – Sárospatak, 1867. január 26.) bölcseleti doktor, református lelkész, filozófiai író, teológiai tanár.

Élete

Tanulni szülőhelyén kezdett. Azután Sárospatakra ment, ahol tanulmányainak bevégzése után köztanító, majd segédtanár volt. 1835-ben külföldre indult és félévet a bécsi teológiai fakultáson, felet a berlini egyetemen töltött. Hazájába visszatérte után 1838 elején felsőnyárádi lelkész, 1839 őszén pedig máramarosszigeti teológiai tanár lett. Innét 1841-ben a sárospataki akadémiához hívták meg, ahol hat évig politikát, négyig bölcseletet adott elő. 1851-ben a bécsi protestáns fakultás tanárának neveztetett ki és részt vett a magyar protestáns egyház szervezése ügyében és 1855. május-júniusban Bécsben tartott értekezleteken. Még ez évben visszatért Sárospatakra a dogmatika tanszékére, melyen 1867. január 26-án bekövetkezett haláláig működött. 1862. szeptember 23-án a bécsi fakultás teológiai doktori címmel tüntette ki.

Cikkei az Athenaeumban (1838-1841), a Sárospataki Füzetekben (melynek egyik alapítója volt, 1857. A protestantismus elve, közigazgatási előadás a sárospataki ref. főiskoláról, 1863. Tájékozás a feltámadás tárgyában felmerült vitatkozások terén).

Munkái

 Az uj philosophia szellemvilági fejletében. Pest, 1841.
 Neveléstan. Sárospatak, 1843.
 Politika. Tanításainak rövid vázlatául. Uo. 1844.
 Geographiai Kézikönyv VI folyamban. Gymnasialis iskolák számára. Uo. 1845.
 Jogbölcsészet. Uo. 1849.
 Keresztyén vallástudomány. Ugyanott, 1859-62. Három kötet. 1859
 Válasz Ballagi Mór úrnak «Ker. vallástudomány» cz. munkám bírálatára. Uo. 1863.

Források

További információk

 
 Hadobás Pál: Edelény és környéke az irodalomban. Edelény, Művelődési Központ, Könyvtár és Múzeum, 2005.
 
 
 
 
 

Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar református lelkészek
Magyar teológusok
1807-ben született személyek
1867-ben elhunyt személyek
Szeremlei Gábor , névváltozatok : Szeremlei Császár , Szeremley ( Disznóshorvát,– Sárospatak , január ) bölcseleti doktor , református lelkész , filozófiai író , teológiai tanár . Élete Tanulni szülőhelyén kezdett . Azután Sárospatakra ment , ahol tanulmányainak bevégzése után köztanító , majd segédtanár volt.ben külföldre indult és félévet a bécsi teológiai fakultáson , felet a berlini egyetemen töltött . Hazájába visszatérte utánelején felsőnyárádi lelkész,őszén pedig máramarosszigeti teológiai tanár lett . Innétben a sárospataki akadémiához hívták meg , ahol hat évig politikát , négyig bölcseletet adott elő.ben a bécsi protestáns fakultás tanárának neveztetett ki és részt vett a magyar protestáns egyház szervezése ügyében és május-júniusban Bécsben tartott értekezleteken . Még ez évben visszatért Sárospatakra a dogmatika tanszékére , melyen januárán bekövetkezett haláláig működött. szeptemberán a bécsi fakultás teológiai doktori címmel tüntette ki . Cikkei az Athenaeumban a Sárospataki Füzetekben ( melynek egyik alapítója volt , A protestantismus elve , közigazgatási előadás a sárospataki ref . főiskoláról , Tájékozás a feltámadás tárgyában felmerült vitatkozások terén ) . Munkái Az uj philosophia szellemvilági fejletében . Pest , Neveléstan . Sárospatak , Politika . Tanításainak rövid vázlatául . Uo . Geographiai Kézikönyv VI folyamban . Gymnasialis iskolák számára . Uo . Jogbölcsészet . Uo . Keresztyén vallástudomány . Ugyanott , Három kötet . Válasz Ballagi Mór úrnak «Ker. vallástudomány» cz. munkám bírálatára . Uo . Források További információk Hadobás Pál : Edelény és környéke az irodalomban . Edelény , Művelődési Központ , Könyvtár és Múzeum , Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Magyar református lelkészek Magyar teológusok 1807-ben született személyek 1867-ben elhunyt személyek