Nagy Lajos (tanító, 1867–1929)
Nagy Lajos (Perbete, 1867. január 20. – Nagykanizsa, 1929. július 13.) református tanító, lapszerkesztő.

Élete

Nagy Mihály és Nyirő Zsuzsanna fiaként született. Tanult Pozsonyban, majd a pápai református kollégiumban, ahol az algimnázium végeztével a tanítóképző intézetbe iratkozott be. Azonban szüleinek időközben történt elszegényedése miatt a képzőt el kellett hagynia és több évig segédtanítóskodott a komáromi református egyház területén: Csúzon, Deákiban, Madaron és Zsigárdon. 1890-ben tanítói oklevelét megszerezte, azután Csehibe (Komárom megye) a református iskolához választották meg rendes tanítónak, ahonnét a közoktatási minisztérium az 1896-ban Magyarrégen (Maros-Torda megye) községben szervezett iskolához kinevezte. 1906-tól a nagykanizsai állami iskolánál tanított, itt saját kérelmére nyugdíjazták 1922-ben. 1892-ben vette feleségül Stetter Borbálát.

Tagja volt az Országos Gárdonyi Irodalmi Társaságnak, a Nagykanizsai Zrínyi Irodalmi és Művészeti Körnek és kaposvári székhelyű Berzsenyi Társaságnak. Amikor ezen társaság 1926. szeptember 12-én Niklán országos emléktábla leleplezési ünnepséget rendezett, saját ódáját szavalta el nagy tetszést aratva vele.

Tárcacikkeket, társadalmi, tanügyi, humorisztikus cikkeket és költeményeket írt a Komárommegyei Közlönybe, majd az Érsekujvár és a Budapest hozott tőle gyakran dolgozatokat; 1897-től a marosvásárhelyi Székely Lapokba írt, melynek huzamos ideig belmunkatársa is volt; állandó munkatársa a Székely Tanügynek és Református Tanítók Lapjának; írt még a következő lapokba: Komáromi Lapok, Barsi Ellenőr, Székesfehérvár és Vidéke, Székelység, Néptanítók Lapja, Tanügy, Magyar Szó, Székely-Udvarhely, Csiki Lapok és Képes Családi Lapok, mely cikkek összegyűjtve 7-8 kötetet tennének ki. A Lázas napokból és Nehéz órákban című kötetei fia, Nagy Győző verseit is közölték.

Alapította és szerkesztette a Régenvidék című hetilapot 1899. február 1-től június 1-ig Szászrégenben és az ugyanott megjelenő Marosvölgy felelős szerkesztője volt 1902. augusztus 15-től 1903. január 20-ig.

Munkái

 Mult idők. Érsekújvár, 1893. / Marosvásárhely, 1894.
 Versek. Marosvásárhely, 1900.
 Ujabb versek. Marosvásárhely, 1902.
 Lázas napokból. Nagykanizsa, 1915.
 Nehéz órákban. Nagykanizsa, 1919.
 Könnyek. Nagykanizsa, 1926.

Álnevei és jegyei

Sirály Lajos, Csehi Püspök, -gy -s és §.

Jegyzetek

Források

 
 Somogyi Helikon. A somogymegyei származású, vagy Somogyban több-kevesebb ideig lakó, vagy legalábbis Somoggyal kapcsolatban működő költők, írók és művészek lexikona. Szerk. Hortobágyi Ágost. Kaposvár, Szerző, 1928. 136-137. old.
 Barbarits Lajos: Nagykanizsa. Magyar városok monográfiája IV. (A Magyar Városok Monográfiája Kiadóhivatala. 1929) 365. old.
 PIM

További információk
 
 

Magyar pedagógusok
Perbeteiek
1867-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Nagy Lajos ( Perbete , január – Nagykanizsa , július ) református tanító , lapszerkesztő . Élete Nagy Mihály és Nyirő Zsuzsanna fiaként született . Tanult Pozsonyban , majd a pápai református kollégiumban , ahol az algimnázium végeztével a tanítóképző intézetbe iratkozott be . Azonban szüleinek időközben történt elszegényedése miatt a képzőt el kellett hagynia és több évig segédtanítóskodott a komáromi református egyház területén : Csúzon , Deákiban , Madaron és Zsigárdon.ben tanítói oklevelét megszerezte , azután Csehibe ( Komárom megye ) a református iskolához választották meg rendes tanítónak , ahonnét a közoktatási minisztérium azban Magyarrégen ( Maros-Torda megye ) községben szervezett iskolához kinevezte.tól a nagykanizsai állami iskolánál tanított , itt saját kérelmére nyugdíjaztákben.ben vette feleségül Stetter Borbálát . Tagja volt az Országos Gárdonyi Irodalmi Társaságnak , a Nagykanizsai Zrínyi Irodalmi és Művészeti Körnek és kaposvári székhelyű Berzsenyi Társaságnak . Amikor ezen társaság szeptemberén Niklán országos emléktábla leleplezési ünnepséget rendezett , saját ódáját szavalta el nagy tetszést aratva vele . Tárcacikkeket , társadalmi , tanügyi , humorisztikus cikkeket és költeményeket írt a Komárommegyei Közlönybe , majd az Érsekujvár és a Budapest hozott tőle gyakran dolgozatokat;től a marosvásárhelyi Székely Lapokba írt , melynek huzamos ideig belmunkatársa is volt ; állandó munkatársa a Székely Tanügynek és Református Tanítók Lapjának ; írt még a következő lapokba : Komáromi Lapok, Barsi Ellenőr , Székesfehérvár és Vidéke , Székelység , Néptanítók Lapja , Tanügy , Magyar Szó , Székely-Udvarhely , Csiki Lapok és Képes Családi Lapok , mely cikkek összegyűjtvekötetet tennének ki . A Lázas napokból és Nehéz órákban című kötetei fia , Nagy Győző verseit is közölték . Alapította és szerkesztette a Régenvidék című hetilapot februártől júniusig Szászrégenben és az ugyanott megjelenő Marosvölgy felelős szerkesztője volt augusztustől januárig . Munkái Mult idők . Érsekújvár , / Marosvásárhely , Versek . Marosvásárhely , Ujabb versek . Marosvásárhely , Lázas napokból . Nagykanizsa , Nehéz órákban . Nagykanizsa , Könnyek . Nagykanizsa , Álnevei és jegyei Sirály Lajos , Csehi Püspök , -gy -s és § . Jegyzetek Források Somogyi Helikon . A somogymegyei származású , vagy Somogyban több-kevesebb ideig lakó , vagy legalábbis Somoggyal kapcsolatban működő költők , írók és művészek lexikona . Szerk . Hortobágyi Ágost . Kaposvár , Szerző , old . Barbarits Lajos : Nagykanizsa . Magyar városok monográfiája IV . ( A Magyar Városok Monográfiája Kiadóhivatala.365. old . PIM További információk Magyar pedagógusok Perbeteiek 1867-ben született személyek 1929-ben elhunyt személyek