Kovács Samu
Kovács Samu, Kovács Sámuel (Dés, 1819. június 19. – Dés, 1893. szeptember 24.) református lelkész.

Életútja

Polgári szülők gyermeke. Tanulmányait a helybeli református iskolában kezdte és itt Mentovich Ferenc és Fekete Mihály tanulótársaival Zsenge címmel lapot is szerkesztett. A bölcseleti és teológiai tanfolyamot Kolozsváron a református kollégiumban elvégezvén, Budapestre és Bécsbe ment tanulmányi gyarapítása végett; utóbbi helyen huzamosabb ideig tartózkodott; azután Észak-Németországba vette útját és 1845-ben Berlinben a természettudományok hallgatása mellett a nevelésügy tanulmányozására fordította idejét, amiben a híres Diesterweg segítette elő, akinek előadásait hallgatta és aki a magyarok iránt nagy előszeretettel viseltetett.

Hazajövetele után a dési református iskola (particula) tanítója, később igazgatója lett és az oktatási rendszert itt teljesen új alapon reális irányúvá alakította át. 1848-ban nemzetőr lett és a mozgalmakban élénk részt vett; a bekövetkezhető szomorú eseményektől befolyásos emberek mentették meg. Az ostromállapot megszűntével folytatta működését. Az 1867. évi kiegyezés után a közjogi ellenzékhez csatlakozott és midőn ez a párt került kormányra, a közéletben is nagyobb tér nyílt számára. A dési takarékpénztárnak 15 évig vezérigazgatója, a szamosvölgyi vasúttársaságnak, az iskolaszéknek és a gazdasági egyesületnek alelnöke, aligazgatója lett. Közreműködött abban, hogy Désen nyomda állíttassék fel, mely Bánffy Dezső báró főispán segélyével 1876-ban Bánffy és Kovács cég alatt létesült is. Érdemei elismeréseül a koronás arany érdemkeresztet kapta.

Az egyházmegyének négy ízben megválasztott közügyigazgatója volt és mint a megyei közigazgatási bizottságnak tagja tíz évig működött. Takarékosságával 60.000 forintnyi vagyont szerzett, melynek nagy részét jótékony célokra hagyta; többek közt az erdélyi múzeum-egyletnek 1000 forintot, melynek kamatai egy ballada-pályaműre fordítandók. Kolerában hunyt el 1893-ban.

Cikkei az erdélyi lapokban, különösen a Szolnok-Dobokában jelentek meg.

Álneve s jegyei: Kátó, cs. y. és xxx (az erdélyi lapokban és a Szolnok-Dobokában).

Munkái

 Egyházi beszédek. Kolozsvár, 1852
 Gyakorlati magyar nyelvtan a németek számára, a magyar nyelv szelleme szerint párhuzamban a német nyelv sajátságaival. I. Alaktan. Uo. 1856
 A pályáját megfutott keresztény. Emlékbeszéd Telegdi Róth Pál felett. Uo. 1861
 Az erős férfiú. Emlékbeszéd orvos Tokai Pál fölött. Szamosujvár, 1868
 Emlékbeszéd ifj. Róth Pál fölött. Deés, 1882
 Visszaemlékezések 1830-1850. Uo. 1887 (A Pesti Naplóban 281. sz. Prielle Korneliáról. Lendvaynéról, báró Kemény Zsigmondról és Deák Ferencről.)

Források

 
 Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János

Magyar református lelkészek
Magyar tanítók
Az 1848–49-es szabadságharc katonái
Kolerában elhunyt személyek
1819-ben született személyek
1893-ban elhunyt személyek
Kovács Samu , Kovács Sámuel ( Dés , június – Dés , szeptember ) református lelkész . Életútja Polgári szülők gyermeke . Tanulmányait a helybeli református iskolában kezdte és itt Mentovich Ferenc és Fekete Mihály tanulótársaival Zsenge címmel lapot is szerkesztett . A bölcseleti és teológiai tanfolyamot Kolozsváron a református kollégiumban elvégezvén , Budapestre és Bécsbe ment tanulmányi gyarapítása végett ; utóbbi helyen huzamosabb ideig tartózkodott ; azután Észak-Németországba vette útját ésben Berlinben a természettudományok hallgatása mellett a nevelésügy tanulmányozására fordította idejét , amiben a híres Diesterweg segítette elő , akinek előadásait hallgatta és aki a magyarok iránt nagy előszeretettel viseltetett . Hazajövetele után a dési református iskola ( particula ) tanítója , később igazgatója lett és az oktatási rendszert itt teljesen új alapon reális irányúvá alakította át.ban nemzetőr lett és a mozgalmakban élénk részt vett ; a bekövetkezhető szomorú eseményektől befolyásos emberek mentették meg . Az ostromállapot megszűntével folytatta működését . Az évi kiegyezés után a közjogi ellenzékhez csatlakozott és midőn ez a párt került kormányra , a közéletben is nagyobb tér nyílt számára . A dési takarékpénztárnakévig vezérigazgatója , a szamosvölgyi vasúttársaságnak , az iskolaszéknek és a gazdasági egyesületnek alelnöke , aligazgatója lett . Közreműködött abban , hogy Désen nyomda állíttassék fel , mely Bánffy Dezső báró főispán segélyévelban Bánffy és Kovács cég alatt létesült is . Érdemei elismeréseül a koronás arany érdemkeresztet kapta . Az egyházmegyének négy ízben megválasztott közügyigazgatója volt és mint a megyei közigazgatási bizottságnak tagja tíz évig működött . Takarékosságával000 forintnyi vagyont szerzett , melynek nagy részét jótékony célokra hagyta ; többek közt az erdélyi múzeum-egyletnekforintot , melynek kamatai egy ballada-pályaműre fordítandók . Kolerában hunyt elban . Cikkei az erdélyi lapokban , különösen a Szolnok-Dobokában jelentek meg . Álneve s jegyei : Kátó , cs . y. és xxx ( az erdélyi lapokban és a Szolnok-Dobokában ) . Munkái Egyházi beszédek . Kolozsvár , Gyakorlati magyar nyelvtan a németek számára , a magyar nyelv szelleme szerint párhuzamban a német nyelv sajátságaival . I. Alaktan . Uo . A pályáját megfutott keresztény . Emlékbeszéd Telegdi Róth Pál felett . Uo . Az erős férfiú . Emlékbeszéd orvos Tokai Pál fölött . Szamosujvár , Emlékbeszéd ifj. Róth Pál fölött . Deés , Visszaemlékezések Uo. ( A Pesti Naplóban sz . Prielle Korneliáról . Lendvaynéról , báró Kemény Zsigmondról és Deák Ferencről . ) Források Zoványi Jenő : Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János Magyar református lelkészek Magyar tanítók Az49-es szabadságharc katonái Kolerában elhunyt személyek 1819-ben született személyek 1893-ban elhunyt személyek