Stańczyk
Stańczyk (kb. 1480 – kb. 1560) bohóc, a lengyel történelem leghíresebb udvari bolondja, bár egyes feltételezések szerint költött alak. Három lengyel király mellett szolgált: Sándor (lengyelül: Aleksander Jagiellończyk), I. Zsigmond (Öreg Zsigmond, Zygmunt Stary), valamint II. Zsigmond Ágost (Zygmunt II August) idején.

Történelmi hitelesség

Stańczyknak sem a pontos neve, sem a születési és halálozási ideje tudományosan nem igazolt. A források szűkössége miatt egyesek úgy tartják, hogy alakját a reneszánsz írói és költői (Łukasz Górnicki, Jan Kochanowski, Marcin Kromer, Mikołaj Rej és mások) teremtették meg.

Valószínűleg a Krakkó melletti Proszowicéban született. Híresen jól vágott az esze, s számos anekdota maradt fenn utána. E történetekben még az uralkodókat sem kímélte, élesen bírálva a politikai döntéseiket. Ilyen volt például az ún. porosz hódolat (Hołd pruski) gúnyos kritikája.

Történeti tény, hogy a Német Lovagrend nagymestere, Brandenburgi Albert nagymester 1525. április 10-én hűbéri esküt tett I. Zsigmond királynak a krakkói piactéren. Ezt követően létrejött egy új, protestáns világi állam Porosz Hercegség néven, amelyet Zsigmond megvédelmezett V. Károly német-római császárral, illetve más németekkel szemben. Később ez az állam lett Lengyelország egyik sírásója, mert a XVIII. században az ország három felosztásának folyamatában jelentős területeket és népességet kebelezett be Lengyelországból az Orosz Birodalommal és a Habsburg Birodalommal együtt. Az anekdota szerint 1533-ban I. Zsigmond király hatalmas medvét kapott Litvániából, amelyet a Krakkó közeli Niepołomice erdőségeiben szabadon engedtek, hogy a király levadássza. A szórakozás azonban balul sült el, a megvadult állat pánikot okozott, és Zsigmond második felesége, Sforza Bona királyné leesett a lóról és elvetélt. A király később leteremtette Stańczykot, amiért elmenekült a medve elől. Ő azzal vágott vissza, hogy ennél nagyobb bolondság volt az egyszer már ketrecbe zárt medvét újra kiengedni.

A bolond az anekdotában Poroszország létrejöttének támogatására utalt. Az ehhez hasonló történetek miatt Stańczyk a lengyel kultúrába mint nagy hazafi, művelt ember és a politikai kérdésekben is járatos személy került be.

Szimbólum

Lengyelország 1795-ben 123 évre elvesztette a függetlenségét. Stańczyk népszerű történelmi alakká vált ez után, akit egyes szerzők a lengyel függetlenségi harc szimbólumaként ábrázoltak, mások pedig kétségek között őrlődő shakespeare-i karakterként.

Politika: Teka Stańczyka, Stańczycy

1869-ben fiatal, konzervatív publicisták egy csoportja (Józef Szujski, Stanisław Tarnowski, Stanisław Koźmian és Ludwik Wodzicki) szatirikus brosúrák sorát jelentette meg Stańczyk-téka (Teka Stańczyka) címmel. A csoport fellépésére alig öt évvel a tragikus véget ért januári felkelés után került sor. A brosúrák célja az volt, hogy nevetségessé tegyék a fegyveres nemzeti felkelések programját. Kompromisszumos kiegyezést javasoltak Lengyelország ellenségeivel, különösen az Osztrák Birodalommal, és szorgalmazták, hogy a politikai függetlenség kérdésénél nagyobb figyelmet kapjon a gazdasági fejlődés ügye. Az a politikai párt, amely magáévá tette ezeket a gondolatokat, Stańczycy néven vált ismertté (a szó a Stańczyk többes száma lengyelül).

Stańczyk a művészetekben

Jan Matejko, a 19. századi lengyel historikus festészet nagy alakja számos képén örökítette meg saját arcképét és alakját Stańczyk jelmezébe bújva. E képek a lengyel történelem egy-egy nagyobb eseményét ábrázolják, a kompozíciókban pedig a bolond aggódó, nyugtalan személyisége rendszerint éles ellentétet mutat a bohócruhával és a bolondozás kellékeivel. A gondolat és ábrázolási mód számos modern lengyel festőnél köszön vissza, például Leon Wyczółkowskinál.

Jan Matejko festményei:

Az 1800-as évek első felében többek között Julian Ursyn Niemcewicz (Jan z Tęczna. Powieść historyczna, 1825) és Józef Ignacy Kraszewski (1839, 1841) műveiben bukkant fel az alakja. A legfontosabb ilyen irodalmi mű Stanisław Wyspiański Menyegző (Wesele) című drámája. Ez ugyan a század végén játszódik, de feltűnik benne az ő szelleme is. A műből Andrzej Wajda készített filmet 1972-ben. A bolond szerepe figyelmeztetni, hogy a passzivitás megöli a nemzetet. Wyspiański ezzel megerősítette Stańczyknak a lengyel kultúrában elfoglalt helyét, mivel ő is a hazafiság és a szkeptikus politikai bölcsesség jelképeként szerepeltette.

Fordítás

Jegyzetek 

Reneszánsz
Lengyelország történelme
Krakkóiak
Az 1480-as években született személyek
Az 1560-as években elhunyt személyek
Stańczyk ( kb.– kb.boh óc , a lengyel történelem leghíresebb udvari bolondja , bár egyes feltételezések szerint költött alak . Három lengyel király mellett szolgált : Sándor ( lengyelül : Aleksander Jagiellończyk ) , I. Zsigmond ( Öreg Zsigmond , Zygmunt Stary ) , valamint II. Zsigmond Ágost ( Zygmunt II August ) idején . Történelmi hitelesség Stańczyknak sem a pontos neve , sem a születési és halálozási ideje tudományosan nem igazolt . A források szűkössége miatt egyesek úgy tartják , hogy alakját a reneszánsz írói és költői ( Łukasz Górnicki , Jan Kochanowski , Marcin Kromer , Mikołaj Rej és mások ) teremtették meg . Valószínűleg a Krakkó melletti Proszowicéban született . Híresen jól vágott az esze , s számos anekdota maradt fenn utána . E történetekben még az uralkodókat sem kímélte , élesen bírálva a politikai döntéseiket . Ilyen volt például az ún . porosz hódolat ( Hołd pruski ) gúnyos kritikája . Történeti tény , hogy a Német Lovagrend nagymestere, Brandenburgi Albert nagymester áprilisén hűbéri esküt tett I. Zsigmond királynak a krakkói piactéren . Ezt követően létrejött egy új , protestáns világi állam Porosz Hercegség néven , amelyet Zsigmond megvédelmezett V . Károly német-római császárral , illetve más németekkel szemben . Később ez az állam lett Lengyelország egyik sírásója , mert a XVIII. században az ország három felosztásának folyamatában jelentős területeket és népességet kebelezett be Lengyelországból az Orosz Birodalommal és a Habsburg Birodalommal együtt . Az anekdota szerintban I. Zsigmond király hatalmas medvét kapott Litvániából , amelyet a Krakkó közeli Niepołomice erdőségeiben szabadon engedtek , hogy a király levadássza . A szórakozás azonban balul sült el , a megvadult állat pánikot okozott , és Zsigmond második felesége , Sforza Bona királyné leesett a lóról és elvetélt . A király később leteremtette Stańczykot , amiért elmenekült a medve elől . Ő azzal vágott vissza , hogy ennél nagyobb bolondság volt az egyszer már ketrecbe zárt medvét újra kiengedni . A bolond az anekdotában Poroszország létrejöttének támogatására utalt . Az ehhez hasonló történetek miatt Stańczyk a lengyel kultúrába mint nagy hazafi , művelt ember és a politikai kérdésekben is járatos személy került be . Szimbólum Lengyelországbenévre elvesztette a függetlenségét . Stańczyk népszerű történelmi alakká vált ez után , akit egyes szerzők a lengyel függetlenségi harc szimbólumaként ábrázoltak , mások pedig kétségek között őrlődő shakespeare-i karakterként . Politika : Teka Stańczyka , Stańczycy 1869-ben fiatal , konzervatív publicisták egy csoportja ( Józef Szujski , Stanisław Tarnowski , Stanisław Koźmian és Ludwik Wodzicki ) szatirikus brosúrák sorát jelentette meg Stańczyk-téka ( Teka Stańczyka ) címmel . A csoport fellépésére alig öt évvel a tragikus véget ért januári felkelés után került sor . A brosúrák célja az volt , hogy nevetségessé tegyék a fegyveres nemzeti felkelések programját . Kompromisszumos kiegyezést javasoltak Lengyelország ellenségeivel , különösen az Osztrák Birodalommal , és szorgalmazták , hogy a politikai függetlenség kérdésénél nagyobb figyelmet kapjon a gazdasági fejlődés ügye . Az a politikai párt , amely magáévá tette ezeket a gondolatokat , Stańczycy néven vált ismertté ( a szó a Stańczyk többes száma lengyelül ) . Stańczyk a művészetekben Jan Matejko , a századi lengyel historikus festészet nagy alakja számos képén örökítette meg saját arcképét és alakját Stańczyk jelmezébe bújva . E képek a lengyel történelem egy-egy nagyobb eseményét ábrázolják , a kompozíciókban pedig a bolond aggódó , nyugtalan személyisége rendszerint éles ellentétet mutat a bohócruhával és a bolondozás kellékeivel . A gondolat és ábrázolási mód számos modern lengyel festőnél köszön vissza , például Leon Wyczółkowskinál . Jan Matejko festményei : Azas évek első felében többek között Julian Ursyn Niemcewicz ( Jan z Tęczna . Powieść historyczna, és Józef Ignacy Kraszewskiműveiben bukkant fel az alakja . A legfontosabb ilyen irodalmi mű Stanisław Wyspiański Menyegző ( Wesele ) című drámája . Ez ugyan a század végén játszódik , de feltűnik benne az ő szelleme is . A műből Andrzej Wajda készített filmetben . A bolond szerepe figyelmeztetni , hogy a passzivitás megöli a nemzetet . Wyspiański ezzel megerősítette Stańczyknak a lengyel kultúrában elfoglalt helyét , mivel ő is a hazafiság és a szkeptikus politikai bölcsesség jelképeként szerepeltette . Fordítás Jegyzetek Reneszánsz Lengyelország történelme Krakkóiak Azas években született személyek Azas években elhunyt személyek