Meghalt a cselszövő
A Meghalt a cselszövő kezdetű dalt a kórus énekli Erkel Ferenc Hunyadi László című operájában, miután V. László király (látszólag) megbocsátott gyámja, Cillei Ulrik megöléséért. Ez a dal az I. felvonás fináléja.

Történelmi háttér

Előzmények 
Zsigmond király 1437-es halála után egy korábban kötött szerződés értelmében I. Albert Habsburg herceg került a magyar trónra, aki 1439. október 27-én meghalt. Özvegye, a várandós Luxemburgi Erzsébet lett a magyar királynő, de ténylegesen nem uralkodott. Erzsébet ígéretet tett a magyar rendeknek, hogy feleségül megy a magyarul folyékonyan beszélő III. Ulászló lengyel királyhoz. A budai országgyűlés 1440. január 1-én Hédervári Lőrinc nádor javaslatára Ulászlót I. Ulászló néven magyar királlyá választotta, és egy nemesi küldöttség tárgyalásokat kezdett vele a trón elfoglalásának feltételeiről. Az egyik feltétel az volt, hogy vegye feleségül Luxemburgi Erzsébetet.

1440. február 22-én Erzsébetnek fia született, a fiú gyámja Cillei Ulrik magyar főúr lett. László születése gyökeresen megváltoztatta a helyzetet, ui. jogilag ő lett Magyarország királya. Emiatt Erzsébet nem tartotta meg az ígéretét, és nem volt hajlandó feleségül menni Ulászlóhoz. A nemesség egy része azonban úgy vélte, hogy a török veszély miatt Magyarországnak felnőtt királyra van szüksége, ezért továbbra is I. Ulászlót támogatta, és március 8-án meg is egyeztek vele. Ulászló április 21-én érkezett meg seregével Magyarországra.

1440. május 15-én Erzsébet fiát titokban királlyá koronázták V. László néven a Visegrádról titokban elvitt Szent koronával, majd az Ulászló-hívektől tartva elhagyták az országot. Később Erzsébet anyakirályné fiát III. Frigyes német-római császár, a fiú nagybátyja gondjaira bízta.

1440. július 17-én Ulászlót magyar királlyá koronázták egy alkalmi koronával, jogi értelemben érvénytelenül. Ennek ellenére ténylegesen ő lett a magyar király.

1443 második felében Hunyadi János megakadályozta, hogy a II. Tvrtko bosnyák király örököséül kijelölt Cillei Ulrik megszerezze a bosnyák koronát.

1444. november 10-én a várnai csatában eltűnt Ulászló király, és a vele harcoló Hunyadi János fogságba esett. 1446-ban az országgyűlés úgy döntött, hogy ha Ulászló május 31-ig nem kerül elő, V. Lászlót elismerik magyar királynak. III. Frigyes német-római császár azonban nem engedte szabadon a gyermek királyt. Átmeneti megoldásként június 5-én Hunyadi Jánost kormányzóvá választották. 1450-ben a korábban Ulászlót támogató Hunyadi is elismerte V. László trónigényét.

1452-ben a magyar, az alsó-ausztriai, továbbá a cseh és a morva rendek szövetséget kötöttek egymással III. Frigyes ellen. A Bécsújhelyre érkező Frigyesen az egyesült rendek 16 ezer fős hadserege ütött rajta, kikényszerítve V. László kiadását, aki ismét Cillei Ulrik gyámsága alá került.

1453-ban Hunyadi lemondott a kormányzói címről. 1456 augusztus 11-én – három héttel a dicsőséges nándorfehérvári diadal után –
pestisben meghalt. Az 1456. októberi futaki országgyűlésen Cillei Ulrik lett Magyarország kormányzója. Az országgyűlésen Hunyadi László is megjelent, és megígérte, hogy a királyi birokhoz tartozó Nándorfehérvárt átadja.

Az opera ideje 

1456. november 8-án Cillei a gyámsága alatt álló, 16 éves V. László királlyal és egy 4000 fős sereggel Nándorfehérvárra ment. A királyt és kíséretét beengedték a Hunyadiak várába, de utána leengedték a kaput védő rácsot és felhúzták a hidat. Cillei és a király fegyveres kísérete a váron kívül maradt.

Nem tisztázott, hogyan halt meg Cillei. Egyes vélemények szerint összeszólalkozott Hunyadi Lászlóval, aki megölte. Más vélemények szerint nem valószínű, hogy Cillei – lényegében a Hunyadiak fogságában – fegyverrel támadt volna Hunyadi Lászlóra.

Később 
A hazafelé vonuló V. Lászlón november 23-án Temesváron rajta ütöttek Szilágyi Erzsébet (Hunyadi János özvegye) fegyveresei, és arra kényszerítették, hogy ünnepélyes esküvel adjon amnesztiát a Hunyadi fiúknak.

1457 elején V. László Budára rendelte Hunyadi Lászlót és Mátyást, és az ígéretét megszegve 1457. március 16-án a budai Szent György téren Lászlónak nyilvánosan fejét vétette. Mátyásnak egyelőre megkegyelmezett, és fogolyként magával vitte Bécsbe, majd onnan Prágába. Nem tudni, hogy mik voltak a további tervei vele, mert 1457. november 23-án, három napig tartó rosszullét után az esküvőjére készülő király váratlanul meghalt. Nem érte meg a 18. évét. A király halála után a kiszabadult Mátyást közfelkiáltással királlyá választották.

Kotta és dallam

Források 
 
 
  (történelmi háttér)

Felvételek

További információk 
 
 
 

Magyar komolyzenei dalok
Kottát és midifáljt tartalmazó lapok
A Meghalt a cselszövő kezdetű dalt a kórus énekli Erkel Ferenc Hunyadi László című operájában , miután V . László király ( látszólag ) megbocsátott gyámja , Cillei Ulrik megöléséért . Ez a dal az I. felvonás fináléja . Történelmi háttér Előzmények Zsigmond királyes halála után egy korábban kötött szerződés értelmében I. Albert Habsburg herceg került a magyar trónra , aki októberén meghalt . Özvegye , a várandós Luxemburgi Erzsébet lett a magyar királynő , de ténylegesen nem uralkodott . Erzsébet ígéretet tett a magyar rendeknek , hogy feleségül megy a magyarul folyékonyan beszélő III. Ulászló lengyel királyhoz . A budai országgyűlés januárén Hédervári Lőrinc nádor javaslatára Ulászlót I. Ulászló néven magyar királlyá választotta , és egy nemesi küldöttség tárgyalásokat kezdett vele a trón elfoglalásának feltételeiről . Az egyik feltétel az volt , hogy vegye feleségül Luxemburgi Erzsébetet . 1440. februárén Erzsébetnek fia született , a fiú gyámja Cillei Ulrik magyar főúr lett . László születése gyökeresen megváltoztatta a helyzetet , ui. jogilag ő lett Magyarország királya . Emiatt Erzsébet nem tartotta meg az ígéretét , és nem volt hajlandó feleségül menni Ulászlóhoz . A nemesség egy része azonban úgy vélte , hogy a török veszély miatt Magyarországnak felnőtt királyra van szüksége , ezért továbbra is I. Ulászlót támogatta , és márciusán meg is egyeztek vele . Ulászló áprilisén érkezett meg seregével Magyarországra . 1440. májusén Erzsébet fiát titokban királlyá koronázták V . László néven a Visegrádról titokban elvitt Szent koronával , majd az Ulászló-hívektől tartva elhagyták az országot . Később Erzsébet anyakirályné fiát III. Frigyes német-római császár , a fiú nagybátyja gondjaira bízta . 1440. júliusén Ulászlót magyar királlyá koronázták egy alkalmi koronával , jogi értelemben érvénytelenül . Ennek ellenére ténylegesen ő lett a magyar király . 1443 második felében Hunyadi János megakadályozta , hogy a II. Tvrtko bosnyák király örököséül kijelölt Cillei Ulrik megszerezze a bosnyák koronát . 1444. novemberén a várnai csatában eltűnt Ulászló király , és a vele harcoló Hunyadi János fogságba esett.ban az országgyűlés úgy döntött , hogy ha Ulászló májusig nem kerül elő , V . Lászlót elismerik magyar királynak . III. Frigyes német-római császár azonban nem engedte szabadon a gyermek királyt . Átmeneti megoldásként júniusén Hunyadi Jánost kormányzóvá választották.ben a korábban Ulászlót támogató Hunyadi is elismerte V . László trónigényét . 1452-ben a magyar , az alsó-ausztriai , továbbá a cseh és a morva rendek szövetséget kötöttek egymással III. Frigyes ellen . A Bécsújhelyre érkező Frigyesen az egyesült rendekezer fős hadserege ütött rajta , kikényszerítve V . László kiadását , aki ismét Cillei Ulrik gyámsága alá került . 1453-ban Hunyadi lemondott a kormányzói címről.augusztusén – három héttel a dicsőséges nándorfehérvári diadal után – pestisben meghalt . Az októberi futaki országgyűlésen Cillei Ulrik lett Magyarország kormányzója . Az országgyűlésen Hunyadi László is megjelent , és megígérte , hogy a királyi birokhoz tartozó Nándorfehérvárt átadja . Az opera ideje 1456. novemberán Cillei a gyámsága alatt álló,éves V . László királlyal és egyfős sereggel Nándorfehérvárra ment . A királyt és kíséretét beengedték a Hunyadiak várába , de utána leengedték a kaput védő rácsot és felhúzták a hidat . Cillei és a király fegyveres kísérete a váron kívül maradt . Nem tisztázott , hogyan halt meg Cillei . Egyes vélemények szerint összeszólalkozott Hunyadi Lászlóval , aki megölte . Más vélemények szerint nem valószínű , hogy Cillei – lényegében a Hunyadiak fogságában – fegyverrel támadt volna Hunyadi Lászlóra . Később A hazafelé vonuló V . Lászlón novemberán Temesváron rajta ütöttek Szilágyi Erzsébet ( Hunyadi János özvegye ) fegyveresei , és arra kényszerítették , hogy ünnepélyes esküvel adjon amnesztiát a Hunyadi fiúknak . 1457 elején V . László Budára rendelte Hunyadi Lászlót és Mátyást , és az ígéretét megszegve márciusán a budai Szent György téren Lászlónak nyilvánosan fejét vétette . Mátyásnak egyelőre megkegyelmezett , és fogolyként magával vitte Bécsbe , majd onnan Prágába . Nem tudni , hogy mik voltak a további tervei vele , mert novemberán , három napig tartó rosszullét után az esküvőjére készülő király váratlanul meghalt . Nem érte meg a évét . A király halála után a kiszabadult Mátyást közfelkiáltással királlyá választották . Kotta és dallam Források ( történelmi háttér ) Felvételek További információk Magyar komolyzenei dalok Kottát és midifáljt tartalmazó lapok