Török család (nagyemőkei)
Nagyemőkei Török család Nyitra vármegyei nemesi család.

Története
A ludány nemzetség emőkei ágából származó középkori eredetű család, amely a 15. században János (de NaghEmewke) fia Bertalan (Barta) másként Törökről vették családnevüket. 1495-ben anyja Szemerei Orsolya révén négy Komárom vármegyei birtokra (Szemere, Kamocsa, Kürt ? és Nyárad) jelentette be igényét.

Bertalan fiát Török Miklóst 1481-1526 közé tehetjük. A mohácsi vész után Miklós fia János szerepel 1520-1552 között. Feleségétől tótprónai Szerafin Krisztinától 5 fia született: Márton, Lőrinc, János, Dömötör és Barta. 1546-ban Török János jobbágyait említik tanúként. János fia János ága folytatta a családi vagyon gyarapítását és a környező falvakban, Lapásgyarmaton, Pogrányban, Kiskeszin (Bánkeszi része), Szomorlovászin, Kisvezekényben, Barsváradon és Szénásfalun szereztek birtokokat. 1570-ben ezeken a birtokrészeken osztoztak meg a leszármazottak.

1617-ben Seregélyi Máté nagyemőkei birtokrészét Szabó Pisarovich Györgynek és feleségének Török Annának zálogosította el.

1659-ben Török István örökségén osztozkodtak özvegye felsőköröskényi Kereskényi Anna, fia Sándor és lányai Balogh Istvánné Zsuzsanna és Thuróczi Györgyné Borbála.

1683-ban Török Sándor halálával férfi ágon kihalt a család. Lánya Anna Szvetenyei Zsigmond felesége lett. Birtokaik a koronára szálltak, amit Esterházy Pál nádor 1697-ben Chrenóczi Mihálynak adományozott. Ez ellen többen tiltakoztak, de 1699-ben az adományt megerősítették. A birtokaik egy részét a rokon családok örökölték.

Neves tagjai

Török Bertalan (?-1506 körül) Nyitra vármegye alispánja.

Jegyzetek

Források
Peter Keresteš a kol. 2015: Janíkovce - Dejiny Janíkoviec od najstarších čias až po súčasnosť. Nitra, 87-88, 102, 104-107.
Ján Šikura 1934: Z dejín kúrii v Slovenskom Pravne. Martin.
Csergheő Géza 1892: A „Török” családok (Két czímerrajzzal). Turul 10, 31–32.

Nyitra vármegyei nemesi családok
Magyar történelmi családok
Nagyemőkei Török család Nyitra vármegyei nemesi család . Története A ludány nemzetség emőkei ágából származó középkori eredetű család , amely a században János ( de NaghEmewke ) fia Bertalan ( Barta ) másként Törökről vették családnevüket.ben anyja Szemerei Orsolya révén négy Komárom vármegyei birtokra ( Szemere , Kamocsa , Kürt ? és Nyárad ) jelentette be igényét . Bertalan fiát Török Miklóstközé tehetjük . A mohácsi vész után Miklós fia János szerepelközött . Feleségétől tótprónai Szerafin Krisztinátólfia született : Márton , Lőrinc , János , Dömötör és Barta.ban Török János jobbágyait említik tanúként . János fia János ága folytatta a családi vagyon gyarapítását és a környező falvakban , Lapásgyarmaton , Pogrányban , Kiskeszin ( Bánkeszi része ) , Szomorlovászin , Kisvezekényben , Barsváradon és Szénásfalun szereztek birtokokat.ben ezeken a birtokrészeken osztoztak meg a leszármazottak . 1617-ben Seregélyi Máté nagyemőkei birtokrészét Szabó Pisarovich Györgynek és feleségének Török Annának zálogosította el . 1659-ben Török István örökségén osztozkodtak özvegye felsőköröskényi Kereskényi Anna , fia Sándor és lányai Balogh Istvánné Zsuzsanna és Thuróczi Györgyné Borbála . 1683-ban Török Sándor halálával férfi ágon kihalt a család . Lánya Anna Szvetenyei Zsigmond felesége lett . Birtokaik a koronára szálltak , amit Esterházy Pál nádorben Chrenóczi Mihálynak adományozott . Ez ellen többen tiltakoztak , deben az adományt megerősítették . A birtokaik egy részét a rokon családok örökölték . Neves tagjai Török Bertalan ( ?-1506 körül ) Nyitra vármegye alispánja . Jegyzetek Források Peter Keresteš a kol . Janíkovce - Dejiny Janíkoviec od najstarších čias až po súčasnosť . Nitra , Ján Šikura Z dejín kúrii v Slovenskom Pravne . Martin . Csergheő Géza A „ Török” családok ( Két czímerrajzzal ) . Turul32. Nyitra vármegyei nemesi családok Magyar történelmi családok