Csuthy Gyula
Vitéz Csuthy Gyula (Kisbér, 1895. június 3. – ?) igazgató-tanár, posztumusz vezérőrnagy.

Élete
Csuthy Károly református kisbéri ügyvéd és Nerhaft Lujza római katolikus magánzónő gyermekeként született, 1895. szeptember 26-án keresztelték Ászáron.

Katonai iskolákban nevelkedett, majd 1932-ben végzett Pécsett tanári szakon. 1913-ban tisztté avatták, 1914-től hadnagy, 1915-től főhadnagy. Részt vett az első világháborúban, melyben kétszer is súlyosan megsebesült. 1918-ban a 3. honvéd gyalogezred főhadnagya volt.

1929-ben a római Collegium Hungaricumba kapott olasz nyelvi tanulmányaira ösztöndíjat. 1932-től előbb a soproni, majd 1937-ig a pécsi hadapródiskola oktatója, majd aligazgatója volt. 1938-ban tanulmányúton vett részt Olaszországban. 1938-1941 között a soproni Rákóczi honvéd reáliskola nevelőintézetének tanára. 1939-től alezredes lett. 1941-ben megalakult a Nagykárolyi gróf Károlyi István Honvédtiszti Fiúnevelő Intézet, melynek első parancsnoka lett. 1942-től ezredes volt. 1943-1944 között a Honvédelmi Minisztérium tanulmányi felügyelője volt. 1945-ben Németországba, Ravensburg (Taldorf) környékére került, majd novemberben hazatért. 1947 végén B-listára került. Elbocsátották és 1948-ban nyugállományba helyezték.

1949-ben valószínűleg a Szovjetunióba hurcolták és eltűnt. P. Károlyi Bernát perében (1950) már nem volt személyesen jelen.

Anyanyelvi szinten beszélt franciául és olaszul, illetve a vívásban is jeleskedett. Felesége Tarján Katalin, aki elhunyt Budapesten, 1950. szeptember 5-én.

Elismerései és emléke
1991. március 15-én Göncz Árpád köztársasági elnök több társával együtt posztumusz előléptette.
Pécsett a Zrínyi hadapródiskola emléktábláján, a mártírok között szerepel
1940 Olasz Koronarend parancsnoki keresztje
1939 A kormányzó dicsérő elismerése
1938 II.B Tiszti Szolgálati Jel
Signum Laudis
III. osztályú katonai érdemkereszt
Több magyar és olasz kitüntetés viselője.

Művei

1932 Az olasz pásztorköltészet és hatásai irodalmunkban. Magyar Királyi Zrínyi Miklós Reáliskolai Nevelőintézet Értesítője 1932, 3-25.
1935 Katonai nevelés külföldön. Magyar Katonai Szemle 5/7, 60-71.
1935 Az utolsó száz év hadjáratai Abessziniában. Magyar Katonai Szemle 5/12, 251-254.
1936 Helyőrség vagy tábor. Magyar Katonai Szemle (kézirat)
1938 Due nazioni sorelle 1356 (kézirat)
1941 A katonaszellem mint államalkotó tényező. Magyar Katonai Szemle 11/7, 81-84.

Jegyzetek

Források
2003 Díszmenet - A nagykárolyi gróf Károlyi István Honvédtiszti Fiúnevelő Intézet volt növendékeinek emlékkönyve.
nagykaroly.szatmar.ro
Molnár József 1926/1928 (összeáll.): Debreceni honvédek a harcban I-II. Debrecen, I/ 54, 105, 107-108, II/ 51, 66, 68, 83, 101, 148, 156.
A Magyar királyi Honvédség és Csendörség Névkönyve 1918, 46, 236.
Nachrichten über Verwundete und Kranke 1915. (január 5, 4; március 9, 4)
Kahler Frigyes: Koncepciós perek a kommunista egyházpolitika kelléktárában - avagy katolikus papok elleni kirakatperek, és titkos eljárások 
Ő is Kisbérről származik: Csuthy Gyula
Pester Lloyd 1943. február 12., 6.

Kisbériek
1895-ben született személyek
Magyar katonák
Gyula
A 20. században elhunyt személyek
Vitéz Csuthy Gyula ( Kisbér , június – ? ) igazgató-tanár , posztumusz vezérőrnagy . Élete Csuthy Károly református kisbéri ügyvéd és Nerhaft Lujza római katolikus magánzónő gyermekeként született , szeptemberán keresztelték Ászáron . Katonai iskolákban nevelkedett , majdben végzett Pécsett tanári szakon.ban tisztté avatták,től hadnagy,től főhadnagy . Részt vett az első világháborúban , melyben kétszer is súlyosan megsebesült.ban a honvéd gyalogezred főhadnagya volt . 1929-ben a római Collegium Hungaricumba kapott olasz nyelvi tanulmányaira ösztöndíjat.től előbb a soproni , majdig a pécsi hadapródiskola oktatója , majd aligazgatója volt.ban tanulmányúton vett részt Olaszországban.között a soproni Rákóczi honvéd reáliskola nevelőintézetének tanára.től alezredes lett.ben megalakult a Nagykárolyi gróf Károlyi István Honvédtiszti Fiúnevelő Intézet , melynek első parancsnoka lett.től ezredes volt.között a Honvédelmi Minisztérium tanulmányi felügyelője volt.ben Németországba , Ravensburg ( Taldorf ) környékére került , majd novemberben hazatért.végén B-listára került . Elbocsátották ésban nyugállományba helyezték . 1949-ben valószínűleg a Szovjetunióba hurcolták és eltűnt . P . Károlyi Bernát perébenmár nem volt személyesen jelen . Anyanyelvi szinten beszélt franciául és olaszul , illetve a vívásban is jeleskedett . Felesége Tarján Katalin , aki elhunyt Budapesten , szeptemberén . Elismerései és emléke 1991. márciusén Göncz Árpád köztársasági elnök több társával együtt posztumusz előléptette . Pécsett a Zrínyi hadapródiskola emléktábláján , a mártírok között szerepel 1940 Olasz Koronarend parancsnoki keresztje 1939 A kormányzó dicsérő elismerése 1938 II.B Tiszti Szolgálati Jel Signum Laudis III. osztályú katonai érdemkereszt Több magyar és olasz kitüntetés viselője . Művei 1932 Az olasz pásztorköltészet és hatásai irodalmunkban . Magyar Királyi Zrínyi Miklós Reáliskolai Nevelőintézet Értesítője 1935 Katonai nevelés külföldön . Magyar Katonai Szemle7 , 1935 Az utolsó száz év hadjáratai Abessziniában . Magyar Katonai Szemle12 , 1936 Helyőrség vagy tábor . Magyar Katonai Szemle ( kézirat ) 1938 Due nazioni sorelle( kézirat ) 1941 A katonaszellem mint államalkotó tényező . Magyar Katonai Szemle7 , Jegyzetek Források 2003 Díszmenet - A nagykárolyi gróf Károlyi István Honvédtiszti Fiúnevelő Intézet volt növendékeinek emlékkönyve. nagykaroly.szatmar.ro Molnár József1928 ( összeáll . ) : Debreceni honvédek a harcban I-II. Debrecen , I / II / A Magyar királyi Honvédség és Csendörség Névkönyve Nachrichten über Verwundete und Kranke ( január március Kahler Frigyes : Koncepciós perek a kommunista egyházpolitika kelléktárában - avagy katolikus papok elleni kirakatperek , és titkos eljárások Ő is Kisbérről származik : Csuthy Gyula Pester Lloyd február , Kisbériek 1895-ben született személyek Magyar katonák Gyula A században elhunyt személyek