Réti palástfű
A réti palástfű (Alchemilla xanthochlora) a kétszikűek (Magnoliopsida) osztályába, az Alchemilla nemzetségébe, ezen belül a rózsafélék családjába tartozó faj.  

Magyarországon védett. A Vörös könyvben szerepel, a potenciálisan veszélyeztetett száras növényfajok között. Védettségéből kifolyólag nem gyűjthető, drogját importáljuk.

A növény botanikai nevét (Alchemilla) az alkimistáknak köszönheti. A levél szélén található gázcsere nyílások vizenyős cseppeket termelnek, melyek a levél közepén gyűlnek össze. Ez felkeltette az alkimisták érdeklődését, akik az arany előállítási kísérleteikhez használták fel.

Megjelenése
Magassága 20-50 cm. Apró virágai füzérszerűek, zöldessárga színűek, május-szeptember között nyílnak. 7-11 karéjú, tenyérformájú levelei, tőlevélrózsában rendeződnek, a szélükön finoman fogazottak, fonákjukon szőrösek. Hermafrodita növény, önmegtermékenyítéssel szaporodik. Magjai augusztus és október között érnek.

Előfordulása
Legelőkön, réteken, erdőszéleken, cserjésekben, nyirkos talajon nő, de legjobban az agyagos talajban fejlődik. Nőhet félárnyékos helyeken, de az állandó árnyékot nem kedveli. Megtalálható Európában, Ázsia egyes részein és Észak-Amerikában. Magyarországon a Nyugat-Dunántúli láprétek magaskórós 
társulásaiban elvétve előfordul.

Hatóanyagai
6-8% cserzőanyag, kb. 2% flavonid, dimer ellagitannin agrimoniin és laevigatin, pedunculagin.

Gyógyhatásai
A népi gyógyászatban a méh, szülés előtti és utáni erősítésére, menstruációs zavarokra, valamint a változás korának panaszaira alkalmazták. Mint sebgyógyítót is nagy becsben tartották. Antioxidáns, antimutagén.

Képgaléria

Jegyzetek 

Gyógynövények
Növényfajok
Rózsafélék
Magyarországon védett növények
Évelők
A réti palástfű ( Alchemilla xanthochlora ) a kétszikűek ( Magnoliopsida ) osztályába , az Alchemilla nemzetségébe , ezen belül a rózsafélék családjába tartozó faj. Magyarországon védett . A Vörös könyvben szerepel , a potenciálisan veszélyeztetett száras növényfajok között . Védettségéből kifolyólag nem gyűjthető , drogját importáljuk . A növény botanikai nevét ( Alchemilla ) az alkimistáknak köszönheti . A levél szélén található gázcsere nyílások vizenyős cseppeket termelnek , melyek a levél közepén gyűlnek össze . Ez felkeltette az alkimisták érdeklődését , akik az arany előállítási kísérleteikhez használták fel . Megjelenése Magasságacm . Apró virágai füzérszerűek , zöldessárga színűek , május-szeptember között nyílnak.karéjú , tenyérformájú levelei , tőlevélrózsában rendeződnek , a szélükön finoman fogazottak , fonákjukon szőrösek . Hermafrodita növény , önmegtermékenyítéssel szaporodik . Magjai augusztus és október között érnek . Előfordulása Legelőkön , réteken , erdőszéleken , cserjésekben , nyirkos talajon nő , de legjobban az agyagos talajban fejlődik . Nőhet félárnyékos helyeken , de az állandó árnyékot nem kedveli . Megtalálható Európában , Ázsia egyes részein és Észak-Amerikában . Magyarországon a Nyugat-Dunántúli láprétek magaskórós társulásaiban elvétve előfordul . Hatóanyagai 6-8 % cserzőanyag , kb . flavonid , dimer ellagitannin agrimoniin és laevigatin , pedunculagin . Gyógyhatásai A népi gyógyászatban a méh , szülés előtti és utáni erősítésére , menstruációs zavarokra , valamint a változás korának panaszaira alkalmazták . Mint sebgyógyítót is nagy becsben tartották . Antioxidáns , antimutagén . Képgaléria Jegyzetek Gyógynövények Növényfajok Rózsafélék Magyarországon védett növények Évelők