Mitrovics Gyula (tanár, 1871–1965)
Mitrovics Gyula (Sárospatak, 1871. június 29. – Stuttgart, 1965. március 17.) filozófus, esztéta, neveléstudós, egyetemi tanár, pedagógiai író, az MTA levelező tagja (1935–1947).

Élete

Mitrovics Gyula református lelkész és Botka Emilia fia. Sárospatakon végezte a gimnáziumot 1889. júniusban és ugyanekkor a Magyar Tudományos Akadémiától a magyar irodalomban legnagyobb jártassággal bíró pataki gimnáziumi tanuló számára alapított Kazinczy-díjat neki ítélték tanárai. 1889. szeptemberben a budapesti egyetem bölcseleti karára iratkozott be. Itten Beőthy, Gyulai és Pasteiner tanárai hatottak további képeztetésére és két pályadíjat nyert. Az 1890-1891. I. félévét a bécsi, a II.-at a berlini egyetemen töltötte. Itt főleg klasszika-filológiát és ókori művészettörténetet hallgatott; közben nagyobb utazásokat is tett. Az 1891-93. iskolai éveket tanárképző-intézeti ösztöndíjjal újból a budapesti egyetemen töltötte. 1893. június 10-én az esztétikából, a magyar irodalomból és a művészettörténetből bölcseletdoktori szigorlatot tett. 

1893. szeptemberben a sárospataki református főiskolában mint gimnáziumi helyettes (később rendes tanár) nyert alkalmazást. 1894-95-ben Bartha Bélával szerkesztőtársa volt az előbb Sárospatakon, majd Debrecenben hetenként kétszer megjelenő Őrálló című szabadelvű s protestáns irányú politikai lapnak, melynek irodalmi, művészeti és paedagogiai cikkeinek nagy részét ő írta. 

1898. május 11-én középiskolai tanári oklevelet nyert a latin és magyar szakcsoportból. 1897. február 9-én nőűl vette Makláry Pap Miklós tankönyvíró és gimnáziumi tanár leányát Ilonát. Mint tanár több ízben tett tanulmányutat egyházkerülete, majd a Magyar Tudományos Akadémia segítségével, így Ausztriában, Német- és Olaszországban. 

1904-től a miskolci felsőbb leányiskola igazgatója volt, majd 1909-től a debreceni kollégiumban tanított. 1914 és 1918-ban között a kollégium könyvtárát igazgatta. 1917-ben egyetemi magántanár lett, majd 1918-tól a pedagógia nyilvános rendes tanárává nevezték ki a debreceni egyetemen, s 1940-41-ben az egyetem rektoraként tevékenykedett. Ezt követően nyugdíjba ment. Elnöke volt a Magyar Esztétikai Társaságnak, megalapította az Esztétikai Szemlét, amit 1935 és 1938 között szerkesztett is.

Írásai

Cikkei a Figyelőben (XXVI. 1889. Tompa Mihály zsengéi); a Sárospataki Lapokban (1890. Adatok Tompa diákkorához); a Protestáns Szemlében (1890. Csenkeszfai Poóts András); a Sárospataki Lapokban (1890. A középiskolák államosítása, 1891. Templomaink művészi diszítése, Az új énekes könyvről, 1892. A leánygymnasium kérdéséhez, 1882-93. könyvism.); a Fővárosi Lapokban (1891. 123. A müncheni tárlatban, 137., 192., 195. A berlini nemzetközi műtárlatról, 1892. 12. szám A vallásos költészet újabb mozgalmáról, 116. sz. Irodalmi divatok); az Őrállóban (1894. Utóhang a tavaszi tárlatról, Munkácsy «Honfoglalás»-a, A népiskolák és gymnasiumok viszonya, A téli tárlat, A sárospataki főiskola Kazinczy-ünnepélye alkalmából, A napi sajtó kritikája és könyvism., 1895. A velenczei S. Marco, Közműveltség és társadalom, A debreczeni egyetem, Ellentétek, a téli tárlat alkalmából, A görög-római művészettörténet kutatásának módszere, Gyulai Pál, és könyvismertetések); az Egyetemes Philol. Közlönyben (1895. Az olympiai Zeus-templom); az Irodalomtörténeti Közleményekben (1896. Aeneas Sylvius «De duobus amantibus»-ának magyar átdolgozói); a Sátoraljában (1896. Emeljünk új oltárokat); a Budapesti Szemlében (1897. A képzőművészeti társulat tavaszi tárlata, Szana Tamás, Izsó M. élete és munkái, helyreigazító és bővítő birálat, 1900. Küzdelem a jövő művészetéért) az Erdélyi Múzeumban (1897., 1899. könyvism.); a Debreczenben (1897. 164. sz. Német diákvirtus); az Athenaeumban (1898-1899. Plinius és a görög képírás története); az Orsz. középisk. tanáregyesületi Közlönyben (1898. Az ifjúság aesthetikai és művészi nevelése); a Magyar Szóban (1901. dec. 25. A szép a magyar lélek tükrében); cikkek és könyvismertetések a Sárospataki Lapokban, Debreczenben, Sárospataki Ifjúsági Közlönyben és Egyetemi Lapokban többnyire álnévvel vagy betűjegy alatt.

Munkái

 A valószerűségről. Aesthetikai tanulmány az irodalom és művészetek köréből. Bpest, 1893. (Doktori disszertáció. Ism. Sárosp. Lapok, Főv. Lapok 157., Debr. Prot. Lap, Erdélyi Múzeum 1894. és Athenaeum).
 Középiskoláink reformja. Szavazat a tantervrevisio ügyében. Sárospatak. 1897. (Maklári Pap Miklós és Rácz Lajos társaságában).
 Aeneas Sylvius Piccolomini Historia de Eurialo et Lucretia se amantibusa. Sárospatak, 1899. (Székfoglaló értekezés).
 Molnár Lajos, Magyar olvasókönyv, a gymnasium számára. I. kötet. Átdolgozta. Sárospatak, 1902.
 A bölcselet történetének vázlata. Irta Schwegler Albert, a Koeber R. által átnézett és bővített 15. kiadás után ford. Átnézte Szlavik Mátyás, Bpest, 1902. 
 A magyar esztétikai irodalom története (Debrecen – Bp., 1928).
 Kazinczy Ferenc esztétikai törekvései (Bp., 1929).
 A neveléstudomány alapvonalai (Debrecen – Bp., 1933). 
 Esztétika és kritika (Bp., 1935). 
 A műalkotás szemlélete (Bp., 1940).

Álnevei és jegyei

Mátrahegyi, Pataki Gyula, imgy. dr. és s.

Források

 
 
 PIM

További információk

 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. 
 Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [3. köt. Erdély. 4. köt. Délvidék.]. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Bp., 1940. 
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. [Részben 2. jav. és bőv. kiad. + Álnévlexikon] Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825-2002. Szerzők: Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana. Bp., MTA Társadalomkutató Központ, 2003. 
 A Tiszántúli Szépmíves Céh almanachja, 1932. Szerk. Benyovszky Pál, Szalacsy Rácz Imre. Debrecen, Tiszántúli Könyv- és Lapkiadó, 1931. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994. 
 
 Reformátusok Lapja (USA) ; 1965/5-6

Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Sárospatakiak
1871-ben született személyek
1965-ben elhunyt személyek
MTA-tagok
Magyar esztéták
Mitrovics Gyula ( Sárospatak , június – Stuttgart , március ) filozófus , esztéta , neveléstudós , egyetemi tanár , pedagógiai író , az MTA levelező tagja1947 ) . Élete Mitrovics Gyula református lelkész és Botka Emilia fia . Sárospatakon végezte a gimnáziumot júniusban és ugyanekkor a Magyar Tudományos Akadémiától a magyar irodalomban legnagyobb jártassággal bíró pataki gimnáziumi tanuló számára alapított Kazinczy-díjat neki ítélték tanárai. szeptemberben a budapesti egyetem bölcseleti karára iratkozott be . Itten Beőthy , Gyulai és Pasteiner tanárai hatottak további képeztetésére és két pályadíjat nyert . Az I. félévét a bécsi , a II.-at a berlini egyetemen töltötte . Itt főleg klasszika-filológiát és ókori művészettörténetet hallgatott ; közben nagyobb utazásokat is tett . Az iskolai éveket tanárképző-intézeti ösztöndíjjal újból a budapesti egyetemen töltötte. júniusén az esztétikából , a magyar irodalomból és a művészettörténetből bölcseletdoktori szigorlatot tett . 1893. szeptemberben a sárospataki református főiskolában mint gimnáziumi helyettes ( később rendes tanár ) nyert alkalmazást.ben Bartha Bélával szerkesztőtársa volt az előbb Sárospatakon , majd Debrecenben hetenként kétszer megjelenő Őrálló című szabadelvű s protestáns irányú politikai lapnak , melynek irodalmi , művészeti és paedagogiai cikkeinek nagy részét ő írta . 1898. májusén középiskolai tanári oklevelet nyert a latin és magyar szakcsoportból . februárén nőűl vette Makláry Pap Miklós tankönyvíró és gimnáziumi tanár leányát Ilonát . Mint tanár több ízben tett tanulmányutat egyházkerülete , majd a Magyar Tudományos Akadémia segítségével , így Ausztriában , Német- és Olaszországban . 1904-től a miskolci felsőbb leányiskola igazgatója volt , majdtől a debreceni kollégiumban tanított.ésban között a kollégium könyvtárát igazgatta.ben egyetemi magántanár lett , majdtól a pedagógia nyilvános rendes tanárává nevezték ki a debreceni egyetemen , sben az egyetem rektoraként tevékenykedett . Ezt követően nyugdíjba ment . Elnöke volt a Magyar Esztétikai Társaságnak , megalapította az Esztétikai Szemlét , amitésközött szerkesztett is . Írásai Cikkei a Figyelőben ( XXVI. Tompa Mihály zsengéi ) ; a Sárospataki Lapokban Adatok Tompa diákkorához ) ; a Protestáns Szemlében Csenkeszfai Poóts András ) ; a Sárospataki Lapokban A középiskolák államosítása , Templomaink művészi diszítése , Az új énekes könyvről , A leánygymnasium kérdéséhez , könyvism . ) ; a Fővárosi Lapokban A müncheni tárlatban , , , A berlini nemzetközi műtárlatról , szám A vallásos költészet újabb mozgalmáról , sz . Irodalmi divatok ) ; az Őrállóban Utóhang a tavaszi tárlatról , Munkácsy «Honfoglalás»-a , A népiskolák és gymnasiumok viszonya , A téli tárlat , A sárospataki főiskola Kazinczy-ünnepélye alkalmából , A napi sajtó kritikája és könyvism . , A velenczei S. Marco , Közműveltség és társadalom , A debreczeni egyetem , Ellentétek , a téli tárlat alkalmából , A görög-római művészettörténet kutatásának módszere , Gyulai Pál , és könyvismertetések ) ; az Egyetemes Philol . Közlönyben Az olympiai Zeus-templom ) ; az Irodalomtörténeti Közleményekben Aeneas Sylvius «De duobus amantibus»-ának magyar átdolgozói ) ; a Sátoraljában Emeljünk új oltárokat ) ; a Budapesti Szemlében A képzőművészeti társulat tavaszi tárlata , Szana Tamás , Izsó M. élete és munkái , helyreigazító és bővítő birálat , Küzdelem a jövő művészetéért ) az Erdélyi Múzeumban , könyvism . ) ; a Debreczenben sz . Német diákvirtus ) ; az Athenaeumban Plinius és a görög képírás története ) ; az Orsz. középisk. tanáregyesületi Közlönyben Az ifjúság aesthetikai és művészi nevelése ) ; a Magyar Szóban dec . A szép a magyar lélek tükrében ) ; cikkek és könyvismertetések a Sárospataki Lapokban , Debreczenben , Sárospataki Ifjúsági Közlönyben és Egyetemi Lapokban többnyire álnévvel vagy betűjegy alatt . Munkái A valószerűségről . Aesthetikai tanulmány az irodalom és művészetek köréből . Bpest , ( Doktori disszertáció . Ism . Sárosp . Lapok , Főv . Lapok , Debr . Prot . Lap , Erdélyi Múzeum és Athenaeum ) . Középiskoláink reformja . Szavazat a tantervrevisio ügyében . Sárospatak . ( Maklári Pap Miklós és Rácz Lajos társaságában ) . Aeneas Sylvius Piccolomini Historia de Eurialo et Lucretia se amantibusa . Sárospatak , ( Székfoglaló értekezés ) . Molnár Lajos , Magyar olvasókönyv , a gymnasium számára . I. kötet . Átdolgozta . Sárospatak , A bölcselet történetének vázlata . Irta Schwegler Albert , a Koeber R. által átnézett és bővített kiadás után ford . Átnézte Szlavik Mátyás, Bpest , A magyar esztétikai irodalom története ( Debrecen – Bp. , Kazinczy Ferenc esztétikai törekvései ( Bp. , A neveléstudomány alapvonalai ( Debrecen – Bp. , Esztétika és kritika ( Bp. , A műalkotás szemlélete ( Bp. , Álnevei és jegyei Mátrahegyi , Pataki Gyula , imgy. dr. és s . Források PIM További információk Gulyás Pál : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete , kötettől sajtó alá rend . Viczián János . Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [ 3. köt . Erdély. köt . Délvidék. ] . Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő . Bp. , Nagy Csaba : A magyar emigráns irodalom lexikona . [ Részben jav. és bőv. kiad . + Álnévlexikon ] Bp. , Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . A Magyar Tudományos Akadémia tagjai Szerzők : Markó László , Burucs Kornélia, Balogh Margit , Hay Diana . Bp. , MTA Társadalomkutató Központ , A Tiszántúli Szépmíves Céh almanachja , Szerk . Benyovszky Pál , Szalacsy Rácz Imre . Debrecen , Tiszántúli Könyv- és Lapkiadó , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Reformátusok Lapja ( USA);5-6 Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Sárospatakiak 1871-ben született személyek 1965-ben elhunyt személyek MTA-tagok Magyar esztéták