Cseremhovo (Irkutszki terület)
Cseremhovo () város Kelet-Szibériában, Oroszország Irkutszki területén, a Cseremhovói járás székhelye.
Bányaváros, a 20. században évtizedekig Szibéria második legjelentősebb szénbányászati központja volt.

Neve a folyónévből képzett szó; a folyó neve az orosz cserjomuha (jelentése: 'zelnicemeggy') szóból származik.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Elhelyezkedése 
Az Irkutszki terület déli részén, Irkutszk területi székhelytől 130 km-re északnyugatra, az Irkutszk–cseremhovói-síkságon, a Cseremsanka partján helyezkedik el, kb. 20 km-re az Angara bal partjától. A transzszibériai vasútvonalon fekvő városnak három vasútállomása is van, és bekötőutakkal kapcsolódik a központtól néhány kilométerre vezető M-53 jelű „Bajkál” (Krasznojarszk–Irkutszk) autóúthoz.

Kb. 550 m tengerszint feletti magasságban fekszik. Területe 114 km², a Keleti-Szaján előterében, Nyizsnyeugyinszk–Irkutszk között kb. 500 km hosszan elterülő Irkutszk- (Cseremhovói-) szénmedence része.

Éghajlata 
Éghajlata szélsőségesen kontinentális. A levegő évi középhőmérséklete: –1,4 °C. A januári középhőmérséklet –21,1 °C, a júliusi 17,9 °C. A csapadék mennyisége éves átlagban 406 mm. A fagymentes időszak átlagosan 105 napig tart; az első fagyos nap (átlag) szeptember 11., az utolsó május 28.

Története 
A 18. század közepén kialakított, Szibérián át vezető útvonal egyik postaállomásaként keletkezett 1772-ben. Már akkoriban felfedezték az első kőszéntelepeket, a bányászat azonban csak a 19. század legvégén kezdődött, amikor a kiépült vasútvonalat el kellett látni szénnel. Cseremhovo vasútállomás 1898-ban épült. Az első bányát 1896-ban nyitották meg, majd sorra jelentek meg a kisebb bányák és körülöttük a bányásztelepülések. 
1917 nyarán Cseremhovo az ideiglenes kormánytól városi rangot kapott.

A szovjet korszakban a bányákat központi irányítás alá vonták (1932-től a tröszt neve Vosztszibugol, Irkutszk központtal). Az 1920-as évek második felében épült a napjainkban is működő nagy hőerőmű (1932-ben adták át), és a bányákat központi elektromos hálózatra kapcsolták. A munkaerő az ún. „kuláktalanítási” kampány során otthonaikból kitelepítettek (szpec-pereszelenci, vagyis különleges áttelepülők) tömegeiből került ki. Amerikai tervek szerint, amerikai szakemberek részvételével 1934-ben új, nagy bányát nyitottak. A Kirovról elnevezett bánya minta vállalatnak számított és végleges lezárásáig, 1975-ig a szénmedence központi bányája volt. Az 1930-as években további kisebb bányákat nyitottak.

1945 után 
A háború után a külfejtéseket kezdték fejleszteni, az 1960-as években hatalmas lépegető exkavátorokat is munkába állítottak. Felépült két dúsítóüzem. Cseremhovo körzete a kuznyecki szénmedence után Szibéria második legnagyobb széntermelő vidéke lett, és az Irkutszki terület legnagyobb ipari központja volt az 1970-es évek elejéig, amíg fel nem épültek a körzet új energetikai, vegyipari, fafeldolgozói, alumíniumipari óriásvállalatai és iparvárosai.

Cseremhovo továbbra is szolgáltatta a fűtőanyagot, de a nagy beruházások más városokban történtek. Közben csökkent a szén iránti kereslet, a készletek sok helyen kimerültek, mind több bányát zártak be. A városközpont a főtérrel, néhány széles sugárúttal, a központi hivatali épületekkel, panel lakóházakkal szépen kiépült, a bányák melletti városrészekben javarészt megmaradtak a régi faházak, a korszerűtlen utak, a felhagyott bányászat nyomai.

A szénbányászat mellett a szovjet korszakban az ipar más ágazatai is fejlődtek. A Sztavropolból 1941-ben evakuált, Karl Marxról elnevezett gyárból a háború után a város legnagyobb gépipari vállalata lett. Rádiókészülékek gyára, festékgyár, könnyűipari, építőipari, élelmiszeripari vállalatok alakultak.

A 21. században 
Cseremhovo északnyugat–délkeleti irányban 12–14 km hosszan húzódik a vasútvonal mellett. Kilenc településből áll, melyek egykori üzemek, bányák, külfejtések körül önállóan alakultak ki. Körzetében és a város határain belül is felhagyott külfejtések maradványai láthatók.

A szénbányászat válsága, ami már a Szovjetunió felbomlása előtt elkezdődött, később tovább mélyült. A 2010-es évek elején Cseremhovo környékén már csak egy nagyobb körzetben folytatódott a kitermelés. A város négy dúsítóüzeme közül csak a legnagyobb, az 1979-ben átadott kaszjanovi üzem működött. 2014-ben kilátásba helyezték a veszteséget „termelő” dúsító esetleges bezárását.

A Marxról elnevezett nagy gépgyár 1998-ban részvénytársasággá alakult, mely 2004-ben csődbe ment. A gyár egy részével új céget alapítottak (MasZavod), ahol elektromos szivattyúkat gyártanak az olajipar és az aranybányászat számára. Számos más vállalat is csődbe jutott, köztük a rádiókészülékek gyára, a bútorgyár, a zokni- és harisnyagyár és mások.

Az új kezdeményezések közül reménytkeltőnek nevezték 2015-ben a Plenoplex-Szibir cég előkészületeit hőszigetelőlapok gyártásának beindítására.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Памятник раскулаченным крестьянам в городе Черемхово (история создания) (Г.К. Кириллова)
 Черемховский район. История раскулачивания

Az Irkutszki terület települései
Cseremhovo ( ) város Kelet-Szibériában , Oroszország Irkutszki területén , a Cseremhovói járás székhelye . Bányaváros , a században évtizedekig Szibéria második legjelentősebb szénbányászati központja volt . Neve a folyónévből képzett szó ; a folyó neve az orosz cserjomuha ( jelentése : 'zelnicemeggy' ) szóból származik . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Elhelyezkedése Az Irkutszki terület déli részén , Irkutszk területi székhelytőlkm-re északnyugatra , az Irkutszk–cseremhovói-síkságon , a Cseremsanka partján helyezkedik el , kb.km -re az Angara bal partjától . A transzszibériai vasútvonalon fekvő városnak három vasútállomása is van , és bekötőutakkal kapcsolódik a központtól néhány kilométerre vezető M-53 jelű „ Bajkál” ( Krasznojarszk–Irkutszk ) autóúthoz . Kb.m tengerszint feletti magasságban fekszik . Területekm² , a Keleti-Szaján előterében , Nyizsnyeugyinszk–Irkutszk között kb.km hosszan elterülő Irkutszk- ( Cseremhovói- ) szénmedence része . Éghajlata Éghajlata szélsőségesen kontinentális . A levegő évi középhőmérséklete : –1,4 °C. A januári középhőmérséklet –21,1 °C , a júliusi9 °C. A csapadék mennyisége éves átlagbanmm . A fagymentes időszak átlagosannapig tart ; az első fagyos nap ( átlag ) szeptember , az utolsó május Története A század közepén kialakított , Szibérián át vezető útvonal egyik postaállomásaként keletkezettben . Már akkoriban felfedezték az első kőszéntelepeket , a bányászat azonban csak a század legvégén kezdődött , amikor a kiépült vasútvonalat el kellett látni szénnel . Cseremhovo vasútállomásban épült . Az első bányátban nyitották meg , majd sorra jelentek meg a kisebb bányák és körülöttük a bányásztelepülések . 1917 nyarán Cseremhovo az ideiglenes kormánytól városi rangot kapott . A szovjet korszakban a bányákat központi irányítás alá vontáktől a tröszt neve Vosztszibugol , Irkutszk központtal ) . Azas évek második felében épült a napjainkban is működő nagy hőerőműben adták át ) , és a bányákat központi elektromos hálózatra kapcsolták . A munkaerő az ún. „ kuláktalanítási” kampány során otthonaikból kitelepítettek ( szpec-pereszelenci , vagyis különleges áttelepülők ) tömegeiből került ki . Amerikai tervek szerint , amerikai szakemberek részvételévelben új , nagy bányát nyitottak . A Kirovról elnevezett bánya minta vállalatnak számított és végleges lezárásáig,ig a szénmedence központi bányája volt . Azas években további kisebb bányákat nyitottak . 1945 után A háború után a külfejtéseket kezdték fejleszteni , azas években hatalmas lépegető exkavátorokat is munkába állítottak . Felépült két dúsítóüzem . Cseremhovo körzete a kuznyecki szénmedence után Szibéria második legnagyobb széntermelő vidéke lett , és az Irkutszki terület legnagyobb ipari központja volt azes évek elejéig , amíg fel nem épültek a körzet új energetikai , vegyipari , fafeldolgozói , alumíniumipari óriásvállalatai és iparvárosai . Cseremhovo továbbra is szolgáltatta a fűtőanyagot , de a nagy beruházások más városokban történtek . Közben csökkent a szén iránti kereslet , a készletek sok helyen kimerültek , mind több bányát zártak be . A városközpont a főtérrel , néhány széles sugárúttal , a központi hivatali épületekkel , panel lakóházakkal szépen kiépült , a bányák melletti városrészekben javarészt megmaradtak a régi faházak , a korszerűtlen utak , a felhagyott bányászat nyomai . A szénbányászat mellett a szovjet korszakban az ipar más ágazatai is fejlődtek . A Sztavropolbólben evakuált , Karl Marxról elnevezett gyárból a háború után a város legnagyobb gépipari vállalata lett . Rádiókészülékek gyára , festékgyár , könnyűipari , építőipari , élelmiszeripari vállalatok alakultak . A században Cseremhovo északnyugat–délkeleti irányban14 km hosszan húzódik a vasútvonal mellett . Kilenc településből áll , melyek egykori üzemek , bányák , külfejtések körül önállóan alakultak ki . Körzetében és a város határain belül is felhagyott külfejtések maradványai láthatók . A szénbányászat válsága , ami már a Szovjetunió felbomlása előtt elkezdődött , később tovább mélyült . Aes évek elején Cseremhovo környékén már csak egy nagyobb körzetben folytatódott a kitermelés . A város négy dúsítóüzeme közül csak a legnagyobb , azben átadott kaszjanovi üzem működött.ben kilátásba helyezték a veszteséget „ termelő” dúsító esetleges bezárását . A Marxról elnevezett nagy gépgyárban részvénytársasággá alakult , melyben csődbe ment . A gyár egy részével új céget alapítottak ( MasZavod ) , ahol elektromos szivattyúkat gyártanak az olajipar és az aranybányászat számára . Számos más vállalat is csődbe jutott , köztük a rádiókészülékek gyára , a bútorgyár , a zokni- és harisnyagyár és mások . Az új kezdeményezések közül reménytkeltőnek neveztékben a Plenoplex-Szibir cég előkészületeit hőszigetelőlapok gyártásának beindítására . Jegyzetek Források További információk Памятник раскулаченным крестьянам в городе Черемхово ( история создания ) ( Г.К . Кириллова ) Черемховский район . История раскулачивания Az Irkutszki terület települései