Micheldorf in Oberösterreich
Micheldorf in Oberösterreich osztrák mezőváros Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában. 2019 januárjában 5888 lakosa volt.

Elhelyezkedése

Micheldorf in Oberösterreich Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Krems folyó (amelynek itt található a forrása) mentén. Legmagasabb pontja a Kremsmauer (1604 m). Területének 50,5%-a erdő és 38,1% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 2011-ig 20 településrészt, illetve falut egyesített, amelyet akkor egyetlen településsé (illetve három katasztrális községgé: Mittermicheldorf, Obermicheldorf és Untermicheldorf) vontak össze. 

A környező önkormányzatok: nyugatra Steinbach am Ziehberg, északnyugatra Inzersdorf im Kremstal, északra Schlierbach és Kirchdorf an der Krems, északkeletre Oberschlierbach, keletre Grünburg, délkeletre Molln, délre Klaus an der Pyhrnbahn, délnyugatra Grünau im Almtal.

Története
A Krems völgyének végében elhelyezkedő Micheldorf már az ős- és újkőkorban is lakott volt és az utóbbi négyezer évben kimutatható a települési folytonosság. A bronzkor végén illírek építettek a Georgenbergen egy kettős fallal védett települést, majd i.e. 400 körül kelták érkeztek a térségbe, akik idővel megalapították Noricum nevű királyságukat. A római időkben erre haladt az Ovilavába (mai Wels) vezető út és Micheldorf helyén egy Tutatio (Teutates kelta isten után, akinek szentélye volt a Georgenbergen) nevű pihenőállomást létesítettek. A népvándorlás végén szlávok, majd bajorok telepedtek meg a régióban.  

A település első írásos említése 1110-ből származik Michilindorf néven. Pernstein vára először 1179-ben szerepel a forrásokban. A 14-15. századokban előbb a szomszédos Kirchdorf, majd Micheldorf is kaszakovácsairól vált ismertté. 1594 körül a helyi Konrad Eisvogel vízkerékkel hajtott kalapácsot szerkesztett, melynek köszönhetően a korábbi néhány kasza helyett naponta 70-et tudott készíteni, magasabb minőségben. A falu hamarosan az ipar egyik központjává vált, a Krems mentén néhány kilométeren belül 14 kaszakovács-műhely sorakozott. A prosperáló üzemek Felső- és Alsó-Ausztriába, valamint Stájerországba is szállítottak szerszámokat. A 19. századi iparosodás és a régi céhrendszer megszűnése aztán fokozatosan tönkretette a helyi gyártókat. 

Az első világháború utáni gazdasági válság idején 1920-ban Micheldorfban ideiglenesen helyi pénzt vezettek be, rajta Altpernstein várának és egy kaszakovács-műhelynek a képével. Miután a Német Birodalom 1938-ban annektálta Ausztriát, Micheldorf az Oberdonaui gau része lett; 1945 után ismét Felső-Ausztriához sorolták. 1951-ben a település felvette a Micheldorf in Oberösterreich nevet. 1966-ban bezárt az utolsó kaszaüzem is. 1996-ban a tartományi kormányzat a községet mezővárosi rangra emelte.

Lakosság
A Micheldorf in Oberösterreich-i önkormányzat területén 2019 januárjában 5888 fő élt. A lakosságszám 1939 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2017-ben a helybeliek 90,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,6% a régi (2004 előtti), 2,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,3% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,2% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 81,9%-a római katolikusnak, 3,8% evangélikusnak, 2,2% ortodoxnak, 3,4% mohamedánnak, 7,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német (93%) mellett a szerbek (2,5%), a horvátok (1,4%) és a törökök (1,3%) alkották.

A lakosság számának változása:

Látnivalók
Altpernstein vára
Georgenberg kelta régészeti helyeivel és Szt. György-kápolnájával 
az 1534-ben épült, késő gótikus Szent kereszt felmagasztalása-plébániatemplom Heligenkreuzban
a felső-ausztriai kaszakovács-múzeum

Jegyzetek

Források
Franz Neumeyer: Heimatbuch Micheldorf. 1997
A település honlapja
40908 – Micheldorf in Oberösterreich Statistik Austria

Fordítás 

Felső-Ausztria települései
Micheldorf in Oberösterreich osztrák mezőváros Felső-Ausztria Kirchdorf an der Krems-i járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Micheldorf in Oberösterreich Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik a Krems folyó ( amelynek itt található a forrása ) mentén . Legmagasabb pontja a Kremsmauerm ) . Területének5%-a erdő és1 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzatigtelepülésrészt , illetve falut egyesített , amelyet akkor egyetlen településsé ( illetve három katasztrális községgé : Mittermicheldorf , Obermicheldorf és Untermicheldorf ) vontak össze . A környező önkormányzatok : nyugatra Steinbach am Ziehberg , északnyugatra Inzersdorf im Kremstal , északra Schlierbach és Kirchdorf an der Krems , északkeletre Oberschlierbach , keletre Grünburg , délkeletre Molln , délre Klaus an der Pyhrnbahn , délnyugatra Grünau im Almtal . Története A Krems völgyének végében elhelyezkedő Micheldorf már az ős- és újkőkorban is lakott volt és az utóbbi négyezer évben kimutatható a települési folytonosság . A bronzkor végén illírek építettek a Georgenbergen egy kettős fallal védett települést , majd i.e.körül kelták érkeztek a térségbe , akik idővel megalapították Noricum nevű királyságukat . A római időkben erre haladt az Ovilavába ( mai Wels ) vezető út és Micheldorf helyén egy Tutatio ( Teutates kelta isten után , akinek szentélye volt a Georgenbergen ) nevű pihenőállomást létesítettek . A népvándorlás végén szlávok , majd bajorok telepedtek meg a régióban . A település első írásos említéseből származik Michilindorf néven . Pernstein vára előszörben szerepel a forrásokban . A századokban előbb a szomszédos Kirchdorf , majd Micheldorf is kaszakovácsairól vált ismertté.körül a helyi Konrad Eisvogel vízkerékkel hajtott kalapácsot szerkesztett , melynek köszönhetően a korábbi néhány kasza helyett napontaet tudott készíteni , magasabb minőségben . A falu hamarosan az ipar egyik központjává vált , a Krems mentén néhány kilométeren belülkaszakovács-műhely sorakozott . A prosperáló üzemek Felső- és Alsó-Ausztriába , valamint Stájerországba is szállítottak szerszámokat . A századi iparosodás és a régi céhrendszer megszűnése aztán fokozatosan tönkretette a helyi gyártókat . Az első világháború utáni gazdasági válság idejénban Micheldorfban ideiglenesen helyi pénzt vezettek be , rajta Altpernstein várának és egy kaszakovács-műhelynek a képével . Miután a Német Birodalomban annektálta Ausztriát , Micheldorf az Oberdonaui gau része lett;után ismét Felső-Ausztriához sorolták.ben a település felvette a Micheldorf in Oberösterreich nevet.ban bezárt az utolsó kaszaüzem is.ban a tartományi kormányzat a községet mezővárosi rangra emelte . Lakosság A Micheldorf in Oberösterreich-i önkormányzat területénjanuárjábanfő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben a helybeliek5%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül6 % a régielőtti ) ,5 % az új EU-tagállamokból érkezett.3 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,2 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok9%-a római katolikusnak,8 % evangélikusnak,2 % ortodoxnak,4 % mohamedánnak,6 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német ) mellett a szerbek5 % ) , a horvátok4 % ) és a törökök3 % ) alkották . A lakosság számának változása : Látnivalók Altpernstein vára Georgenberg kelta régészeti helyeivel és Szt . György-kápolnájával azben épült , késő gótikus Szent kereszt felmagasztalása-plébániatemplom Heligenkreuzban a felső-ausztriai kaszakovács-múzeum Jegyzetek Források Franz Neumeyer : Heimatbuch Micheldorf . A település honlapja 40908 – Micheldorf in Oberösterreich Statistik Austria Fordítás Felső-Ausztria települései