Jóna ibn Dzsanah
Jóna ibn Dzsanah (), arabos nevén Abú al-Walíd Marwán ibn Dzsanah (), (Córdoba, 990/995 körül – Zaragoza, 1050 körül) középkori héber nyelvtudós.

Kordobában született, és Lucénában kezdte tanulmányait Izsák Dzsikatilla tanítványaként. 1013-ban vándorútra kelt, és Zaragozában telepedett le. Nyelvészettel kezdett el foglalkozni: műveivel az volt a célja, hogy biztos eszközt nyújtson a Biblia tudományos egzegéziséhez. Első műve a Júda ben Dávid Hajjudzs nyelvtani rendszerének hibáit vizsgáló Kiegészítés könyve volt. Ez a könyv kiváltotta Hajjudzs híveinek a kritikáját, mire Jóna második művével, az Ébresztővel felelt. Ez is negatív fogadtatásban részesült, hasonlóan újabb könyvéhez, a Megtorláshoz. A Hajjudzs-párti Sámuel ibn Nagrilla Jónával szemben foglalt állást, ezt viszont Jóna negyedik könyve, a Megszégyenítés könyve követte. Könyvében Nagrilla tévedéseit bibliai szavakkal jellemezte: „az ellenség nem üt a balgán oly nehéz sebeket, mint ez önmagán”. Fő művei azonban mégsem a vitairatok, hanem a Fürkészés könyve. A két részből álló mű első felében, a Virágágyakban művészi módszerességgel fejtette ki az egész héber nyelvtant, külön tekintettel a Biblia hézagos kifejezésmódjaira, mintegy valóságos szövegkritikaként. A gyökök könyve című második részben tövek szerint rendezte el a héber szókincset, és idézte az arám és az arab nyelvből azonos töveket. Kitűnő ismerője és etimológusa volt a héber nyelvtani összehasonlításnak, de nagy jelentőségű nyelvtanának nyelvfilozófiai és általános filológiai része is.

Jóna foglalkozott az orvostudománnyal is, és írt írt orvosi munkákat; valamint létezik egy Arisztotelész szellemében készült logikai műve.

Források 
 , I. köt., 209–211. o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Középkori zsidó irodalom

Középkori zsidó költők, írók
A 990-es években született személyek
Az 1050-es években elhunyt személyek
Jóna ibn Dzsanah ( ) , arabos nevén Abú al-Walíd Marwán ibn Dzsanah ( ) , ( Córdoba,995 körül – Zaragoza,körül ) középkori héber nyelvtudós . Kordobában született , és Lucénában kezdte tanulmányait Izsák Dzsikatilla tanítványaként.ban vándorútra kelt , és Zaragozában telepedett le . Nyelvészettel kezdett el foglalkozni : műveivel az volt a célja , hogy biztos eszközt nyújtson a Biblia tudományos egzegéziséhez . Első műve a Júda ben Dávid Hajjudzs nyelvtani rendszerének hibáit vizsgáló Kiegészítés könyve volt . Ez a könyv kiváltotta Hajjudzs híveinek a kritikáját , mire Jóna második művével , az Ébresztővel felelt . Ez is negatív fogadtatásban részesült , hasonlóan újabb könyvéhez , a Megtorláshoz . A Hajjudzs-párti Sámuel ibn Nagrilla Jónával szemben foglalt állást , ezt viszont Jóna negyedik könyve , a Megszégyenítés könyve követte . Könyvében Nagrilla tévedéseit bibliai szavakkal jellemezte : „ az ellenség nem üt a balgán oly nehéz sebeket , mint ez önmagán” . Fő művei azonban mégsem a vitairatok , hanem a Fürkészés könyve . A két részből álló mű első felében , a Virágágyakban művészi módszerességgel fejtette ki az egész héber nyelvtant , külön tekintettel a Biblia hézagos kifejezésmódjaira , mintegy valóságos szövegkritikaként . A gyökök könyve című második részben tövek szerint rendezte el a héber szókincset , és idézte az arám és az arab nyelvből azonos töveket . Kitűnő ismerője és etimológusa volt a héber nyelvtani összehasonlításnak , de nagy jelentőségű nyelvtanának nyelvfilozófiai és általános filológiai része is . Jóna foglalkozott az orvostudománnyal is , és írt írt orvosi munkákat ; valamint létezik egy Arisztotelész szellemében készült logikai műve . Források , I. köt.,211. o . Kapcsolódó szócikkek Középkori zsidó irodalom Középkori zsidó költők , írók Aes években született személyek Azes években elhunyt személyek