Gestaltterápia
A gestaltterápia alternatív pszichoterápiás irányzatként van jelen szerte a világon. Fritz Perls és Laura Perls, illetve Paul Goodman számos forrást (fenomenológia, egzisztencializmus, gestaltpszichológia, pszichoanalízis, mezőelmélet, zen buddhizmus) felhasználva alkotta meg a 20. század derekán. A gestaltterápiának csak az egyik eleme a talán ismertebb gestaltpszichológia (alaklélektan), amely az észleléssel foglalkozott az 1920-as években Németországban.

A gestaltterápia abban segít az embereknek, hogy gazdagabb és élvezetesebb életet éljenek, tisztábban lássák a helyzetüket, felfedezzék lehetőségeiket, és felelősséget vállaljanak azért, hogy ezekkel a lehetőségekkel éljenek is – azaz felelősséget vállaljanak a boldogságukért. Fókuszában az itt-és-most megélt tapasztalat áll – tiszteletben tartva azt, hogy ahányan vagyunk, annyiféle valóságot élünk meg. A terapeuta nem objektív szakértőként vesz részt a folyamatban: a terápia fontos eleme a terapeuta–páciens között kialakult kapcsolat, ami ebben a kapcsolatban megjelenik, és az a folyamat, ahogyan ezt közösen létrehozzák. A hagyományos terápiáktól abban is különbözik, hogy a hangsúly nem (csak) a verbalitáson van, dolgozik a testtel, mozgással, úgynevezett „kísérletekkel”. A páciens által hozott témákra nem betegségként vagy megoldandó problémaként tekint, hanem jelenségként, és azt keresi, hogyan vesznek részt a rendszer különböző elemei ennek a jelenségnek a létrejöttében – tehát nemcsak az egyént vizsgálja, hanem rendszerszemléletben gondolkodik.

Források 
 https://web.archive.org/web/20161229044732/http://www.konyvjelzomagazin.hu/hir/meg-lehet-mondani-hogyan-legyunk-boldogok
 https://web.archive.org/web/20160810101839/http://www.europsyche.org/contents/13143/gestalt-therapy

További információk 
 https://web.archive.org/web/20191207091508/http://gestalt.hu/

Kapcsolódó szócikkek 
 Egzisztencializmus
 Gestalt-ima

Pszichoterápia
A gestaltterápia alternatív pszichoterápiás irányzatként van jelen szerte a világon . Fritz Perls és Laura Perls , illetve Paul Goodman számos forrást ( fenomenológia , egzisztencializmus , gestaltpszichológia , pszichoanalízis , mezőelmélet , zen buddhizmus ) felhasználva alkotta meg a század derekán . A gestaltterápiának csak az egyik eleme a talán ismertebb gestaltpszichológia ( alaklélektan ) , amely az észleléssel foglalkozott azas években Németországban . A gestaltterápia abban segít az embereknek , hogy gazdagabb és élvezetesebb életet éljenek , tisztábban lássák a helyzetüket , felfedezzék lehetőségeiket , és felelősséget vállaljanak azért , hogy ezekkel a lehetőségekkel éljenek is – azaz felelősséget vállaljanak a boldogságukért . Fókuszában az itt-és-most megélt tapasztalat áll – tiszteletben tartva azt , hogy ahányan vagyunk , annyiféle valóságot élünk meg . A terapeuta nem objektív szakértőként vesz részt a folyamatban : a terápia fontos eleme a terapeuta–páciens között kialakult kapcsolat , ami ebben a kapcsolatban megjelenik , és az a folyamat , ahogyan ezt közösen létrehozzák . A hagyományos terápiáktól abban is különbözik , hogy a hangsúly nem ( csak ) a verbalitáson van , dolgozik a testtel , mozgással , úgynevezett „ kísérletekkel” . A páciens által hozott témákra nem betegségként vagy megoldandó problémaként tekint , hanem jelenségként , és azt keresi , hogyan vesznek részt a rendszer különböző elemei ennek a jelenségnek a létrejöttében – tehát nemcsak az egyént vizsgálja , hanem rendszerszemléletben gondolkodik . Források https://web.archive.org/web/20161229044732/http://www.konyvjelzomagazin.hu/hir/meg-lehet-mondani-hogyan-legyunk-boldogok https://web.archive.org/web/20160810101839/http://www.europsyche.org/contents/13143/gestalt-therapy További információk https://web.archive.org/web/20191207091508/http://gestalt.hu/ Kapcsolódó szócikkek Egzisztencializmus Gestalt-ima Pszichoterápia