Latorvár-tető
A Latorvár-tető vagy Lator-hegy, illetve Várhegy fennsíkszerű kiemelkedés a Déli-Bükkben, a Sályhoz tartozó Latorpuszta (Lator út) mellett. Meredek lejtők határolják, melyek közül a nyugat felőli lankásabb. A két platóból álló hegytömb dél-délkeleti irányban elkeskenyedik, végül gerincben végződik. A magasabban fekvő északi plató tengerszint feletti magassága 279 m, az alacsonyabban fekvő plató dél felé enyhén lejt a gerinc irányában. A hegyet piroklaszt árból lerakódott, miocén korú riolittufa alkotja. A magaslaton három vár maradványa található meg: egy őskori földváré, egy honfoglalás kori földváré (Örsúr vára) és az Árpád-kori Latorváré.

Növényvilága 
A Latorvár-tető területén található növénytársulások fajgazdagságát a savanyú vulkanikus kőzet határozza meg. A déli, délnyugati napsütötte lejtők a melegkedvelő gyepek, cserjések élőhelye, míg az északi részeken nagyrészt mészkerülő, erősen mohás élőhelyek alakultak ki. A nyíltabb területeken pedig másodlagos sziklagyepek és sztyepprétek találhatók.

Jellemzőbb növényfajok 
 juhsóska (Rumex acetosella)
 magyar perje (Poa pannonica subsp. scabara) [védett!]
 sarlós gamandor (Teucrium chamaedrys)

Néhány növény a hegytető növényvilágából

Jegyzetek

Források 
 
 
 Bükki Nemzeti Park Igazgatósága

A Bükk-vidék hegyei
Borsod-Abaúj-Zemplén megye földrajza
Sály
A Latorvár-tető vagy Lator-hegy , illetve Várhegy fennsíkszerű kiemelkedés a Déli-Bükkben , a Sályhoz tartozó Latorpuszta ( Lator út ) mellett . Meredek lejtők határolják , melyek közül a nyugat felőli lankásabb . A két platóból álló hegytömb dél-délkeleti irányban elkeskenyedik , végül gerincben végződik . A magasabban fekvő északi plató tengerszint feletti magasságam , az alacsonyabban fekvő plató dél felé enyhén lejt a gerinc irányában . A hegyet piroklaszt árból lerakódott , miocén korú riolittufa alkotja . A magaslaton három vár maradványa található meg : egy őskori földváré , egy honfoglalás kori földváré ( Örsúr vára ) és az Árpád-kori Latorváré . Növényvilága A Latorvár-tető területén található növénytársulások fajgazdagságát a savanyú vulkanikus kőzet határozza meg . A déli , délnyugati napsütötte lejtők a melegkedvelő gyepek , cserjések élőhelye , míg az északi részeken nagyrészt mészkerülő , erősen mohás élőhelyek alakultak ki . A nyíltabb területeken pedig másodlagos sziklagyepek és sztyepprétek találhatók . Jellemzőbb növényfajok juhsóska ( Rumex acetosella ) magyar perje ( Poa pannonica subsp. scabara ) [ védett ! ] sarlós gamandor ( Teucrium chamaedrys ) Néhány növény a hegytető növényvilágából Jegyzetek Források Bükki Nemzeti Park Igazgatósága A Bükk-vidék hegyei Borsod-Abaúj-Zemplén megye földrajza Sály