Astra-negyed
Az Astra-negyed (korábbi nevein Honterus, majd Steagul Roșu, azaz Vörös Zászló, magyarul ritkán Újváros) Brassó városrésze. A 20. század közepén létesült, főleg panelházakból áll. Jelenleg ez a város legnépesebb negyede, a lakosság több mint egynegyedének ad otthont.

Fekvése
Brassó délkeleti részén helyezkedik el, északról a Scriitorilor és a Florilor-Kreiter negyed, keletről a vasút, délről a Noa-negyed, nyugatról a Temelia határolja. Három sugárút szeli át északnyugat–délkelet irányban: Calea București (Bukaresti út), Carpaților (Kárpátok) és Saturn (Szaturnusz).

Története 
A 20. század elején a környéken egy Honterus nevű falu helyezkedett el. Ettől nyugatra, a jelenlegi Panselelor utca nyugati végénél volt a Honterus-liget, ahol a Honterus líceum szász diákjai minden nyáron megtartották az iskolaalapító tiszteletére rendezett Honterusfest ünnepséget.

A Keresztényhavas északkeleti nyúlványainak lábánál alapították 1921-ben a ROMLOC mozdonygyárat, mely később egyesült az 1935-ben alapított ASTRA vagongyárral, és felvette az ASTRA nevet. Ugyanitt alapították 1923-ban a román-osztrák Farola kábelgyárat, 1935-ben pedig a METROM kohászatot. A második világháború után a gyárakat államosították, az ASTRA-t átnevezték Steagul Roșu-ra; 1948–1951 között a Szovjetuniónak készített vasúti vagonokat a háborús károk fejében, később csapágyakat, majd tehergépkocsikat és belső égésű motorokat gyártott. Itt készült 1954-ben az első román gyártású kamion. A Farola és METROM gyárak egyesültek, és fegyvergyárként folytatták működésüket.

Az 1940-es évek végétől kezdődően a gyárak mellé panelházakból álló lakótelepeket kezdtek építeni, ahova az ipari létesítmények dolgozóit költöztették: Steagul Roșu (a jelenlegi Ștefan cel Mare și Sfânt utca környékén), Orășelul Ucenicilor (a jelenlegi Panselelor utca, az egykori Honterus-liget környékén), és Colonia Metrom (a Carpaților utca végén). A Steagul Roșu lakótelep a Bukaresti út mentén Brassó városa felé kezdett terjeszkedni; az 1960-as években bekebelezte Honterus falut, és összeolvadt Brassóval. A városrészt villamosjárat kötötte össze a Traktor-negyeddel. A 80-as években a teherautógyár  embert alkalmazott, és évente  kamiont készített.

1987. november 15-én a dolgozók fellázadtak a kommunista megszorítások ellen, és a diktátor és a rezsim vesztét követelték. Bár a felkelést leverték, fontos szerepe volt az antikommunista ellenállás szerveződésében, mely végül az 1989-es forradalomban teljesedett ki.

A rendszerváltás után a negyedet átnevezték Astra, a gyárat pedig Roman névre. A Roman 2000-ben gyártotta le a . kamiont. A közelmúltban csak pár száz embert alkalmazott és évente csak néhány járművet gyártott, majd 2014-ben csődbe ment.

Jegyzetek

Források

Brassó városrészei
Az Astra-negyed ( korábbi nevein Honterus , majd Steagul Roșu , azaz Vörös Zászló , magyarul ritkán Újváros ) Brassó városrésze . A század közepén létesült , főleg panelházakból áll . Jelenleg ez a város legnépesebb negyede , a lakosság több mint egynegyedének ad otthont . Fekvése Brassó délkeleti részén helyezkedik el , északról a Scriitorilor és a Florilor-Kreiter negyed , keletről a vasút , délről a Noa-negyed , nyugatról a Temelia határolja . Három sugárút szeli át északnyugat–délkelet irányban : Calea București ( Bukaresti út ) , Carpaților ( Kárpátok ) és Saturn ( Szaturnusz ) . Története A század elején a környéken egy Honterus nevű falu helyezkedett el . Ettől nyugatra , a jelenlegi Panselelor utca nyugati végénél volt a Honterus-liget , ahol a Honterus líceum szász diákjai minden nyáron megtartották az iskolaalapító tiszteletére rendezett Honterusfest ünnepséget . A Keresztényhavas északkeleti nyúlványainak lábánál alapítottákben a ROMLOC mozdonygyárat , mely később egyesült azben alapított ASTRA vagongyárral , és felvette az ASTRA nevet . Ugyanitt alapítottákban a román-osztrák Farola kábelgyárat, ben pedig a METROM kohászatot . A második világháború után a gyárakat államosították , az ASTRA-t átnevezték Steagul Roșu-ra;1951 között a Szovjetuniónak készített vasúti vagonokat a háborús károk fejében , később csapágyakat , majd tehergépkocsikat és belső égésű motorokat gyártott . Itt készültben az első román gyártású kamion . A Farola és METROM gyárak egyesültek , és fegyvergyárként folytatták működésüket . Azes évek végétől kezdődően a gyárak mellé panelházakból álló lakótelepeket kezdtek építeni , ahova az ipari létesítmények dolgozóit költöztették : Steagul Roșu ( a jelenlegi Ștefan cel Mare și Sfânt utca környékén ) , Orășelul Ucenicilor ( a jelenlegi Panselelor utca , az egykori Honterus-liget környékén ) , és Colonia Metrom ( a Carpaților utca végén ) . A Steagul Roșu lakótelep a Bukaresti út mentén Brassó városa felé kezdett terjeszkedni ; azas években bekebelezte Honterus falut , és összeolvadt Brassóval . A városrészt villamosjárat kötötte össze a Traktor-negyeddel . Aas években a teherautógyár embert alkalmazott , és évente kamiont készített . 1987. novemberén a dolgozók fellázadtak a kommunista megszorítások ellen , és a diktátor és a rezsim vesztét követelték . Bár a felkelést leverték , fontos szerepe volt az antikommunista ellenállás szerveződésében , mely végül azes forradalomban teljesedett ki . A rendszerváltás után a negyedet átnevezték Astra , a gyárat pedig Roman névre . A Romanben gyártotta le a\. kamiont . A közelmúltban csak pár száz embert alkalmazott és évente csak néhány járművet gyártott , majdben csődbe ment . Jegyzetek Források Brassó városrészei