Kruševo (Primošten)
Kruševo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Primoštenhez tartozik.

Fekvése
Šibenik központjától légvonalban 20, közúton 28 km-re délkeletre, községközpontjától 10 km-re keletre Dalmácia középső részén, a megyehatárnál fekszik.

Története
A települést és Szent Márton templomát 1298-ban a šibeniki püspökség alapításakor említik először, amikor hívei a mitloi plébániához tartoztak. Már ekkor állt a temetőben található Szent Márton templom. A 15. század folyamán nyolcvan bogumil család érkezett Boszniából a török hódítás elől menekülve a Šibenikre és a városhoz tartozó területekre védelmet kérve a városi hatóságoktól, akik befogadták és hajón tíz tengeri mérfölddel délebbre szállították őket. A kis öblöt ahol a hajók kikötöttek ma is Bosanski Dolacnak nevezik. Ekkor ez a terület még puszta és sziklás volt. Ezután a menekültek még négy kilométert gyalogoltak kelet felé, hogy távolabb kerüljenek a tengerparttól és megérkeztek egy nagyobb fennsíkra, ahol a šibeniki püspökség segítségével felépítették házaikat és templomukat. Így népesült be előbb Prhovo, majd valamivel később Široke és Kruševo. A biztonságos élet feltételei egészen addig fennálltak, amíg a 15. század végétől a török csapatok nem kezdték támadni ezt a területet is. Ekkor Prhovo, Široke és Kruševo lakossága a sorozatos támadások és fosztogatások elől a közeli kis Gola Glava (Caput Cista) szigetre menekült, ahol megalapították új településüket Primoštent. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1880-ban 92, 1910-ben 154 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A település lakossága 2011-ben 79 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei
A településtől délre a temetőben áll Szent Márton tiszteletére szentelt temploma. A templom a 13. században épült. Kőből épített egyhajós épület, homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal, benne két haranggal.

Jegyzetek

További információk
Primosten község hivatalos oldala 
A község információs oldala 
A primošteni Szent György plébánia honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Kruševo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Primoštenhez tartozik . Fekvése Šibenik központjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre Dalmácia középső részén , a megyehatárnál fekszik . Története A települést és Szent Márton templomátban a šibeniki püspökség alapításakor említik először , amikor hívei a mitloi plébániához tartoztak . Már ekkor állt a temetőben található Szent Márton templom . A század folyamán nyolcvan bogumil család érkezett Boszniából a török hódítás elől menekülve a Šibenikre és a városhoz tartozó területekre védelmet kérve a városi hatóságoktól , akik befogadták és hajón tíz tengeri mérfölddel délebbre szállították őket . A kis öblöt ahol a hajók kikötöttek ma is Bosanski Dolacnak nevezik . Ekkor ez a terület még puszta és sziklás volt . Ezután a menekültek még négy kilométert gyalogoltak kelet felé , hogy távolabb kerüljenek a tengerparttól és megérkeztek egy nagyobb fennsíkra , ahol a šibeniki püspökség segítségével felépítették házaikat és templomukat . Így népesült be előbb Prhovo , majd valamivel később Široke és Kruševo . A biztonságos élet feltételei egészen addig fennálltak , amíg a század végétől a török csapatok nem kezdték támadni ezt a területet is . Ekkor Prhovo , Široke és Kruševo lakossága a sorozatos támadások és fosztogatások elől a közeli kis Gola Glava ( Caput Cista ) szigetre menekült , ahol megalapították új településüket Primoštent.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbanbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A település lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei A településtől délre a temetőben áll Szent Márton tiszteletére szentelt temploma . A templom a században épült . Kőből épített egyhajós épület , homlokzata felett pengefalú harangtoronnyal , benne két haranggal . Jegyzetek További információk Primosten község hivatalos oldala A község információs oldala A primošteni Szent György plébánia honlapja Šibenik-Knin megye települései