Lala Musztafa pasa mecset (Famagusta)
A Lala Musztafa pasa mecset egy középkori székesegyházból kialakított muzulmán imahely a ciprusi Famagusta városban. Nevét Lala Musztafáról, a szigetet 1570–71-ben elfoglaló török hadvezérről kapta 1954-ben, a hétköznapokban még most is csak régi nevén, Hagia Szophiaként emlegetik.

Az eredeti Szent Miklós-katedrálist 1298-ban kezdték építeni, és 1326-ban fejezték be. A gótikus stílusban emelt épületet valószínűleg francia építész, Jean Langlois tervezte, mert nagyon hasonlít a reimsi katedrálisra. Szintén ezt a feltételezést támasztja alá, hogy Ciprus királyai, 1190 és 1489 között, a francia Lusignan-házból származtak. A ciprusi uralkodókat többnyire ebben a templomban koronázták Jeruzsálem címzetes királyaivá is a Jeruzsálemi Királyság 1291-es megszűnte után 1372-ig. 

A templomnak három kapuja, gazdagon díszített rózsaablaka és két csonka tornya van. Ez utóbbiak a város 1570-71-es ostromában sérültek meg. Az épület az 1735-ös földrengésben is megrongálódott. A háromhajós épület 55 méter hosszú és 23 méter széles.

 A sziget elfoglalása után a törökök egy minarettel egészítették ki. Az embereket ábrázoló faragásokat, freskókat eltávolították, a kriptákat kiürítették. A templom számos uralkodó végső nyughelye volt, például II. Jakab ciprusi királyé és fiáé, III. Jakabé. A templomban mondott le uralkodói jogairól a Velencei Köztársaság számára II. Jakab özvegye és III. Jakab anyja, I. Katalin ciprusi királynő 1489-ben.

A templom előtt egy szikomorfa áll, amelyről úgy tartják, hogy a katedrális építésekor ültették, és így a sziget legöregebb fája.

Jegyzetek

Források 
  
  
  

Muszlim vallási épületek
Ciprus
Gótikus építészet
A Lala Musztafa pasa mecset egy középkori székesegyházból kialakított muzulmán imahely a ciprusi Famagusta városban . Nevét Lala Musztafáról , a szigetet71-ben elfoglaló török hadvezérről kaptaben , a hétköznapokban még most is csak régi nevén , Hagia Szophiaként emlegetik . Az eredeti Szent Miklós-katedrálistban kezdték építeni , ésban fejezték be . A gótikus stílusban emelt épületet valószínűleg francia építész , Jean Langlois tervezte , mert nagyon hasonlít a reimsi katedrálisra . Szintén ezt a feltételezést támasztja alá , hogy Ciprus királyai,ésközött , a francia Lusignan-házból származtak . A ciprusi uralkodókat többnyire ebben a templomban koronázták Jeruzsálem címzetes királyaivá is a Jeruzsálemi Királyságes megszűnte utánig . A templomnak három kapuja , gazdagon díszített rózsaablaka és két csonka tornya van . Ez utóbbiak a városes ostromában sérültek meg . Az épület azös földrengésben is megrongálódott . A háromhajós épületméter hosszú ésméter széles . A sziget elfoglalása után a törökök egy minarettel egészítették ki . Az embereket ábrázoló faragásokat , freskókat eltávolították , a kriptákat kiürítették . A templom számos uralkodó végső nyughelye volt , például II. Jakab ciprusi királyé és fiáé , III. Jakabé . A templomban mondott le uralkodói jogairól a Velencei Köztársaság számára II. Jakab özvegye és III. Jakab anyja , I. Katalin ciprusi királynőben . A templom előtt egy szikomorfa áll , amelyről úgy tartják , hogy a katedrális építésekor ültették , és így a sziget legöregebb fája . Jegyzetek Források Muszlim vallási épületek Ciprus Gótikus építészet