Horváth Károly (főjegyző)
Mérai Horváth Károly (Alsózsolca, 1812. december 18. – Budapest, 1893. május 19.) városi főjegyző, ügyvéd és országgyűlési képviselő.

Élete

Alsózsolcán született, ahol apja, felsőmérai Horváth György – más források szerint Gábor – református lelkész volt 30 évig (14 gyermeke közül tíz érte meg a felnőttkort). Horváth Károly iskoláit 1818-ban a miskolci református líceumban kezdte és ott a gimnáziumi és bölcseleti tanfolyamot bevégezve, 1831-ben joghallgatónak Debrecenbe ment. 1833-ban báró Vay Miklós királyi táblai bíró meghívta gyermekei mellé nevelőnek Pozsonyba, s királyi táblai gyakorlat végett ezen főúr családjánál maradt az országgyűlés berekesztése után is Pesten 1838 végeig; ez idő alatt 1837-ben ügyvédi vizsgát tett. Az 1839. évi országgyűlés megnyíltával ismét Pozsonyba ment. 1840-ben a dunántúli megyéket járta be; azután külföldre ment és Németország nagy részét beutazván, Párizsban, Svájcban és Felső-Olaszországban járt, és nyolc havi utazás után tért haza Pestre. Ekkor kezdte ügyvédi pályáját, melyet 1848-ig folytatott. A királyi városok ekkor újból történt rendezésekor Pesten tanácsjegyzővé választatott. 1849-ben a Windischgrätz által kiküldött császári biztos őt több társával együtt hivatalából elmozdította; április 24-én a magyar kormány ismét visszahelyezte hivatalába. Haynau bevonulásakor kényszerült elhagyni Budapestet, ahová csak 1850-ben tért vissza; 1851-ben haditörvényszék elé állították és 1854. május 4-én halálra, kegyelem útján pedig két évi várfogságra ítélték; Josephstadtban öt nap híján ülte le fogságát, midőn kegyelmet nyert és Pestre jött. Az ügyvédi gyakorlatot 1858-ig nem engedték meg számára.

1861-ben Pest városa törvényszerű tisztújításán egyhangúlag városbírájának választotta, mely hivatalát az alkotmányos tisztikar visszalépéséig 1861. november 30-án viselte. Az 1865. december 10-re egybehivatott országgyűlésre Pest-Ferencváros kerület megválasztotta képviselőnek. Mindig buzgó és tevékeny részese volt a közéletnek, úgy a főváros törvényhatósági bizottságában, valamint az ügyvédi karban, ahol előbb az ügyvédi egyletnek, 1869. január 31-től, később a kamarának elnöke volt 1878-ban betegeskedése miatt egészen a magánéletbe vonult vissza.

Az ő tollából kerültek ki az 1848-49-ben Pest városának lelkes kiáltványai. Cikkei a Jogtudományi Közlönyben (1867. Felhivás a magyar ügyvédi karhoz); a Fővárosi Lapokban (1890. Pesti reminiszcenciák 1848-49-ből.), országgyűlési beszédei a Naplókban jelentek meg.

Munkái
 Hortensia grófnő. Franczia regény Méry után ford. Pest, 1843. (Külföldi regénytár, kiadja a Kisfaludy-Társaság XVII. XVIII.)
 A nemzeti őrsereg szolgálati s rendszabályai. Javaslatkint és ideiglenesen kiadta... Pest, 1848.
 Közjegyzői intézményünk és a közjegyzői törvény módosítása tárgyában készült törvényjavaslat. Bpest, 1884. (Különnyomat a Nemzetből.)

Jegyzetek

Források

További információk
 Magyarország és a Nagyvilág 1866. 12., 18. sz. arck.
 Budapesti Közlöny 1869. 27. sz.
 Vasárnapi Ujság 1893. 22. sz. arck.
 Egyetértés 1893. 138. sz.

Magyar jogászok
1812-ben született személyek
1893-ban elhunyt személyek
Mérai Horváth Károly ( Alsózsolca , december – Budapest , május ) városi főjegyző , ügyvéd és országgyűlési képviselő . Élete Alsózsolcán született , ahol apja , felsőmérai Horváth György – más források szerint Gábor – református lelkész voltéviggyermeke közül tíz érte meg a felnőttkort ) . Horváth Károly iskoláitban a miskolci református líceumban kezdte és ott a gimnáziumi és bölcseleti tanfolyamot bevégezve, ben joghallgatónak Debrecenbe ment.ban báró Vay Miklós királyi táblai bíró meghívta gyermekei mellé nevelőnek Pozsonyba , s királyi táblai gyakorlat végett ezen főúr családjánál maradt az országgyűlés berekesztése után is Pestenvégeig ; ez idő alattben ügyvédi vizsgát tett . Az évi országgyűlés megnyíltával ismét Pozsonyba ment.ben a dunántúli megyéket járta be ; azután külföldre ment és Németország nagy részét beutazván , Párizsban , Svájcban és Felső-Olaszországban járt , és nyolc havi utazás után tért haza Pestre . Ekkor kezdte ügyvédi pályáját , melyetig folytatott . A királyi városok ekkor újból történt rendezésekor Pesten tanácsjegyzővé választatott.ben a Windischgrätz által kiküldött császári biztos őt több társával együtt hivatalából elmozdította ; áprilisén a magyar kormány ismét visszahelyezte hivatalába . Haynau bevonulásakor kényszerült elhagyni Budapestet , ahová csakben tért vissza;ben haditörvényszék elé állították és májusén halálra , kegyelem útján pedig két évi várfogságra ítélték ; Josephstadtban öt nap híján ülte le fogságát , midőn kegyelmet nyert és Pestre jött . Az ügyvédi gyakorlatotig nem engedték meg számára . 1861-ben Pest városa törvényszerű tisztújításán egyhangúlag városbírájának választotta , mely hivatalát az alkotmányos tisztikar visszalépéséig novemberán viselte . Az decemberre egybehivatott országgyűlésre Pest-Ferencváros kerület megválasztotta képviselőnek . Mindig buzgó és tevékeny részese volt a közéletnek , úgy a főváros törvényhatósági bizottságában , valamint az ügyvédi karban , ahol előbb az ügyvédi egyletnek , januártől , később a kamarának elnöke voltban betegeskedése miatt egészen a magánéletbe vonult vissza . Az ő tollából kerültek ki azben Pest városának lelkes kiáltványai . Cikkei a Jogtudományi Közlönyben Felhivás a magyar ügyvédi karhoz ) ; a Fővárosi Lapokban Pesti reminiszcenciákből . ) , országgyűlési beszédei a Naplókban jelentek meg . Munkái Hortensia grófnő . Franczia regény Méry után ford . Pest , ( Külföldi regénytár , kiadja a Kisfaludy-Társaság XVII. XVIII. ) A nemzeti őrsereg szolgálati s rendszabályai . Javaslatkint és ideiglenesen kiadta... Pest , Közjegyzői intézményünk és a közjegyzői törvény módosítása tárgyában készült törvényjavaslat . Bpest , ( Különnyomat a Nemzetből . ) Jegyzetek Források További információk Magyarország és a Nagyvilág , sz . arck . Budapesti Közlöny sz . Vasárnapi Ujság sz . arck . Egyetértés sz . Magyar jogászok 1812-ben született személyek 1893-ban elhunyt személyek