Meisó japán császárnő
Meisó császárnő (明正天皇 Meishō tennó), (1629. december 22. – 1643. november 14.) volt Japán 109. uralkodója a hagyományos öröklési rend szerint. Uralkodása 1629-től 1643-ig tartott.
Japán történelmében Meisó volt a hetedik a nyolc nő közül, aki császárnői rangot töltött be. Az őt megelőző másik hat uralkodónő Szuiko, Kógjoku (Szaimei), Dzsitó, Gemmei, Gensó, és Kóken (Sótoku) voltak, utána az utolsó császárnő Go-Szakuramacsi volt.

Származása
Mielőtt Meisóként elfoglalta volna a krizantém trónt, Okiko (興子 Okiko) néven ismerték, és beiktatása előtt az Onna-Icsi-no-mija(以茶宮 Onna-Ichi-no-miya) címet viselte. Ő volt Go-Mizunoo császár második lánya. Anyja Tokugava Maszako volt, a második sógunnak, Tokugava Hidetadának és feleségének, Oejonak lánya.

Meisó a Heian palota belső lakosztályaiban élt. Saját gyermekei nem voltak. A neve két korábbi császárnő, Genmei (元明 Genmei) és Gensó (元正 Genshō) nevének kombinációjából ered.

Élete
Okiko hercegnő akkor lépett trónra, mikor apja, Go-Mizunoo császár, lemondott a javára.
Meisó uralkodásának évei megfelelnek a Tokugava Iemicu vezette sógunátus idejének.
 1624. január 9. Megszületett a császári hercegnő, aki később a Meisó császárnő nevet viseli majd.
 1627. (Kanei 6): A "Lila Palást Incidens" (紫衣事件 shi-e jiken): Go-Mizunoo császárt megvádolták, hogy több mint tíz papnak méltósági lila öltözéket ajándékozott, annak ellenére, hogy ezt egy sóguni rendelet két évre megtiltotta (valószínűleg azért, hogy megszakítsa a kapcsolatot a császár és a vallási körök között). A sógunátus közbelépett és érvénytelenítette az adományt.
 1629. december 22. (Kanei 6, a 11. hónap 8. napja): A császár lemondott a trónról a lánya javára. Az új császárnő uralkodása elkezdődött. Ekkor  ötéves  volt, és ő volt az első nő Sótoku császárnő óta (718–770), aki elfoglalta a trónt, de állítólag Meisó apja uralkodott a nevében, amíg a császárnő le nem mondott az öccse javára.
 1632. (Kanei 9, az 1. hónap 24. napja): Az előző sógun, Tokugava Hidetada meghalt.
 1633. (Kanei 10, az 1. hónap 20. napja): Szagami tartományban, Odavarában földrengés pusztított.
 1634. (Kanei 11): Tokugava Iemicu sógun Mijakoba látogatott.
 1635. (Kanei 12): Korea uralkodójától, Indzsó királytól nagykövet érkezett Mijakoba. 
 1637. (Kanei 14): Jelentős keresztény lázadás tört ki Arimában és Simabarában; a sóguni haderőket kiküldték, hogy elfojtsák a zavargást.
 1638. (Kanei 15): Az arimai és simabarai lázadást leverték;  37000 lázadót öltek meg. A keresztény vallást kiirtják Japánban.
 1640. (Kanei 17): Egy hatvanegy főből álló delegáció érkezett Makaóból egy spanyol hajóval július 6-án. Augusztus 9-én mindannyiukat lefejezték, a fejüket karókra tűzték. 
 1641. (Kanei 18): Meisó féltestvérét, Cuguhitót koronaherceggé nevezték ki.
 1643. (Kanei 20): Korea királyától nagykövet érkezett Japánba.
 November 14, 1643 (Kanei 20, a 9. hónap 29. napján): Meisó tennó, uralkodásának 15. évében (明正天皇15年), lemondott; az öccse örökölte a trónt.
 1643. (Kanei 20, a 4. hónap 23. napján): Go-Kómjó császár elfoglalta a trónt.

Meisó császárnő tizenöt évig uralkodott. Habár hét másik császárnő is volt, az utódaikat többnyire a császári család apai ágából választották ki, ezért néhány konzervatív tudós amellett érvel, hogy a nők uralkodása csak ideiglenes, és a kizárólagos férfi-öröklődés hagyományát fenn kell tartani a 21. században. E hagyományos érvelés ellen példa Gensó császárnő, aki az anyjától, Genmei császárnőtől örökölte a trónt.

 1696. december 4.: Az volt császárnő 74 évesen meghalt.

A császárnő kamiját a császári mauzóleum őrzi, Cukinova no miszaszagi, a Szenjú-dzsi templomban, Higasijama-kuban, Kiotó városában.
Ugyanitt van eltemetve az apja, Go-Mizunoo és a közvetlen császári utódai: Go-Kómjó, Go-Szai, Reigen, Higasijama, Nakamikado, Szakuramacsi, Momozono, Go-Szakuramacsi és Go-Momozono.

Kugjó 
Kugjō (公卿) egy gyűjtőfogalom, azon kevés nagy hatalommal rendelkező embert jelenti, akik csatlakoztak a japán császári bírósághoz a korai Meidzsi-korban. Azokban az években is, amikor a bíróság tényleges befolyása a császári palota falain kívül minimális volt, a hierarchia megmaradt.

Gyakorlatilag ez az elit csoport csak három vagy négy tagot számlált egy időben. Ők voltak az örökletes udvaroncok, akik a tapasztalataik és hátterük segítségével karrierjük csúcsára emelkedhettek. Meisó uralkodása alatt ők jutottak a Daijō-kan csúcsára:
 Icsidzsó Akijosi szessó (1629–1635.)
 Nidzsó Jasumicsi szessó (1635–1647.)
 Szadaidzsin
 Udaidzsin
 Naidaidzsin
 Dainagon

Meisó uralkodásának korszakai 

Meisó uralkodása egy korszakba, nengóba tartozik:

 Kan'ei (1624–1644)

Fordítás

Kapcsolódó szócikkek
 Japán császárok családfája
 Japán császárainak listája
 Japán történelme
 Edo-kor

Japán császárnők
1624-ben született személyek
1696-ban elhunyt személyek
Meisó császárnő ( 明正天皇 Meishō tennó ) , december – november ) volt Japán uralkodója a hagyományos öröklési rend szerint . Uralkodásatőlig tartott . Japán történelmében Meisó volt a hetedik a nyolc nő közül , aki császárnői rangot töltött be . Az őt megelőző másik hat uralkodónő Szuiko , Kógjoku ( Szaimei ) , Dzsitó , Gemmei , Gensó , és Kóken ( Sótoku ) voltak , utána az utolsó császárnő Go-Szakuramacsi volt . Származása Mielőtt Meisóként elfoglalta volna a krizantém trónt , Okiko ( 興子 Okiko ) néven ismerték , és beiktatása előtt az Onna-Icsi-no-mija ( 以茶宮 Onna-Ichi-no-miya ) címet viselte . Ő volt Go-Mizunoo császár második lánya . Anyja Tokugava Maszako volt , a második sógunnak , Tokugava Hidetadának és feleségének , Oejonak lánya . Meisó a Heian palota belső lakosztályaiban élt . Saját gyermekei nem voltak . A neve két korábbi császárnő , Genmei ( 元明 Genmei ) és Gensó ( 元正 Genshō ) nevének kombinációjából ered . Élete Okiko hercegnő akkor lépett trónra , mikor apja , Go-Mizunoo császár , lemondott a javára . Meisó uralkodásának évei megfelelnek a Tokugava Iemicu vezette sógunátus idejének. január Megszületett a császári hercegnő , aki később a Meisó császárnő nevet viseli majd . ( Kanei A " Lila Palást Incidens " ( 紫衣事件 shi-e jiken ) : Go-Mizunoo császárt megvádolták , hogy több mint tíz papnak méltósági lila öltözéket ajándékozott , annak ellenére , hogy ezt egy sóguni rendelet két évre megtiltotta ( valószínűleg azért , hogy megszakítsa a kapcsolatot a császár és a vallási körök között ) . A sógunátus közbelépett és érvénytelenítette az adományt. december ( Kanei a hónap napja ) : A császár lemondott a trónról a lánya javára . Az új császárnő uralkodása elkezdődött . Ekkor ötéves volt , és ő volt az első nő Sótoku császárnő óta770 ) , aki elfoglalta a trónt , de állítólag Meisó apja uralkodott a nevében , amíg a császárnő le nem mondott az öccse javára . ( Kanei az hónap napja ) : Az előző sógun , Tokugava Hidetada meghalt . ( Kanei az hónap napja ) : Szagami tartományban , Odavarában földrengés pusztított . ( Kanei Tokugava Iemicu sógun Mijakoba látogatott . ( Kanei Korea uralkodójától , Indzsó királytól nagykövet érkezett Mijakoba . ( Kanei Jelentős keresztény lázadás tört ki Arimában és Simabarában ; a sóguni haderőket kiküldték , hogy elfojtsák a zavargást . ( Kanei Az arimai és simabarai lázadást leverték ; lázadót öltek meg . A keresztény vallást kiirtják Japánban . ( Kanei Egy hatvanegy főből álló delegáció érkezett Makaóból egy spanyol hajóval júliusán . Augusztusén mindannyiukat lefejezték , a fejüket karókra tűzték . ( Kanei Meisó féltestvérét , Cuguhitót koronaherceggé nevezték ki . ( Kanei Korea királyától nagykövet érkezett Japánba . November ( Kanei a hónap napján ) : Meisó tennó , uralkodásának évében ( 明正天皇15年 ) , lemondott ; az öccse örökölte a trónt . ( Kanei a hónap napján ) : Go-Kómjó császár elfoglalta a trónt . Meisó császárnő tizenöt évig uralkodott . Habár hét másik császárnő is volt , az utódaikat többnyire a császári család apai ágából választották ki , ezért néhány konzervatív tudós amellett érvel , hogy a nők uralkodása csak ideiglenes , és a kizárólagos férfi-öröklődés hagyományát fenn kell tartani a században . E hagyományos érvelés ellen példa Gensó császárnő , aki az anyjától , Genmei császárnőtől örökölte a trónt. december : Az volt császárnőévesen meghalt . A császárnő kamiját a császári mauzóleum őrzi , Cukinova no miszaszagi , a Szenjú-dzsi templomban , Higasijama-kuban , Kiotó városában . Ugyanitt van eltemetve az apja , Go-Mizunoo és a közvetlen császári utódai : Go-Kómjó , Go-Szai , Reigen , Higasijama , Nakamikado , Szakuramacsi , Momozono , Go-Szakuramacsi és Go-Momozono . Kugjó Kugjō ( 公卿 ) egy gyűjtőfogalom , azon kevés nagy hatalommal rendelkező embert jelenti , akik csatlakoztak a japán császári bírósághoz a korai Meidzsi-korban . Azokban az években is , amikor a bíróság tényleges befolyása a császári palota falain kívül minimális volt , a hierarchia megmaradt . Gyakorlatilag ez az elit csoport csak három vagy négy tagot számlált egy időben . Ők voltak az örökletes udvaroncok , akik a tapasztalataik és hátterük segítségével karrierjük csúcsára emelkedhettek . Meisó uralkodása alatt ők jutottak a Daijō-kan csúcsára : Icsidzsó Akijosi szessó1635. ) Nidzsó Jasumicsi szessó1647. ) Szadaidzsin Udaidzsin Naidaidzsin Dainagon Meisó uralkodásának korszakai Meisó uralkodása egy korszakba , nengóba tartozik : Kan'ei1644 ) Fordítás Kapcsolódó szócikkek Japán császárok családfája Japán császárainak listája Japán történelme Edo-kor Japán császárnők 1624-ben született személyek 1696-ban elhunyt személyek