Nisko (Klissza)
Nisko falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Klisszához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 18, közúton 35 km-re északra, községközpontjától légvonalban 17, közúton 23 km-re északnyugatra, a Kozjak-hegységtől északra, a dalmát Zagora területén fekszik.

Története 
Nisko területe már az ókorban lakott volt. Erre utal az a tény, hogy a régi plébániatemplom egy ókeresztény bazilika alapfalaira épült. A feltárás során talált leletek ma a sinji ferences kolostor gyűjteményében találhatók. A mai települést a 18. század elején alapították, amikor a ramai ferences atyák a török megszállás alatt álló Boszniából és Hercegovinából hozott új keresztény lakossággal telepítették be ezt a vidéket. Egyházi szolgálatát hosszú ideig a sinji kolostor ferences szerzetesei látták el. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A településnek 1857-ben 270, 1910-ben 412 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett. Lakossága 2011-ben 244 fő volt.

Lakosság

Nevezetességei
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt régi római katolikus temploma ókeresztény bazilika alapfalaira épült a 18. században. Ennek a kis méretű templomnak a maradványai ma a temetőben találhatók. Oltárául egy díszes régi sírkő szolgált. Ennek a templomnak a berendezéséből mára egy 18. századi ezüst körmeneti kereszt és egy 18. századi réz temetési kereszt maradt fenn.
Az új Keresztelő Szent János templomot 1912-ben építették. 1935-ben, 1962-ben és 2000-ben megújították. A homlokzat feletti harangtoronyban három harang található. Belsejét 1935-ben Julije Švabe festette ki. A diadalívre Szent Cirill és Metód a famennyezetre, amely ma már nem látható Keresztelő Szent János és a négy evangélista alakját festette. Ugyanő építette a gipszből készített főoltárt. A hajóban a Kármelhegyi boldogasszony oltára található. A templom körül temető található.
A Nišćanski gaj területén találhatók a rajčicai kutak , melyek tíz szárazan falazott falú kútból és egy nagyobb, közös szarvasmarha itatóból állnak. A kutakat egysorosan rakott kövek veszik körül, és a kút falában épített lépcsők vezetnek a vízhez. A kutak mellé a szarvasmarhák etetésére kővájút helyeztek. A kutak legrégebbi ábrázolása Nisko kataszteri térképén található 1829-ből. A falubeliek jól tudták, hogy melyik kút melyik településhez vagy családhoz tartozott.

Jegyzetek

Források 
Klissza község hivatalos oldala 
Klissza információs portálja 
Klissza turisztikai irodájának honlapja  
A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Nisko falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Klisszához tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re északra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , a Kozjak-hegységtől északra , a dalmát Zagora területén fekszik . Története Nisko területe már az ókorban lakott volt . Erre utal az a tény , hogy a régi plébániatemplom egy ókeresztény bazilika alapfalaira épült . A feltárás során talált leletek ma a sinji ferences kolostor gyűjteményében találhatók . A mai települést a század elején alapították , amikor a ramai ferences atyák a török megszállás alatt álló Boszniából és Hercegovinából hozott új keresztény lakossággal telepítették be ezt a vidéket . Egyházi szolgálatát hosszú ideig a sinji kolostor ferences szerzetesei látták el.ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett.ban Napóleon csapatai foglalták el ésig francia uralom alatt állt . Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett , mely az első világháború végéig tartott . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság , ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején olasz csapatok szállták meg . A háború után a szocialista Jugoszlávia része lett . Lakosságabenfő volt . Lakosság Nevezetességei Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt régi római katolikus temploma ókeresztény bazilika alapfalaira épült a században . Ennek a kis méretű templomnak a maradványai ma a temetőben találhatók . Oltárául egy díszes régi sírkő szolgált . Ennek a templomnak a berendezéséből mára egy századi ezüst körmeneti kereszt és egy századi réz temetési kereszt maradt fenn . Az új Keresztelő Szent János templomotben építették.ben,ben ésben megújították . A homlokzat feletti harangtoronyban három harang található . Belsejétben Julije Švabe festette ki . A diadalívre Szent Cirill és Metód a famennyezetre , amely ma már nem látható Keresztelő Szent János és a négy evangélista alakját festette . Ugyanő építette a gipszből készített főoltárt . A hajóban a Kármelhegyi boldogasszony oltára található . A templom körül temető található . A Nišćanski gaj területén találhatók a rajčicai kutak , melyek tíz szárazan falazott falú kútból és egy nagyobb , közös szarvasmarha itatóból állnak . A kutakat egysorosan rakott kövek veszik körül , és a kút falában épített lépcsők vezetnek a vízhez . A kutak mellé a szarvasmarhák etetésére kővájút helyeztek . A kutak legrégebbi ábrázolása Nisko kataszteri térképén találhatóből . A falubeliek jól tudták , hogy melyik kút melyik településhez vagy családhoz tartozott . Jegyzetek Források Klissza község hivatalos oldala Klissza információs portálja Klissza turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Split-Dalmácia megye települései