Čisla
Čisla falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Omišhoz tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 24, közúton 29 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 3, közúton 9 km-re északkeletre, Poljica középső részén, a Mosor-hegység déli lábnál és a Cetina északi partja felett, a 70-es számú főút mellett fekszik.

Története 
A település nevét a „čislo” (olvasó, rózsafüzér) főnévből származtatják, mivel házacskái úgy sorakoztak, mint az olvasóra felfűzött szemek. A középkorban része volt a 13. században alapított, úgynevezett Poljicai Köztársaságnak, mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt. Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok, majd 1444-től a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott. Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára. Jogi berendezkedését az 1490-ben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg, mely egyúttal rögzítette határait is. Középkori temploma a mai Havas boldogasszony templom elődje valószínűleg már a 15. században állt. A 16. század első felében került török uralom alá, ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett. A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól, melyet 1699-ben a karlócai béke szentesített, de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte. Poljica önállóságát 1807-ben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg. Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban a Habsburgoké lett. A településnek 1857-ben 74, 1910-ben 311 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1942. október 1-jén a települést lerombolták a megszálló olasz és csetnik csapatok. A szomszédos Gatán a korai órákban történt mészárlásnak 98 čislai, gatai, ostrvicai, zvečanjei, smoljanei és seocei lakos, főként nők, gyermekek és öregek estek áldozatául. A helyi iskola is e szomorú napról kapta a nevét. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. 2011-ben a településnek 302 lakosa volt.

Lakosság 

(1869-ben Ostrvica lakosságával együtt, 1910-ben és 1948-ban pedig Ostrvica egy részének lakosságával együtt.)

Nevezetességei 
A Szent Péter templom 1849-ig plébániatemplomként működött, ekkor azonban megszüntették a helyi plébániát és a település nyugati részét a szomszédos Gata plébániájához csatolták. A templom 1745 és 1748 között épült faragott kövekből, négyszögletes apszissal. 1902-ben épített harangtornya piramisban végződik, a harangok szintjén biforámás ablakok díszítik. A templomot 1982-ben megújították, ekkor készült a szembemiséző oltár. 2002-ben a templom új tetőfedést kapott, megújult a harangtorony és a templom környezete is.  
Havas Boldogasszony tiszteletére szentelt templom a település ősi plébániatemploma volt. Először 1680-ban említik, de valószínűleg már jóval a török hódítás előtt, a 15. században épült. Mai formáját a jól látható későbbi hozzáépítés során nyerte el. A falak alsó része ugyanis szemmel láthatóan szélesebb a felső résznél és építési módja is eltér. Belül dongaboltozatos, tetejét kőlapok fedik. 1925-ben helyezték el benne a barokk oltárt, melyet a Szent Péter templomból hoztak át az ottani új oltár építésekor. Az oltáron a Boldogasszony régi, szakszerűtlenül festett képe volt, melyet 1989-ben eltávolítottak és Julijane Voloder zágrábi szobrászművésznek a Szűzanya fejét ábrázoló domborművét tették a helyére. Az épületet 1978-ban újították meg.

Jegyzetek

Források 
A split-makarskai érsekség honlapja 
Az alapiskola honlapja

További információk 
Omiš város hivatalos oldala  
Omiš város turisztikai irodájának honlapja 

Split-Dalmácia megye települései
Čisla falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Omišhoz tartozik . Fekvése Splittől légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Poljica középső részén , a Mosor-hegység déli lábnál és a Cetina északi partja felett , aes számú főút mellett fekszik . Története A település nevét a „ čislo” ( olvasó , rózsafüzér ) főnévből származtatják , mivel házacskái úgy sorakoztak , mint az olvasóra felfűzött szemek . A középkorban része volt a században alapított , úgynevezett Poljicai Köztársaságnak , mely tulajdonképpen egy jelentős autonómiával rendelkező kenézség volt . Poljica kezdetben a horvát-magyar királyok , majdtől a Velencei Köztársaság uralma alá tartozott . Velence nagyfokú autonómiát biztosított a poljicai települések számára . Jogi berendezkedését azben kibocsátott Poljicai Statutum határozta meg , mely egyúttal rögzítette határait is . Középkori temploma a mai Havas boldogasszony templom elődje valószínűleg már a században állt . A század első felében került török uralom alá , ahol Poljica szintén bizonyos fokú önállóságot élvezett . A moreai háború idején szabadult fel a török uralom alól , melyetben a karlócai béke szentesített , de Poljica autonómiájának valamely szintjét végig megőrizte . Poljica önállóságátben a bevonuló napóleoni francia csapatok szüntették meg . Napóleon lipcsei veresége utánban a Habsburgoké lett . A településnekbenbenlakosa volt.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett. októberjén a települést lerombolták a megszálló olasz és csetnik csapatok . A szomszédos Gatán a korai órákban történt mészárlásnakčislai , gatai , ostrvicai , zvečanjei , smoljanei és seocei lakos , főként nők , gyermekek és öregek estek áldozatául . A helyi iskola is e szomorú napról kapta a nevét . A háború után a szocialista Jugoszláviához került.óta a független Horvátországhoz tartozik.ben a településneklakosa volt . Lakosság ( 1869-ben Ostrvica lakosságával együtt,ben ésban pedig Ostrvica egy részének lakosságával együtt . ) Nevezetességei A Szent Péter templomig plébániatemplomként működött , ekkor azonban megszüntették a helyi plébániát és a település nyugati részét a szomszédos Gata plébániájához csatolták . A templomésközött épült faragott kövekből , négyszögletes apszissal.ben épített harangtornya piramisban végződik , a harangok szintjén biforámás ablakok díszítik . A templomotben megújították , ekkor készült a szembemiséző oltár.ben a templom új tetőfedést kapott , megújult a harangtorony és a templom környezete is . Havas Boldogasszony tiszteletére szentelt templom a település ősi plébániatemploma volt . Előszörban említik , de valószínűleg már jóval a török hódítás előtt , a században épült . Mai formáját a jól látható későbbi hozzáépítés során nyerte el . A falak alsó része ugyanis szemmel láthatóan szélesebb a felső résznél és építési módja is eltér . Belül dongaboltozatos , tetejét kőlapok fedik.ben helyezték el benne a barokk oltárt , melyet a Szent Péter templomból hoztak át az ottani új oltár építésekor . Az oltáron a Boldogasszony régi , szakszerűtlenül festett képe volt , melyetben eltávolítottak és Julijane Voloder zágrábi szobrászművésznek a Szűzanya fejét ábrázoló domborművét tették a helyére . Az épületetban újították meg . Jegyzetek Források A split-makarskai érsekség honlapja Az alapiskola honlapja További információk Omiš város hivatalos oldala Omiš város turisztikai irodájának honlapja Split-Dalmácia megye települései