Kupcsay Felicián
Kupcsay Felicián (Hosszúfalu, ma Négyfalu része, 1876. június 8. – Budapest, 1964. február 5.) író, miniszteri tanácsos (jogász)

Élete

Édesapja Kupcsay János (Berzevice, 1840. május 8. - Brassó, 1910. május 12.) szobrászművész, fafaragást tanító szaktanár, aki egyebek közt Istók János, Köllő Miklós, Mattis Teutsch János mestere is volt egykor.
A középiskolát brassói Honterusz főgimnáziumban végezte (ma Áprily Lajos Főgimnázium, majd tanulmányait Kolozsvárott a tudományegyetem jogi fakultásán folytatta. Mint végzett diplomás jogász lépett Brassó vármegye szolgálatába, ahonnét néhány esztendő elteltével szolgálattételre Budapestre vezényelték, a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumba.

Édesapja pártfogolásával többször is bejárta Európa országait. Tanulmány útja során járt egyebek közt Berlinben, Hamburgban, az Északi tengernél, Londonban, és Belgium déli részeinél Párizsba menet.
A Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumban különféle beosztásokban dolgozott, az 1920-as években a tankönyvügyi, majd nyugdíjazásáig a művészeti ügyosztály vezetője (1934). Szaktudásának köszönhetően fokozatosan lépett elő a hivatali ranglétrán, míg végül miniszteri tanácsosként működött Klebelsberg Kuno minisztersége idején. Neve több - a miniszter által - létrejött állami rendezvényen előkerült. 1934-ben nyugdíjazták, majd később mint nyugdíjas jogi tanácsadó részt vett a Szerzői Jogi Szakértő Bizottság munkájában, amelynek tagja is lett 1944 év végéig. A háború után, mint "horthysta filmcenzor", és mint "horthysta főhivatalnok" háttérbe szorult személye, és az 1950-es években széles körű nyelvtudása, és tanügyi jogi szakismerete ellenére csak kisegítő állásokat kaphatott, a legalacsonyabbra megállapított nyugdíja mellett. Egyebek között a kőbányai Metalloglobus Fémipari és Értékesítő Vállalatnál volt éjjeliőr.

Jogi pontossága és széles körű általános műveltsége tükröződik írásaiban, mind a leírások pontossága terén, mind pedig a témát megközelítő szemléletében. Olvasmányos, magával-ragadó írásai jobbára napi munkája mellett születtek. Így vall írói hitvallásáról: Ex Deo nascimur, in Jesu murimur, reviscimus in Spiritu Sancto, azaz Istentől születünk, s az Igazság megismerésében hal meg lényünk, s a magasztos szellemi élet tüzében újraszületünk.

Elbeszélései jelentek meg a Budapesti Naplóban (1901), Urániában (1903, 08, 11), A Hétben (1905, 1907, 1910, 1913, 1915), a Nyugatban (1908), a Vasárnapi Ujságban (1908), A Polgárban (1909), az Életben (1914), az Érdekes Újság Dekameronjában (1915), a Budapesti Hírlapban (1915/8), de talán a legtöbbet az Új Idők hasábjain publikált.

Művei

 Szent hazugság (elbeszélés) - Sepsiszentgyörgy, 1903.
 Zarathustra múmiája - Magyar Könyvtár sorozatban (Kiadó: Lampel Róbert (Wodianer F. és fiai) Budapest, 1906., majd önálló kötetként: Lampel R. Kk. (Wodianer F. és Fiai) R. T. Könyvkiadóvállalata - Budapest, 1911.
 A szeretet vize - Kiadja: Hornyánszky V. Könyvnyomdája, Budapest, 1906.
 A boldogság kiskátéja (elbeszélések) - Budapest, 1910.
 Gyilkosság a Magány utcában és egyéb gyilkosságok (elbeszélések) - Kiadó: Franklin-Társulat, Budapest, 1931.

Források

További információk 

 Kupcsay Felicián önéletrajz - Száz Magyarok Könyve, Légrády Kiadása, 1915.
 Kassák Lajos: Egy ember élete (önéletrajz, Bp., 1928–1939).
 Magyar Életrajzi Lexikon - http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/

Magyar írók
1876-ban született személyek
1964-ben elhunyt személyek
Kupcsay Felicián ( Hosszúfalu , ma Négyfalu része , június – Budapest , február ) író , miniszteri tanácsos ( jogász ) Élete Édesapja Kupcsay János ( Berzevice , május - Brassó , május ) szobrászművész , fafaragást tanító szaktanár , aki egyebek közt Istók János , Köllő Miklós , Mattis Teutsch János mestere is volt egykor . A középiskolát brassói Honterusz főgimnáziumban végezte ( ma Áprily Lajos Főgimnázium , majd tanulmányait Kolozsvárott a tudományegyetem jogi fakultásán folytatta . Mint végzett diplomás jogász lépett Brassó vármegye szolgálatába , ahonnét néhány esztendő elteltével szolgálattételre Budapestre vezényelték , a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumba . Édesapja pártfogolásával többször is bejárta Európa országait . Tanulmány útja során járt egyebek közt Berlinben , Hamburgban , az Északi tengernél , Londonban , és Belgium déli részeinél Párizsba menet . A Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumban különféle beosztásokban dolgozott , azas években a tankönyvügyi , majd nyugdíjazásáig a művészeti ügyosztály vezetője Szaktudásának köszönhetően fokozatosan lépett elő a hivatali ranglétrán , míg végül miniszteri tanácsosként működött Klebelsberg Kuno minisztersége idején . Neve több - a miniszter által - létrejött állami rendezvényen előkerült.ben nyugdíjazták , majd később mint nyugdíjas jogi tanácsadó részt vett a Szerzői Jogi Szakértő Bizottság munkájában , amelynek tagja is lettév végéig . A háború után , mint " horthysta filmcenzor " , és mint " horthysta főhivatalnok " háttérbe szorult személye , és azes években széles körű nyelvtudása , és tanügyi jogi szakismerete ellenére csak kisegítő állásokat kaphatott , a legalacsonyabbra megállapított nyugdíja mellett . Egyebek között a kőbányai Metalloglobus Fémipari és Értékesítő Vállalatnál volt éjjeliőr . Jogi pontossága és széles körű általános műveltsége tükröződik írásaiban , mind a leírások pontossága terén , mind pedig a témát megközelítő szemléletében . Olvasmányos , magával-ragadó írásai jobbára napi munkája mellett születtek . Így vall írói hitvallásáról : Ex Deo nascimur , in Jesu murimur , reviscimus in Spiritu Sancto , azaz Istentől születünk , s az Igazság megismerésében hal meg lényünk , s a magasztos szellemi élet tüzében újraszületünk . Elbeszélései jelentek meg a Budapesti Naplóban Urániában A Hétben a Nyugatban a Vasárnapi Ujságban A Polgárban az Életben az Érdekes Újság Dekameronjában a Budapesti Hírlapban8 ) , de talán a legtöbbet az Új Idők hasábjain publikált . Művei Szent hazugság ( elbeszélés ) - Sepsiszentgyörgy , Zarathustra múmiája - Magyar Könyvtár sorozatban ( Kiadó : Lampel Róbert ( Wodianer F. és fiai ) Budapest , , majd önálló kötetként : Lampel R. Kk . ( Wodianer F. és Fiai ) R. T. Könyvkiadóvállalata - Budapest , A szeretet vize - Kiadja : Hornyánszky V . Könyvnyomdája, Budapest , A boldogság kiskátéja ( elbeszélések ) - Budapest , Gyilkosság a Magány utcában és egyéb gyilkosságok ( elbeszélések ) - Kiadó : Franklin-Társulat , Budapest , Források További információk Kupcsay Felicián önéletrajz - Száz Magyarok Könyve , Légrády Kiadása , Kassák Lajos : Egy ember élete ( önéletrajz , Bp.,1939 ) . Magyar Életrajzi Lexikon - http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ Magyar írók 1876-ban született személyek 1964-ben elhunyt személyek