Második nyelv
A második nyelv fogalmának két fő értelmezése van. Az egyik az angol és az amerikai szociolingvisztikából származik. E szerint második nyelv egyszerűen az a nyelv, amelyet időrendben az első, azaz az anyanyelv után sajátítják el. Más értelmezés szerint a második nyelv fogalma az idegen nyelv fogalmába tartozik abban az értelemben, hogy más, mint az anyanyelv, de az általános értelemben vett idegen nyelvtől különleges társadalmi és esetleg jogi státuszában különbözik.

A második nyelv általános vonásaként a hasznossága tekintendő arra, hogy beszélője beilleszkedhessen egy olyan többségi csoportba, amely nyelve más, mint az övé, de a második nyelv nagyon különböző aspektusokat mutat egyrészt attól függően, hogy milyen a beszélőjének a helyzete, és hogy mennyire szükséges számára a második nyelv, másrészt attól az országtól vagy régiótól függően, amelyben használja.

Más sajátos vonása a második nyelvnek az, hogy tanulója rendszerint oktatási intézményben sajátítja el, és abban az országban vagy régióban használja, amelyben tanulja.

A második nyelv helyzetei 

Második nyelv például bevándorlók számára annak az országnak vagy régiónak a többségi, esetleg hivatalos nyelve, amelyben letelepednek. Elsajátítása lényeges az ottani társadalomba való beilleszkedéshez, és siker esetén a betelepedettek kétnyelvűségéhez vezet, de ahhoz is vezethet, hogy már a következő nemzedékük elveszíti az anyanyelvét.

Őshonos nemzeti kisebbség esetében olyan országban, amely többségi és hivatalos nyelve más mint a kisebbségi nyelv, a második nyelv úgyszintén nagyon szükséges a kisebbségiek társadalmi sikeréhez, beleértve országos szinten.

Különleges helyzetek vannak például egy olyan országban, mint Kanada, ahol két hivatalos nyelv van, az angol és a francia. Itt a második nyelv különféle mértékekben szükséges. Azon bevándorlók számára, akik nyelve más, az angol vagy a francia mint második nyelv lényeges. A Québec tartományban élő angol ajkúak számára a francia második nyelvként az ottani francia ajkú társadalomba való beilleszkedés tényezője, de nem nélkülözhetetlen. A Québec-en kívül élő angol ajkúak számára a francia nem lényeges, de ismerete fontos társadalmi és szakmai előnnyel jár.

Olyan országok is vannak, ahol az egységes és hivatalos nyelv második nyelve a lakosság nagy többségének. Ez például több fekete-afrikai volt francia gyarmatnak az esete. Ezekben sok olyan idiómát beszélnek, amelyek közül egyik sem lett egységes és hivatalos nyelv, és ezt a funkciót a francia nyelv tölti be. Ilyenek Benin, Niger, Togo stb.

Más a helyzete egy olyan második nyelvnek, mint például a francia, olyan országokban, ahol más a hivatalos nyelv. Ilyen néhány észak-afrikai arab ország és Libanon, amelyek valamikor francia fennhatóság alatt voltak. Ezekben a második nyelv a társadalmi felemelkedéshez szükséges. Bár nincs semmiféle jogi státusza, ezekben az országokban a francia, az arab nyelv mellett, az oktatás, a művelődés és a sajtó nyelve.

Jegyzetek

Források 

  Cordier-Gauthier, Corinne. Le français langue seconde au Canada (A francia mint második nyelv Kanadában). Tréma. 7. sz. 1995 (Hozzáférés: 2018. március 18.)
  Cuq, Jean-Pierre. Français langue seconde : essai de conceptualisation (A francia mint második nyelv: fogalmi meghatározás kísérlete). L’information grammaticale. 43. sz. 1989. 36–40. o. (Hozzáférés: 2018. március 18.)
  Rafoni, Jean-Charles. Le statut du français : langue seconde, langue étrangère, langue maternelle (A francia nyelv státusza: második nyelv, idegen nyelv, anyanyelv). TFL Télé Formation Lecture]. Université Virtuelle Paris 5]. é. n. (Hozzáférés: 2018. március 18.)
  Wolff, Alexandre (szerk.). La langue française dans le monde 2010 (A francia nyelv a világban 2010). Párizs: Nathan, 2010.  (Hozzáférés: 2018. március 18.)

Kapcsolódó cikkek 

 Anyanyelv
 Hivatalos nyelv
 Kisebbségi nyelv

Szociolingvisztika
A második nyelv fogalmának két fő értelmezése van . Az egyik az angol és az amerikai szociolingvisztikából származik . E szerint második nyelv egyszerűen az a nyelv , amelyet időrendben az első , azaz az anyanyelv után sajátítják el . Más értelmezés szerint a második nyelv fogalma az idegen nyelv fogalmába tartozik abban az értelemben , hogy más , mint az anyanyelv , de az általános értelemben vett idegen nyelvtől különleges társadalmi és esetleg jogi státuszában különbözik . A második nyelv általános vonásaként a hasznossága tekintendő arra , hogy beszélője beilleszkedhessen egy olyan többségi csoportba , amely nyelve más , mint az övé , de a második nyelv nagyon különböző aspektusokat mutat egyrészt attól függően , hogy milyen a beszélőjének a helyzete , és hogy mennyire szükséges számára a második nyelv , másrészt attól az országtól vagy régiótól függően , amelyben használja . Más sajátos vonása a második nyelvnek az , hogy tanulója rendszerint oktatási intézményben sajátítja el , és abban az országban vagy régióban használja , amelyben tanulja . A második nyelv helyzetei Második nyelv például bevándorlók számára annak az országnak vagy régiónak a többségi , esetleg hivatalos nyelve , amelyben letelepednek . Elsajátítása lényeges az ottani társadalomba való beilleszkedéshez , és siker esetén a betelepedettek kétnyelvűségéhez vezet , de ahhoz is vezethet , hogy már a következő nemzedékük elveszíti az anyanyelvét . Őshonos nemzeti kisebbség esetében olyan országban , amely többségi és hivatalos nyelve más mint a kisebbségi nyelv , a második nyelv úgyszintén nagyon szükséges a kisebbségiek társadalmi sikeréhez , beleértve országos szinten . Különleges helyzetek vannak például egy olyan országban , mint Kanada , ahol két hivatalos nyelv van , az angol és a francia . Itt a második nyelv különféle mértékekben szükséges . Azon bevándorlók számára , akik nyelve más , az angol vagy a francia mint második nyelv lényeges . A Québec tartományban élő angol ajkúak számára a francia második nyelvként az ottani francia ajkú társadalomba való beilleszkedés tényezője , de nem nélkülözhetetlen . A Québec-en kívül élő angol ajkúak számára a francia nem lényeges , de ismerete fontos társadalmi és szakmai előnnyel jár . Olyan országok is vannak , ahol az egységes és hivatalos nyelv második nyelve a lakosság nagy többségének . Ez például több fekete-afrikai volt francia gyarmatnak az esete . Ezekben sok olyan idiómát beszélnek , amelyek közül egyik sem lett egységes és hivatalos nyelv , és ezt a funkciót a francia nyelv tölti be . Ilyenek Benin , Niger , Togo stb . Más a helyzete egy olyan második nyelvnek , mint például a francia , olyan országokban , ahol más a hivatalos nyelv . Ilyen néhány észak-afrikai arab ország és Libanon , amelyek valamikor francia fennhatóság alatt voltak . Ezekben a második nyelv a társadalmi felemelkedéshez szükséges . Bár nincs semmiféle jogi státusza , ezekben az országokban a francia , az arab nyelv mellett , az oktatás , a művelődés és a sajtó nyelve . Jegyzetek Források Cordier-Gauthier , Corinne . Le français langue seconde au Canada ( A francia mint második nyelv Kanadában ) . Tréma. sz.( Hozzáférés : március ) Cuq , Jean-Pierre . Français langue seconde \ : essai de conceptualisation ( A francia mint második nyelv : fogalmi meghatározás kísérlete ) . L’information grammaticale. sz.40. o . ( Hozzáférés : március ) Rafoni , Jean-Charles . Le statut du français \ : langue seconde , langue étrangère , langue maternelle ( A francia nyelv státusza : második nyelv , idegen nyelv , anyanyelv ) . TFL Télé Formation Lecture ] . Université Virtuelle Paris. é. n . ( Hozzáférés : március ) Wolff , Alexandre ( szerk. ) . La langue française dans le monde ( A francia nyelv a világban Párizs : Nathan , ( Hozzáférés : március ) Kapcsolódó cikkek Anyanyelv Hivatalos nyelv Kisebbségi nyelv Szociolingvisztika