Ephorosz (történetíró)
Ephorosz (i. e. 4. század) görög történetíró. Az itáliai Küméből származott.

Iszokratész tanítványának tartották.

Történetírói munkássága 

Harminc könyvre osztott történeti munkáját (Hisztoriai koinón prazeón) a világtörténeti koncepció avatja érdekessé; ez az első görög egyetemes történelem. Időben a mitikus ősöktől (dór vándorlás) Philipposz koráig terjed, térben a görögökkel érintkezésbe került barbárok történetére is kiterjeszkedik.

Érdeklődésének középpontjában azonban az általa következetesen egységesnek kezelt görög világ állt. Pánhellenizmusa azonban nem politikai indíttatású, a görögség életéről festett képet. 

A 340 utáni eseményeket feldolgozó rész valószínűleg fia, Démophilosz munkája.

A korábbi történetíróktól eltérően a földrajzi és természettudományi érdekességeket mellőzi; racionalizáló igénye ellenére szónokias póz jellemzi, anyagát mégis előszeretettel használták későbbi történetírók a római császárkor első századáig.

Ephorosz célja nem a történeti múlt elemzése, hanem csupán az, hogy más megközelítésben, jobb stílusban írjon vagy új tanulságokat vonjon le, nem pedig az, hogy új tényeket hozzon felszínre.

További művei 

 Logosz epikhóriosz (Dicsőítő beszéd a hazára) című epideiktikus szónoklatában szülővárosát magasztalta.
 Peri heurématón (A találmányokról)
 Peri lexeósz (A stílusról)

Jegyzetek

Források 

 Breisach, E.: Historiográfia. Osiris Kiadó, Budapest, 2004. 
 Falus Róbert: Az antik világ irodalmai. Gondolat, Budapest, 1980. 2. kiadás. ISBN 963 280  851 7

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori görög irodalom

Ókori görög történetírók
Ephorosz ( i . e. század ) görög történetíró . Az itáliai Küméből származott . Iszokratész tanítványának tartották . Történetírói munkássága Harminc könyvre osztott történeti munkáját ( Hisztoriai koinón prazeón ) a világtörténeti koncepció avatja érdekessé ; ez az első görög egyetemes történelem . Időben a mitikus ősöktől ( dór vándorlás ) Philipposz koráig terjed , térben a görögökkel érintkezésbe került barbárok történetére is kiterjeszkedik . Érdeklődésének középpontjában azonban az általa következetesen egységesnek kezelt görög világ állt . Pánhellenizmusa azonban nem politikai indíttatású , a görögség életéről festett képet . Autáni eseményeket feldolgozó rész valószínűleg fia , Démophilosz munkája . A korábbi történetíróktól eltérően a földrajzi és természettudományi érdekességeket mellőzi ; racionalizáló igénye ellenére szónokias póz jellemzi , anyagát mégis előszeretettel használták későbbi történetírók a római császárkor első századáig . Ephorosz célja nem a történeti múlt elemzése , hanem csupán az , hogy más megközelítésben , jobb stílusban írjon vagy új tanulságokat vonjon le , nem pedig az , hogy új tényeket hozzon felszínre . További művei Logosz epikhóriosz ( Dicsőítő beszéd a hazára ) című epideiktikus szónoklatában szülővárosát magasztalta . Peri heurématón ( A találmányokról ) Peri lexeósz ( A stílusról ) Jegyzetek Források Breisach , E. : Historiográfia . Osiris Kiadó, Budapest , Falus Róbert : Az antik világ irodalmai . Gondolat , Budapest , kiadás . ISBN280 7 Kapcsolódó szócikkek Ókori görög irodalom Ókori görög történetírók