Vabi-szabi
A  a japánok szépségről alkotott szemlélete. A japán esztétikát és a japán világnézetet képviseli, amely az elfogadásban, a mulandóságban és a tökéletlenségben mutatkozik meg. Ezt az esztétikát néha úgy magyarázzák, mint a szépség, ami tökéletlen, mulandó és hiányos. A fogalom a buddhista tanok a létezés három jellemzője tanításából származik, amely az állandótlanság, az éntelenség és a szenvedés.

A vabi-szabi esztétikai jellemzői magába foglalják az aszimmetriát, a keménységet (érdesség vagy szabálytalanság), az egyszerűséget, a gazdaságosságot, a mértékletességet, a szerénységet, a közvetlenséget és a nagyrabecsülést is a természetes tárgyak és folyamatok sértetlensége iránt.

Meghatározása 
Leonard Koren szerint a vabi-szabi „a tradicionális japán szépség legszembetűnőbb és legkarakteresebb vonása, valamint nagyjából ugyanazt a helyet foglalja el a japán esztétikai értékek panteonjában, mint a görög szépségideálok a nyugati esztétikában”. 
Andrew Juniper szerint „ha egy tárgy képes kihozni belőlünk egyfajta érzéket a nyugodt melankólia és a szellemi vágyakozás iránt, akkor azt a vabi-szabi tárgyának tekinthetjük”. 
Richard Powell számára „a vabi-szabi úgy értelmezi a hiteles dolgokat, hogy elismer három egyszerű igazságot: semmi sem maradandó, semmi sem befejezett, és semmi sem tökéletes”. 
Taro Gold buddhista szerző a vabi-szabit úgy írja le, mint „a tökéletlenség bölcsessége és szépsége”.

A vabi és a szabi szavakat nehéz meghatározni. A vabi eredetileg az élő természet magányára utalt, amely a társadalomtól messze áll; a szabi pedig azt jelentette, hogy hűvös, keskeny vagy fonnyadt. A 14. század körül ezek a meghatározások sokkal pozitívabb, másodlagos jelentéseket vettek fel. A vabi ma rusztikus egyszerűséget, letisztult eleganciát, frissességet vagy csöndességet jelent. Egyaránt alkalmazzák a természet és az ember által készített tárgyakra, valamint utalhat még az építkezésekből eredő rendellenességekre és hirtelen fordulatokra, amelyek egyediséget és eleganciát adnak a tárgyaknak. A szabi szépség vagy higgadtság, ami az idő múlásával alakul ki, amikor a tárgy életét és mulandóságát annak patinája, kopottsága vagy valamilyen látható javítása bizonyítja.

Évszázadokkal a Kínából érkező művészetek és buddhizmus befolyásával való vegyülése után a vabi-szabi jellegzetes japán eszménnyé fejlődött. Idővel a vabi és a szabi jelentése sokkal vidámabb, reményteljesebb lett, míg kb. 700 évvel korábban, főként a japán nemesek között, az üresség és a tökéletlenség megértése felért a szatori vagy a megvilágosodás első lépésével. A mai Japánban a vabi-szabi jelentése gyakran a „természetes egyszerűség bölcsességét” jelenti. A művészeti könyvekben jellemzően „hibás szépségként” írják le.

Mérnöki vagy tervezési szempontból a vabit úgy értelmezhetjük, mint a tárgyak tökéletlenségi mértéke, valamint a tervekben, építkezéseken és gyártásban, a korlátozások miatti véletlen tisztelete; a szabit pedig a tárgyak mulandósága szerint értelmezhetjük, így a szabi japán szó hangtani és etimológiai kapcsolatban áll a rozsda szóval is. Pontosabban a japán kandzsi írásjegyek 錆 (szabi, jelentése: „rozsda”) és 寂 (szabi, jelentése: „patina”) írásban alkalmazott jelentése különbözik, de az eredeti beszélt szó (pre-kandzsi, jamato-kotoba) egy és ugyanaz.

Erre jó példa egyes japán cserépedények stílusa. A japán teaszertartásokon használt edények gyakran rusztikusak és egyszerűek. Például a hagi-vare olyan formákkal, amelyek nem teljesen szimmetrikusak, és olyan színekkel és szerkezettel, amelyek hangsúlyozzák a természetes és egyszerű stílust. Valójában a nézőn múlik, hogy észrevegyen rejtett jeleket egy kiváló tervezésen vagy mázon (akár egy csiszolatlan gyémántnál). Ezt a vabi-szabi egy fajtájaként is értelmezhetjük, amelyet alátámaszt az az eljárás, hogy a mázzal bevont darabok színe megváltozik attól, hogy többször forró vizet öntenek bele (szabi), és még az a tény, hogy a teás edények alja gyakran repedezett (vabi). Ez a Hagi-jaki stílusnak is része.

A vabi és szabi utalnak az elhagyatottság és magány érzésére, amely a mahájána buddhizmus világnézetében pozitív tulajdonságokként szerepel, mint az anyagi világból való szabadulás és az egyszerűbb élet transzcendenciája. Azonban a mahájána filozófia figyelmeztet, hogy a valódi megértésük nem érhető el szavakon és a nyelven keresztül, így a vabi-szabi megközelítése nonverbális úton a legmegfelelőbb. Simon Brown megfigyelte, hogy a vabi-szabi meghatároz egy „utat”, amelyen keresztül a diákok megtanulják, hogy inkább érzékeiken át éljék az életet, vegyenek részt benne úgy, ahogy történik, ahelyett hogy a szükségtelen gondolatokkal lennének elfoglalva. Ebben az értelemben a vabi-szabi a zen buddhizmus anyagi ábrázolása. A gondolata, hogy természetes, egyedi, változó tárgyak vegyenek körül, segít kapcsolódni a valósághoz és megszabadulni a stresszes, zavaró tényezőktől.

Bizonyos értelemben a vabi-szabi kiképzés is, amelyből a diákok megtanulják azt, hogy a legalapvetőbb, legtermészetesebb dolgok lehetnek érdekesek és elbűvölőek (pl. őszi falevelek). A vabi-szabi olyan mértékben megváltoztathatja a világszemléletünket, hogy egy csorbulás vagy repedés egy vázát sokkal érdekesebb, elgondolkodtatóbb tárggyá tesz. Hasonlóan az öregedő tárgyakhoz – mint a száraz fa, papír és szövet –, sokkal izgalmasabbá válnak, ahogy az idő múlása megfigyelhető rajtuk.

A vabi és a szabi fogalmak vallási eredetűek, de a szavak valós használata a japán nyelvben sokkal alkalmibb (a japán hitrendszerre jellemző a szinkretizmus).

Fejlődése 
A vabi-szabi-esztétika tudatosan fejlődött a Kamakura-időszak alatt, amikor az újabb buddhista iskolák terjedtek, főleg a zen. A zen elképzelése a hétköznapi világ és a dolgok hagyományos nézetének meghaladásáról – üresség, lemondás és mulandóság fogalmakon keresztül – inspirálta a „negatív” tapasztalatok értékelését, mint az öregség, a szegénység és a magány. Ezt remeték, papok és költők a lélek mélyebb megismerése felé vezető vándorútjaikon belefoglalták tanításaikba. Ahogy ezek a gondolatok terjedni kezdtek, az emberek elfogadták az élet szenvedéseit, és szépséget láttak benne. Művészetben kifejezve ez a fordulat a vabi-szabi esztétika elfogadásává fejlődött.

A 16. században a teaceremónia fejlődése fontos szerepet játszott a vabi-szabi fejlődésében. Szen no Rikjú, a teaszertartás mai formájának létrehozója, szintén meghatározó volt a vabi-szabi esztétika koncepciójának kialakításában. Többre becsülte az egyszerű, őshonos teás edényeket, mint a drága, túldíszített, Kínából importáltat. Eleinte a hétköznapi ember által használt edényeken lehetett felismerni a vabi-szabi esztétikát. Azonban idővel már kimondottan a vabi-szabi kifejezésére készültek például a raku teatálak vagy az egyszerű, vidéki kunyhóra hasonlító teaházak, amelyek belső mérete nagyjából két tatami méretének felelt meg.

Számos anekdota van arról, ahogy Szen no Rikjú saját felfogását illusztrálja a vabi-szabiról. Például, amikor egy tanítványa teljesen tisztára söpörte a kertet, Rikjú figyelmeztette, hogy nincs tisztában a szabi lényegével, és megrázott egy ágat, amelyről a lehulló levelek újból szétszóródtak. Egy másik alkalommal egy teakészítő mester kimondottan az ő számára kiválasztott, értékes teásdobozból szolgált fel, ekkor nem mondott semmit. A teakészítő mester ezt sértésnek vette és összetörte a dobozt, amelyet később ügyesen összeragasztott. Így a következő alkalommal, amikor Rikjúnak megint ebből szolgáltak fel, észrevette, hogy a korábban széttört doboz az, és immár elismerte,  hogy a tárgy a vabi-szabi részévé vált.

Majdnem egy évszázaddal Rikjút követően, a vabi-szabi esztétika a haiku művészetében továbbfejlődött, főleg Macuó Basónál. Basó életét a vabi-szabi teljes megtestesülésének tekinthetjük, ahogy néhány tárggyal beutazta széltében-hosszában egész Japánt, egyszerű helyeken megszállva, értékelve a természetet és a mindennapi helyzeteket, amelyekben találta magát.

Innentől a vabi-szabi áthatja a japán esztétika elemeit, és bár ez a modern Japánban nem nyilvánvaló, befolyása mégis jelen van. Erre példa Rei Kavakubo divattervező Comme des Garçons korai kollekciója, amely „szegényes megjelenésű”, szakadt és befejezetlen darabokból állt. Az 1980-as évek elején a vabi-szabi Kavakubo és társa, Jódzsi Jamamoto tervező munkájában a visszafogott, sötét tónusokban és a fekete szín túlsúlyában volt jelen.

A vabi-szabi a japán művészetben 
Az elmúlt ezer évben a japán művészetet befolyásolta a zen és a mahájána filozófia, ezeken belül főleg a tökéletlenség szemlélete, valamint a dolgok elmúlásának elfogadása. 
 Honkyoku (zen vándorszerzetesek tradicionális sakuhacsi zenéje)
 Ikebana
 Japán költészet
 Japánkert, Japán sziklakert és a bonszai
 Japán kerámia, Rakukerámia 
 Japán teaszertartás
A fogalmak kortárs japán értékelése Tanizaki Dzsunicsiró Az árnyak dicsérete című művében található.

A vabi-szabi Nyugaton 
Leonard Koren 1994-ben kiadta Wabi-Sabi for Artists, Designers, Poets & Philosophers című művét a vabi-szabi és a nyugati szépség ideálok szembeállításának vizsgálatáról. Penelope Green véleménye alapján Koren könyve „egy pazar kultúra beszédtémája lett, amelynek feltett szándéka a bűnbánat, és a formatervezés minden ágának a próbaköve”.

Bernard Leach (1887–1979) fazekas munkásságát nagyban befolyásolta a japán esztétika és a japán technikák, és alapított egy befolyásos európai fazekasmozgalmat, amelyben Lucy Rie és Hans Coper is részt vettek.

John Connel amerikai művész munkáinak középpontjában is a vabi-szabi áll.

2009. március 16-án Marcell Theroux bemutatta a BBC Four Rejtélyes Japán évadjában az A vabi-szabi nyomában című filmjét. Theroux Japán minden részét beutazva próbálta megérteni az ott élők esztétikai ízlését azzal kezdve, hogy Taro Gold Élő vabi-szabi című könyve alapján egy kihívást komikusan eljátszott úgy, hogy Tokió utcáin a vabi-szabi jelentésének leírására kérte az embereket. „Theroux bebizonyította, hogy amint Gold megjósolta, az emberek válluk udvarias megvonásával csak annyit válaszoltak, hogy a vabi-szabi megmagyarázhatatlan”.

Jack Dorsey, a Twitter és a Square milliomos feltalálója a vabi-szabi filozófia támogatója.

Lásd még 
 Nihondzsinron
 Japán esztétika
 Higasijama-kultúra

Jegyzetek

Források
 
 
  Tierney, Lennox (1999), Wabi Sabi, Layton, Utah: Gibbs Smith, Publisher.

Fordítás

További információk
 In Search of Wabi Sabi with Marcel Theroux
 Oliver Luke Delorie: Wabi sabi. Találd meg a szépséget a tökéletlenségben; ford. Rácz Rebeka; Scolar, Bp., 2018
Beth Kempton: Wabi sabi. A belső béke japán titka; ford. Bakonyi Berta; Libri, Bp., 2019

Japán kultúra
Japán művészete
A a japánok szépségről alkotott szemlélete . A japán esztétikát és a japán világnézetet képviseli , amely az elfogadásban , a mulandóságban és a tökéletlenségben mutatkozik meg . Ezt az esztétikát néha úgy magyarázzák , mint a szépség , ami tökéletlen , mulandó és hiányos . A fogalom a buddhista tanok a létezés három jellemzője tanításából származik , amely az állandótlanság , az éntelenség és a szenvedés . A vabi-szabi esztétikai jellemzői magába foglalják az aszimmetriát , a keménységet ( érdesség vagy szabálytalanság ) , az egyszerűséget , a gazdaságosságot , a mértékletességet , a szerénységet , a közvetlenséget és a nagyrabecsülést is a természetes tárgyak és folyamatok sértetlensége iránt . Meghatározása Leonard Koren szerint a vabi-szabi „ a tradicionális japán szépség legszembetűnőbb és legkarakteresebb vonása , valamint nagyjából ugyanazt a helyet foglalja el a japán esztétikai értékek panteonjában , mint a görög szépségideálok a nyugati esztétikában” . Andrew Juniper szerint „ ha egy tárgy képes kihozni belőlünk egyfajta érzéket a nyugodt melankólia és a szellemi vágyakozás iránt , akkor azt a vabi-szabi tárgyának tekinthetjük” . Richard Powell számára „ a vabi-szabi úgy értelmezi a hiteles dolgokat , hogy elismer három egyszerű igazságot : semmi sem maradandó , semmi sem befejezett , és semmi sem tökéletes” . Taro Gold buddhista szerző a vabi-szabit úgy írja le , mint „ a tökéletlenség bölcsessége és szépsége” . A vabi és a szabi szavakat nehéz meghatározni . A vabi eredetileg az élő természet magányára utalt , amely a társadalomtól messze áll ; a szabi pedig azt jelentette , hogy hűvös , keskeny vagy fonnyadt . A század körül ezek a meghatározások sokkal pozitívabb , másodlagos jelentéseket vettek fel . A vabi ma rusztikus egyszerűséget , letisztult eleganciát , frissességet vagy csöndességet jelent . Egyaránt alkalmazzák a természet és az ember által készített tárgyakra , valamint utalhat még az építkezésekből eredő rendellenességekre és hirtelen fordulatokra , amelyek egyediséget és eleganciát adnak a tárgyaknak . A szabi szépség vagy higgadtság , ami az idő múlásával alakul ki , amikor a tárgy életét és mulandóságát annak patinája , kopottsága vagy valamilyen látható javítása bizonyítja . Évszázadokkal a Kínából érkező művészetek és buddhizmus befolyásával való vegyülése után a vabi-szabi jellegzetes japán eszménnyé fejlődött . Idővel a vabi és a szabi jelentése sokkal vidámabb , reményteljesebb lett , míg kb.évvel korábban , főként a japán nemesek között , az üresség és a tökéletlenség megértése felért a szatori vagy a megvilágosodás első lépésével . A mai Japánban a vabi-szabi jelentése gyakran a „ természetes egyszerűség bölcsességét” jelenti . A művészeti könyvekben jellemzően „ hibás szépségként” írják le . Mérnöki vagy tervezési szempontból a vabit úgy értelmezhetjük , mint a tárgyak tökéletlenségi mértéke , valamint a tervekben , építkezéseken és gyártásban , a korlátozások miatti véletlen tisztelete ; a szabit pedig a tárgyak mulandósága szerint értelmezhetjük , így a szabi japán szó hangtani és etimológiai kapcsolatban áll a rozsda szóval is . Pontosabban a japán kandzsi írásjegyek 錆 ( szabi , jelentése : „ rozsda” ) és 寂 ( szabi , jelentése : „ patina” ) írásban alkalmazott jelentése különbözik , de az eredeti beszélt szó ( pre-kandzsi , jamato-kotoba ) egy és ugyanaz . Erre jó példa egyes japán cserépedények stílusa . A japán teaszertartásokon használt edények gyakran rusztikusak és egyszerűek . Például a hagi-vare olyan formákkal , amelyek nem teljesen szimmetrikusak , és olyan színekkel és szerkezettel , amelyek hangsúlyozzák a természetes és egyszerű stílust . Valójában a nézőn múlik , hogy észrevegyen rejtett jeleket egy kiváló tervezésen vagy mázon ( akár egy csiszolatlan gyémántnál ) . Ezt a vabi-szabi egy fajtájaként is értelmezhetjük , amelyet alátámaszt az az eljárás , hogy a mázzal bevont darabok színe megváltozik attól , hogy többször forró vizet öntenek bele ( szabi ) , és még az a tény , hogy a teás edények alja gyakran repedezett ( vabi ) . Ez a Hagi-jaki stílusnak is része . A vabi és szabi utalnak az elhagyatottság és magány érzésére , amely a mahájána buddhizmus világnézetében pozitív tulajdonságokként szerepel , mint az anyagi világból való szabadulás és az egyszerűbb élet transzcendenciája . Azonban a mahájána filozófia figyelmeztet , hogy a valódi megértésük nem érhető el szavakon és a nyelven keresztül , így a vabi-szabi megközelítése nonverbális úton a legmegfelelőbb . Simon Brown megfigyelte , hogy a vabi-szabi meghatároz egy „ utat” , amelyen keresztül a diákok megtanulják , hogy inkább érzékeiken át éljék az életet , vegyenek részt benne úgy , ahogy történik , ahelyett hogy a szükségtelen gondolatokkal lennének elfoglalva . Ebben az értelemben a vabi-szabi a zen buddhizmus anyagi ábrázolása . A gondolata , hogy természetes , egyedi , változó tárgyak vegyenek körül , segít kapcsolódni a valósághoz és megszabadulni a stresszes , zavaró tényezőktől . Bizonyos értelemben a vabi-szabi kiképzés is , amelyből a diákok megtanulják azt , hogy a legalapvetőbb , legtermészetesebb dolgok lehetnek érdekesek és elbűvölőek ( pl. őszi falevelek ) . A vabi-szabi olyan mértékben megváltoztathatja a világszemléletünket , hogy egy csorbulás vagy repedés egy vázát sokkal érdekesebb , elgondolkodtatóbb tárggyá tesz . Hasonlóan az öregedő tárgyakhoz – mint a száraz fa , papír és szövet – , sokkal izgalmasabbá válnak , ahogy az idő múlása megfigyelhető rajtuk . A vabi és a szabi fogalmak vallási eredetűek , de a szavak valós használata a japán nyelvben sokkal alkalmibb ( a japán hitrendszerre jellemző a szinkretizmus ) . Fejlődése A vabi-szabi-esztétika tudatosan fejlődött a Kamakura-időszak alatt , amikor az újabb buddhista iskolák terjedtek , főleg a zen . A zen elképzelése a hétköznapi világ és a dolgok hagyományos nézetének meghaladásáról – üresség , lemondás és mulandóság fogalmakon keresztül – inspirálta a „ negatív” tapasztalatok értékelését , mint az öregség , a szegénység és a magány . Ezt remeték , papok és költők a lélek mélyebb megismerése felé vezető vándorútjaikon belefoglalták tanításaikba . Ahogy ezek a gondolatok terjedni kezdtek , az emberek elfogadták az élet szenvedéseit , és szépséget láttak benne . Művészetben kifejezve ez a fordulat a vabi-szabi esztétika elfogadásává fejlődött . A században a teaceremónia fejlődése fontos szerepet játszott a vabi-szabi fejlődésében . Szen no Rikjú , a teaszertartás mai formájának létrehozója , szintén meghatározó volt a vabi-szabi esztétika koncepciójának kialakításában . Többre becsülte az egyszerű , őshonos teás edényeket , mint a drága , túldíszített , Kínából importáltat . Eleinte a hétköznapi ember által használt edényeken lehetett felismerni a vabi-szabi esztétikát . Azonban idővel már kimondottan a vabi-szabi kifejezésére készültek például a raku teatálak vagy az egyszerű , vidéki kunyhóra hasonlító teaházak , amelyek belső mérete nagyjából két tatami méretének felelt meg . Számos anekdota van arról , ahogy Szen no Rikjú saját felfogását illusztrálja a vabi-szabiról . Például , amikor egy tanítványa teljesen tisztára söpörte a kertet , Rikjú figyelmeztette , hogy nincs tisztában a szabi lényegével , és megrázott egy ágat , amelyről a lehulló levelek újból szétszóródtak . Egy másik alkalommal egy teakészítő mester kimondottan az ő számára kiválasztott , értékes teásdobozból szolgált fel , ekkor nem mondott semmit . A teakészítő mester ezt sértésnek vette és összetörte a dobozt , amelyet később ügyesen összeragasztott . Így a következő alkalommal , amikor Rikjúnak megint ebből szolgáltak fel , észrevette , hogy a korábban széttört doboz az , és immár elismerte , hogy a tárgy a vabi-szabi részévé vált . Majdnem egy évszázaddal Rikjút követően , a vabi-szabi esztétika a haiku művészetében továbbfejlődött , főleg Macuó Basónál . Basó életét a vabi-szabi teljes megtestesülésének tekinthetjük , ahogy néhány tárggyal beutazta széltében-hosszában egész Japánt , egyszerű helyeken megszállva , értékelve a természetet és a mindennapi helyzeteket , amelyekben találta magát . Innentől a vabi-szabi áthatja a japán esztétika elemeit , és bár ez a modern Japánban nem nyilvánvaló , befolyása mégis jelen van . Erre példa Rei Kavakubo divattervező Comme des Garçons korai kollekciója , amely „ szegényes megjelenésű” , szakadt és befejezetlen darabokból állt . Azas évek elején a vabi-szabi Kavakubo és társa , Jódzsi Jamamoto tervező munkájában a visszafogott , sötét tónusokban és a fekete szín túlsúlyában volt jelen . A vabi-szabi a japán művészetben Az elmúlt ezer évben a japán művészetet befolyásolta a zen és a mahájána filozófia , ezeken belül főleg a tökéletlenség szemlélete , valamint a dolgok elmúlásának elfogadása . Honkyoku ( zen vándorszerzetesek tradicionális sakuhacsi zenéje ) Ikebana Japán költészet Japánkert , Japán sziklakert és a bonszai Japán kerámia , Rakukerámia Japán teaszertartás A fogalmak kortárs japán értékelése Tanizaki Dzsunicsiró Az árnyak dicsérete című művében található . A vabi-szabi Nyugaton Leonard Korenben kiadta Wabi-Sabi for Artists , Designers , Poets & Philosophers című művét a vabi-szabi és a nyugati szépség ideálok szembeállításának vizsgálatáról . Penelope Green véleménye alapján Koren könyve „ egy pazar kultúra beszédtémája lett , amelynek feltett szándéka a bűnbánat , és a formatervezés minden ágának a próbaköve” . Bernard Leach1979 ) fazekas munkásságát nagyban befolyásolta a japán esztétika és a japán technikák , és alapított egy befolyásos európai fazekasmozgalmat , amelyben Lucy Rie és Hans Coper is részt vettek . John Connel amerikai művész munkáinak középpontjában is a vabi-szabi áll . 2009. márciusán Marcell Theroux bemutatta a BBC Four Rejtélyes Japán évadjában az A vabi-szabi nyomában című filmjét . Theroux Japán minden részét beutazva próbálta megérteni az ott élők esztétikai ízlését azzal kezdve , hogy Taro Gold Élő vabi-szabi című könyve alapján egy kihívást komikusan eljátszott úgy , hogy Tokió utcáin a vabi-szabi jelentésének leírására kérte az embereket . „ Theroux bebizonyította , hogy amint Gold megjósolta , az emberek válluk udvarias megvonásával csak annyit válaszoltak , hogy a vabi-szabi megmagyarázhatatlan” . Jack Dorsey , a Twitter és a Square milliomos feltalálója a vabi-szabi filozófia támogatója . Lásd még Nihondzsinron Japán esztétika Higasijama-kultúra Jegyzetek Források Tierney , Lennox Wabi Sabi , Layton , Utah : Gibbs Smith , Publisher . Fordítás További információk In Search of Wabi Sabi with Marcel Theroux Oliver Luke Delorie : Wabi sabi . Találd meg a szépséget a tökéletlenségben ; ford . Rácz Rebeka ; Scolar, Bp. , Beth Kempton : Wabi sabi . A belső béke japán titka ; ford . Bakonyi Berta ; Libri , Bp. , Japán kultúra Japán művészete