Pražnica
Pražnica falu Horvátországban, Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Pučišcához tartozik.

Fekvése 
Splittől légvonalban 29 km-re délkeletre, a supetari kompkikötőtől légvonalban 13, közúton 30 km-re délkeletre, a Brač-sziget keleti részén fekszik.

Története 
Pražnica ősi középkori település, mely már a 12. században is létezett. 1184-ben a povljai oklevélben említik először. Neve az ószláv „pražiti” (sütni, égetni) igével lehet összefüggésben és égetéssel történő erdőirtással kialakított települést jelölhet. Környéke rendkívül gazdag legelőkben, így lakói hagyományosan állattartásból éltek. A település magja egy központi tér körül főként kis kőházakból és gazdasági épületekből alakult ki. Szinte vele egy időben a településtől keletre álló Szent György templom körül alakult ki Straževnik település is, melyet szintén a 12. századtól említenek. A kalózok fokozódó támadásai később arra késztették a tengerparti Pučišća népességét, hogy a sziget belsejébe húzódjanak vissza. Így Stipanksa Luka lakói Straževnikre, Pučiški Dolac lakói pedig Pražnicára települtek át. Pražnica Szent Antalnak szentelt plébániatemplomát 1461-ben építették fel. 1420 után békésebb idők következtek a tengerparti területek számára, miután Velence megtörte a kalózok tengeri uralmát. Ekkor a népesség ismét leköltözött az öbölbe. Ez az áttelepülés Pražnica és Straževnik nagy arányú népesség csökkenéséhez vezetett. Straževnik a 16. században meg is szűnt mint lakott település, utolsó említése egy a század végén végzett egyházlátogatás jegyzőkönyvében történt. Márton nevű utolsó plébánosa Pražnicára költözött.

A településnek 1637-ben mintegy 200, 1681-ben 220, 1705-ben 230, 1738-ban 290, 1763-ban 274 lakosa volt. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett. A 19. század békésebb időszakában erősödött a horvát nyelv terjedése. A lakosság hagyományos megélhetését az állattartás, a szőlő- és olajbogyó termesztése biztosította. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején az egész falu leégett, kiégett a plébánia és az iskola épülete is. A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott. Leégett középületeit újjáépítették. A település 1991 óta a független Horvátország része. 2011-ben a településnek 371 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. A településen két kőbánya és néhány kőfaragó műhely is működik. Négyosztályos iskolájába a 2012/13-as tanévben 27 tanuló, óvodájába mintegy 20 gyermek járt. A településnek postája, vendéglője van. A vízellátást vízvezeték biztosítja, a környező falvakkal autóbuszjárat köti össze.

Népesség 

(1921-ben lakosságát Pučišćához számították.)

Nevezetességei 
Remete Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma 1461-ben épült. 1766-ban bővítették, 1802-ben Angelo Pietro Galli püspök szentelte fel. 1855-ben újra bővíteni kellett. A templomnak öt oltára van, a hatodik a márványból készített szembemiséző oltár. Értékes a barokk főoltár, melynek kődomborművén felül a Szent Család, alul Szent Antal és Keresztelő Szent János ábrázolása látható. Alkotója Nikola Firentinac (Giovanni Fiorentino) iskolájához tartozott. A jobb oldali mellékoltár kődomborműve Szent Jeromost ábrázolja barlangjában, a kagyló alakú oromzaton egy 16. századi alkotás, a Szűzanya gyermekével látható. Ikonográfiai elemei alapján Andrija Alesi (Andrea Alessi) művének tartják, aki gyakran járt az itteni kőbányába, hogy dalmáciai munkáihoz a köveket kiválassza.
Mindenszentek tiszteletére szentelt templom a Selo nevű településrészen áll. A bejárata feletti felirat szerint 1638-ban építette Antun Mihovilović, 1767-ben megújították. 17. századi román-gótikus építészeti elemek fedezhetők fel rajta. A homlokzat felett kis harangtorony áll.
A Szent Ciprián temetőkápolna a 13. században épült a falu temetőjében, melyhez magas ciprusokkal szegélyezett állé vezet. 1467-ben készült kődomborműve jelentős helyet foglal el Dalmácia művészettörténetében, ugyanis ez a Brač-sziget legrégibb reneszánsz kődomborműve. A dombormű egy három részből álló kisméretű poliptichon. Középső része az áldást osztó Krisztust ábrázolja kezében a nyitott Szentírással, a bal oldalon Szent Antal, a jobb oldalon pedig Szent János látható zsákvászon ruhában. Felettük a gyermekét tartó Szűzanya látható. Alkotójának Nikola Firentinacot tartják.
A straževniki Szent György templom a 12. században épült, első írásos említése 1111-ben történt. Körülötte alakult ki a középkori Straževnik falu, mely a 16. században pusztult el. Bejárata 16. századi gótikus alkotás. A harangtornya abból a kőből épült mint maga a templom. A legrégibb ismert pengefalú harangtorony egész Dalmáciában. A templomban egy értékes 15. századi dombormű található, melynek felső része a Szűzanya gyermekével, alsó része pedig a megkínzott, térdelő Krisztust, valamint a sárkányt legyőző Szent Györgyöt ábrázolja. A domborműnek ez az alsó része Nikola Lazanić alkotása.
A Klinja glaván az egykori straževniki temetőben áll a Szent Kelemen kápolna, melyet öreg, magas ciprusfák öveznek. A templomban található dombormű a fiatal Kelemen pápát ábrázolja, rajta a készítés évével 1534-gyel.
A régi iskola épülete

Jegyzetek

Források 
Pučišća község hivatalos oldala 
Pučišća község turisztikai irodájának honlapja 
Brač sziget információs portálja 
Pučišća története és nevezetességei

További információk 
Prostorni plan uređenja općine Pučišća – Pučišća község rendezési terve.

Split-Dalmácia megye települései
Brač települései
Pražnica falu Horvátországban , Split-Dalmácia megyében . Közigazgatásilag Pučišcához tartozik . Fekvése Splittől légvonalbankm-re délkeletre , a supetari kompkikötőtől légvonalban közútonkm-re délkeletre , a Brač-sziget keleti részén fekszik . Története Pražnica ősi középkori település , mely már a században is létezett.ben a povljai oklevélben említik először . Neve az ószláv „ pražiti” ( sütni , égetni ) igével lehet összefüggésben és égetéssel történő erdőirtással kialakított települést jelölhet . Környéke rendkívül gazdag legelőkben , így lakói hagyományosan állattartásból éltek . A település magja egy központi tér körül főként kis kőházakból és gazdasági épületekből alakult ki . Szinte vele egy időben a településtől keletre álló Szent György templom körül alakult ki Straževnik település is , melyet szintén a századtól említenek . A kalózok fokozódó támadásai később arra késztették a tengerparti Pučišća népességét , hogy a sziget belsejébe húzódjanak vissza . Így Stipanksa Luka lakói Straževnikre , Pučiški Dolac lakói pedig Pražnicára települtek át . Pražnica Szent Antalnak szentelt plébániatemplomátben építették fel.ut án békésebb idők következtek a tengerparti területek számára , miután Velence megtörte a kalózok tengeri uralmát . Ekkor a népesség ismét leköltözött az öbölbe . Ez az áttelepülés Pražnica és Straževnik nagy arányú népesség csökkenéséhez vezetett . Straževnik a században meg is szűnt mint lakott település , utolsó említése egy a század végén végzett egyházlátogatás jegyzőkönyvében történt . Márton nevű utolsó plébánosa Pražnicára költözött . A településnekben mintegybenbenbanbanlakosa volt . A velencei uralomnakben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába.ban a sziget az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került , de Napóleon lipcsei veresége után újra az osztrákoké lett . A század békésebb időszakában erősödött a horvát nyelv terjedése . A lakosság hagyományos megélhetését az állattartás , a szőlő- és olajbogyó termesztése biztosította.ban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd később Jugoszlávia része lett . A második világháború idején az egész falu leégett , kiégett a plébánia és az iskola épülete is . A háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott . Leégett középületeit újjáépítették . A településóta a független Horvátország része.ben a településneklakosa volt , akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak . A településen két kőbánya és néhány kőfaragó műhely is működik . Négyosztályos iskolájába a13-as tanévbentanuló , óvodájába mintegygyermek járt . A településnek postája , vendéglője van . A vízellátást vízvezeték biztosítja , a környező falvakkal autóbuszjárat köti össze . Népesség ( 1921-ben lakosságát Pučišćához számították . ) Nevezetességei Remete Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemplomaben épült.ban bővítették, ben Angelo Pietro Galli püspök szentelte fel.ben újra bővíteni kellett . A templomnak öt oltára van , a hatodik a márványból készített szembemiséző oltár . Értékes a barokk főoltár , melynek kődomborművén felül a Szent Család , alul Szent Antal és Keresztelő Szent János ábrázolása látható . Alkotója Nikola Firentinac ( Giovanni Fiorentino ) iskolájához tartozott . A jobb oldali mellékoltár kődomborműve Szent Jeromost ábrázolja barlangjában , a kagyló alakú oromzaton egy századi alkotás , a Szűzanya gyermekével látható . Ikonográfiai elemei alapján Andrija Alesi ( Andrea Alessi ) művének tartják , aki gyakran járt az itteni kőbányába , hogy dalmáciai munkáihoz a köveket kiválassza . Mindenszentek tiszteletére szentelt templom a Selo nevű településrészen áll . A bejárata feletti felirat szerintban építette Antun Mihovilović, ben megújították. századi román-gótikus építészeti elemek fedezhetők fel rajta . A homlokzat felett kis harangtorony áll . A Szent Ciprián temetőkápolna a században épült a falu temetőjében , melyhez magas ciprusokkal szegélyezett állé vezet.ben készült kődomborműve jelentős helyet foglal el Dalmácia művészettörténetében , ugyanis ez a Brač-sziget legrégibb reneszánsz kődomborműve . A dombormű egy három részből álló kisméretű poliptichon . Középső része az áldást osztó Krisztust ábrázolja kezében a nyitott Szentírással , a bal oldalon Szent Antal , a jobb oldalon pedig Szent János látható zsákvászon ruhában . Felettük a gyermekét tartó Szűzanya látható . Alkotójának Nikola Firentinacot tartják . A straževniki Szent György templom a században épült , első írásos említéseben történt . Körülötte alakult ki a középkori Straževnik falu , mely a században pusztult el . Bejárata századi gótikus alkotás . A harangtornya abból a kőből épült mint maga a templom . A legrégibb ismert pengefalú harangtorony egész Dalmáciában . A templomban egy értékes századi dombormű található , melynek felső része a Szűzanya gyermekével , alsó része pedig a megkínzott , térdelő Krisztust , valamint a sárkányt legyőző Szent Györgyöt ábrázolja . A domborműnek ez az alsó része Nikola Lazanić alkotása . A Klinja glaván az egykori straževniki temetőben áll a Szent Kelemen kápolna , melyet öreg , magas ciprusfák öveznek . A templomban található dombormű a fiatal Kelemen pápát ábrázolja , rajta a készítés évévelgyel . A régi iskola épülete Jegyzetek Források Pučišća község hivatalos oldala Pučišća község turisztikai irodájának honlapja Brač sziget információs portálja Pučišća története és nevezetességei További információk Prostorni plan uređenja općine Pučišća – Pučišća község rendezési terve . Split-Dalmácia megye települései Brač települései