Udvar-kő
Az Udvar-kő Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található. Az ország egyetlen szakadéktöbre. Ennek a beszakadt tetejű víznyelőnek a barlangterme látványos természeti jelenség.

Leírás 

A Bükk-fennsík Kis-fennsíkján van. Egy Ny és egy ÉNy felől érkező víznyelőtöbörsor egyesülésénél, az Örvény-kőre vezető turistaút mellett található. A nyelő kapujához közel, a felszín alatt négy–öt nagy járat találkozott, amelyeknek a vize egy nagy méretű termet vájt és oldott ki a triász időszaki mészkőben. Ennek a felszínhez közel kialakult barlangteremnek a mennyezete beomlott és így jött létre az Udvar-kő.

A kapuja 3–3,5 m széles és 1,5–2 m magas. A szakadéktöbör függőleges falú, 18–22 m átmérőjű és 18 m mély. Kőzettömbök nehezítik a bejárását. A kapujához közel, két-három méter magasan rövid üregek nyílnak. Az Udvar-kő délkeleti alján lévő nyelőjárat felett egy 12 méter hosszú kürtő nyílik a sziklakatlan peremére. A katlan felett sok, kis méretű üreg és rövid átjáró nyílik a mészkőfalban. Arra, hogy egykor barlang volt, ezek a cseppkő bekérgeződéses barlangroncsok, valamint a lejárati sziklakapu lehet a bizonyíték.

Mivel jelentős a szélessége és a mélysége a sziklatöbörnek, ezért sajátos a hőmérséklete és a légnedvessége, valamint a hótakarójának és a növényzetének a viszonya. Nyáron az alján a felszíni hőmérséklethez képest akár 10–14 °C-kal alacsonyabb hőmérséklet is gyakran előfordul. Levegője nedvesebb a környező erdők páradús levegőjénél. Ezért gazdag moszatokban, mohákban, páfrányokban, penészgombákban és tömlősgombákban. A megszokottnál nagyobb méretűek itt a májmohák és lombosmohák egyedei. Mivel hócsapdaként működik, havas telek után, például az 1998–1999-es tél után megtörtént, hogy a hónapokig megmaradó, egy–két méter vastag hó alatt szinte nyomtalanul elpusztult az alján a növényzet.

Előfordul a barlang az irodalmában Dante pokla (Schőnviszky 1937), Dante Pokla (Bertalan 1976), Dante-pokla (Bertalan, Schőnviszky 1973–1974), Sziklakapus viznyelő (Bertalan 1976), Sziklakapus-víznyelő (Hevesi 1977), Udvar-kő (Kordos 1975), Udvarkő (Boros 1935), Udvarkő-barlang (Lénárt 1976), Udvarkői-barlang (Szeghalmy 1940), Udvar-kői-barlang  (Bertalan, Schőnviszky 1973–1974), Udvarkői barlang (Schőnviszky 1937), Udvarkői-barlangrom (Szeghalmy 1940), Udvarkői-rombarlang (Lénárt 1975), Udvarkői-szakadékdolina (Lénárt 1979), Udvarkői szakadéktöbör (Jakucs, Kessler 1962), Udvar-kői szakadéktöbör (Lénárt 1979), Udvarkői-viznyelőbarlang (Várszegi, Kositzki 1964) és Udvarkői viznyelő barlang (Várszegi, Kositzki 1964) neveken is.

Kutatástörténet 

A barlang először az 1932-ben napvilágot látott Bükk útikalauzban lett említve. Az 1940-ben kiadott, Felvidék című könyv szerint Diósgyőrtől két és fél órányira, a Kaszásréti-forrás közelében található ez a nagyon érdekes, turisták által gyakran látogatott barlangrom, amelynek már csak hatalmas sziklakapuja és néhány oldalfülkéje van meg. A többi részét a víz pusztító hatása tüntette el. Beroskadt falai festői sziklaalakzatokban gazdag, helyenként vad és ijesztő sziklavilágot mutatnak, ezért a turisták okkal nevezték el Dante poklának. A barlangtól nem messze van a Csókási-barlang.

1964-ben a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya végzett bontó munkát benne és következtetéseket vontak le a hóval borított Udvar-kőről. 1974-ben a bükki természetvédelmi tábor biológusai az Udvarkő szakadéktöbörnek növényzetét és környezetének madarait tanulmányozták. 1975-ben a Nyíregyházi Tanárképző Főiskola Barlangkutató Csoportjának tagjai mikroklíma méréseket végeztek benne. Ebben az évben a MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport megállapítása szerint összefügg a Kő-lyuk barlangcsoporttal, név szerint a Kő-lyukkal, a Kő-lyuk 3.-mal és a Hillebrand Jenő-barlanggal.

A Nyíregyházi Főiskola Barlangkutató Csoport 1976-ban kutatta klímáját, hőmérsékletét, páratartalmát és légmozgás mérést, valamint külszíni léghőmérséklet vizsgálatot végzett és alaprajz térképet készített a barlangról. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő Udvarkő. Az 1976-ban kiadott, Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben, Varbón lévő barlang Udvar-kői-barlang néven Dante-pokla névváltozattal. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 3 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal.

Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben, Varbón elhelyezkedő Udvar-kő további nevei Dante Pokla és Sziklakapus viznyelő. A Kaszás-rétről Csókásra vezető piros turistaút jobb oldalán, 425 m tszf. magasságban található. Bejárata sziklakapu. A barlang 25 m hosszú és 20 m mély. Beszakadt barlangterem. Turisztikai hasznosítása van. Különleges geomorfológiai forma és tájképileg különleges bagolytanya. Bontást és feltárást végezni benne veszélyes tájképileg. A kézirat barlangra vonatkozó része 6 irodalmi mű alapján lett írva. Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Varbón található barlang Udvar-kő néven.

Az 1979-ben megjelent, Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy a piros kereszt jelzést követve lehet eljutni az Udvarkői-barlanghoz, amelyet Sziklakapus-víznyelőként és Dante Poklaként is ismernek. Ez a Bükk hegység leghatalmasabb szakadékdolinája, mely régen víznyelőbarlang volt. Jelenleg kis üregei, kürtői és sziklakapu alakú egykori barlangbejárata bizonyítják barlang voltát. A 20 m-nél nagyobb meredek falakon és a szakadékdolinában összegyűlt bedőlt fatörzseken, ágakon különleges növényritkaságok élnek. Az Udvar-kőtől ÉK-re 300 m-re van a Kő-lyuk barlangcsoport. A kiadványban van egy fénykép, amelyen az udvar-kői szakadéktöbör alja figyelhető meg. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 9-es számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Udvar-kő az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5363/6. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang morfológiai jelentősége miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Udvar-kő fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Udvar-kő néven Dante pokla és Sziklakapus-víznyelő névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató, 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.

Az 1985. évi Karszt és Barlangban ismertetve van, hogy az Udvarkő-barlang volt az egyik helyszíne a VMTE Hatos csoport által rendezett 1984. évi Kinizsi Kupa országos barlangversenynek, amelyet a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai (Király G., Németh T., Rajczy M.) nyertek. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti.

A 2005-ben napvilágot látott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint az Udvar-kő a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték. Az Örvény-kőre vezető turistaút mellett, 385 m tengerszint feletti magasságban helyezkedik el. Nevezik Dante-poklának és Sziklakapus víznyelőnek is. Egy barlangterem beszakadásával jött létre triász mészkőben. A látványos karsztobjektum függőleges falú, 20 m mély és 15 m átmérőjű. Barlang eredetére utal több cseppkő-bekérgeződéses barlangroncs és a lejárati sziklakapu. Hatalmas kőzetblokkok nehezítik alján a járást.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang. A 2006. évi Karszt és Barlangban meg van említve, hogy a Dunántúlon egyedülálló a Várgesztesi-zsomboly, de a Bükk hegységben lévő Udvar-kő méretével nem vetekszik. Csizmadia Tünde és Szabó R. Zoltán 2014-ben felmérték a barlangot, majd Szabó R. Zoltán a felmérés adatainak felhasználásával, 2015-ben megszerkesztette a barlang alaprajz térképét és vetített-hosszmetszet térképét. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint az Udvar-kő (Bükk hegység) fokozottan védett barlang.

Irodalom 

 Adamkó Péter: Kinizsi Kupa '85. Karszt és Barlang, 1985. 1–2. félév. 61. old.
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 216. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 15. old.
 Boros Ádám: A Szilicei és Barkai jégbarlangok növényzete. Botanikai Közlemények, 1935. (32. köt.) 1–6. füz. 109. old.
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 64. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Erdey Gyula – Hubay József – Vigyázó János: Bükk. Budapest, 1932. Turistaság és Alpinizmus RT. 110. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Fodor István: Jelentés a Barlangklíma és Terápiai Szakbizottság 1976. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1976. 26. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Hevesi Attila: A bükki természetvédelmi tábor. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1974. 3–4. füz. 63. old.
 Hevesi Attila szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1977. 61. old. (A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet, a 49–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 121., 125. old.
 Hevesi Attila: Udvar-kő. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 181–182. old. 
 Jakucs László – Kessler Hubert: A barlangok világa. Sport Lap- és Könyvkiadó, Budapest, 1962. 199. old.
 Kadić Ottokár: A Kárpáti medence barlangjai. 1. rész. Kézirat. Budapest, 1952. 83. old.
 Kocsis Ákos: A legújabban megismert karsztobjektumok, barlangok a Vértesben. Karszt és Barlang, 2006. 1–2. félév. 60. old.
 Kordos László: Jelentés a „Kőlyuk-kutatótábor” szakmai munkájáról. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 71. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 276., 289. old.
 Lénárt László: A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az 1975. évi nyári táborban elért eredményekről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 68. old.
 Lénárt László: Titkári jelentés az MKBT Északmagyarországi Területi Szervezet 1976. évi tevékenységéről. MKBT Beszámoló, 1976. 61. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, 1979. 18–20., 42. oldalak és a térképmelléklet (Egy fényképpel.)
 Mészáros Károly: Az MKBT Északmagyarországi Területi Osztály 1975. évi beszámolója. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 88. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 451. old.
 Örvös János szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport Kiadó, 1962. 38. old.
 Pannonhalmi Gimnázium Rómer Flóris Barlangkutató Csoport munkaközössége: A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató 1964. évi IX. évfolyamának tartalomjegyzéke. (Tárgy- és névmutató). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. Tartalomjegyzék. 14. old.
 Schőnviszky László: A Bükk-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1937. október. (49. évf. 10. sz.) 334. old.
 Szeghalmy Gyula: Felvidék. Budapest, 1940. 96–97. old.
 Sz. Sz.: A Bükki Nemzeti Park (BNP)... MKBT Meghívó, 1977. december. 9. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 191. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya 1964. I. félévi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 107., 109. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 17. old.

További irodalom 

 Jakucs László: Szerelmetes barlangjaim. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1993. 144. old.
 Vértes László: Húsvéti barlangjárás. Természetbarát, 1947. (27. évf.) 5–6. old.

További információk 

 geocaching.hu
 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
Az Udvar-kő Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található . Az ország egyetlen szakadéktöbre . Ennek a beszakadt tetejű víznyelőnek a barlangterme látványos természeti jelenség . Leírás A Bükk-fennsík Kis-fennsíkján van . Egy Ny és egy ÉNy felől érkező víznyelőtöbörsor egyesülésénél , az Örvény-kőre vezető turistaút mellett található . A nyelő kapujához közel , a felszín alatt négy–öt nagy járat találkozott , amelyeknek a vize egy nagy méretű termet vájt és oldott ki a triász időszaki mészkőben . Ennek a felszínhez közel kialakult barlangteremnek a mennyezete beomlott és így jött létre az Udvar-kő . A kapuja3,5 m széles és5–2 m magas . A szakadéktöbör függőleges falú,22 m átmérőjű ésm mély . Kőzettömbök nehezítik a bejárását . A kapujához közel , két-három méter magasan rövid üregek nyílnak . Az Udvar-kő délkeleti alján lévő nyelőjárat felett egyméter hosszú kürtő nyílik a sziklakatlan peremére . A katlan felett sok , kis méretű üreg és rövid átjáró nyílik a mészkőfalban . Arra , hogy egykor barlang volt , ezek a cseppkő bekérgeződéses barlangroncsok , valamint a lejárati sziklakapu lehet a bizonyíték . Mivel jelentős a szélessége és a mélysége a sziklatöbörnek , ezért sajátos a hőmérséklete és a légnedvessége , valamint a hótakarójának és a növényzetének a viszonya . Nyáron az alján a felszíni hőmérséklethez képest akár14 °C-kal alacsonyabb hőmérséklet is gyakran előfordul . Levegője nedvesebb a környező erdők páradús levegőjénél . Ezért gazdag moszatokban , mohákban , páfrányokban , penészgombákban és tömlősgombákban . A megszokottnál nagyobb méretűek itt a májmohák és lombosmohák egyedei . Mivel hócsapdaként működik , havas telek után , például az1999-es tél után megtörtént , hogy a hónapokig megmaradó , egy–két méter vastag hó alatt szinte nyomtalanul elpusztult az alján a növényzet . Előfordul a barlang az irodalmában Dante pokla ( Schőnviszky Dante Pokla ( Bertalan Dante-pokla ( Bertalan , Schőnviszky1974 ) , Sziklakapus viznyelő ( Bertalan Sziklakapus-víznyelő ( Hevesi Udvar-kő ( Kordos Udvarkő ( Boros Udvarkő-barlang ( Lénárt Udvarkői-barlang ( Szeghalmy Udvar-kői-barlang ( Bertalan , Schőnviszky1974 ) , Udvarkői barlang ( Schőnviszky Udvarkői-barlangrom ( Szeghalmy Udvarkői-rombarlang ( Lénárt Udvarkői-szakadékdolina ( Lénárt Udvarkői szakadéktöbör ( Jakucs , Kessler Udvar-kői szakadéktöbör ( Lénárt Udvarkői-viznyelőbarlang ( Várszegi , Kositzkiés Udvarkői viznyelő barlang ( Várszegi , Kositzkineveken is . Kutatástörténet A barlang először azben napvilágot látott Bükk útikalauzban lett említve . Azben kiadott , Felvidék című könyv szerint Diósgyőrtől két és fél órányira , a Kaszásréti-forrás közelében található ez a nagyon érdekes , turisták által gyakran látogatott barlangrom , amelynek már csak hatalmas sziklakapuja és néhány oldalfülkéje van meg . A többi részét a víz pusztító hatása tüntette el . Beroskadt falai festői sziklaalakzatokban gazdag , helyenként vad és ijesztő sziklavilágot mutatnak , ezért a turisták okkal nevezték el Dante poklának . A barlangtól nem messze van a Csókási-barlang . 1964-ben a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya végzett bontó munkát benne és következtetéseket vontak le a hóval borított Udvar-kőről.ben a bükki természetvédelmi tábor biológusai az Udvarkő szakadéktöbörnek növényzetét és környezetének madarait tanulmányozták.ben a Nyíregyházi Tanárképző Főiskola Barlangkutató Csoportjának tagjai mikroklíma méréseket végeztek benne . Ebben az évben a MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport megállapítása szerint összefügg a Kő-lyuk barlangcsoporttal , név szerint a Kő-lyukkal , a Kő-lyuk-mal és a Hillebrand Jenő-barlanggal . A Nyíregyházi Főiskola Barlangkutató Csoportban kutatta klímáját , hőmérsékletét , páratartalmát és légmozgás mérést , valamint külszíni léghőmérséklet vizsgálatot végzett és alaprajz térképet készített a barlangról.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő Udvarkő . Azban kiadott , Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben , Varbón lévő barlang Udvar-kői-barlang néven Dante-pokla névváltozattal . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Azban befejezett , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben , Varbón elhelyezkedő Udvar-kő további nevei Dante Pokla és Sziklakapus viznyelő . A Kaszás-rétről Csókásra vezető piros turistaút jobb oldalán,m tszf. magasságban található . Bejárata sziklakapu . A barlangm hosszú ésm mély . Beszakadt barlangterem . Turisztikai hasznosítása van . Különleges geomorfológiai forma és tájképileg különleges bagolytanya . Bontást és feltárást végezni benne veszélyes tájképileg . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Varbón található barlang Udvar-kő néven . Azben megjelent , Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy a piros kereszt jelzést követve lehet eljutni az Udvarkői-barlanghoz , amelyet Sziklakapus-víznyelőként és Dante Poklaként is ismernek . Ez a Bükk hegység leghatalmasabb szakadékdolinája , mely régen víznyelőbarlang volt . Jelenleg kis üregei , kürtői és sziklakapu alakú egykori barlangbejárata bizonyítják barlang voltát . Am-nél nagyobb meredek falakon és a szakadékdolinában összegyűlt bedőlt fatörzseken , ágakon különleges növényritkaságok élnek . Az Udvar-kőtől ÉK-rem-re van a Kő-lyuk barlangcsoport . A kiadványban van egy fénykép , amelyen az udvar-kői szakadéktöbör alja figyelhető meg . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aes számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Udvar-kő azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak6. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang morfológiai jelentősége miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Udvar-kő fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Udvar-kő néven Dante pokla és Sziklakapus-víznyelő névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató,500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlangban ismertetve van , hogy az Udvarkő-barlang volt az egyik helyszíne a VMTE Hatos csoport által rendezett évi Kinizsi Kupa országos barlangversenynek , amelyet a BEAC Barlangkutató Csoport tagjai ( Király G. , Németh T. , Rajczy M. ) nyertek. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aben napvilágot látott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint az Udvar-kő a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték . Az Örvény-kőre vezető turistaút mellett,m tengerszint feletti magasságban helyezkedik el . Nevezik Dante-poklának és Sziklakapus víznyelőnek is . Egy barlangterem beszakadásával jött létre triász mészkőben . A látványos karsztobjektum függőleges falú,m mély ésm átmérőjű . Barlang eredetére utal több cseppkő-bekérgeződéses barlangroncs és a lejárati sziklakapu . Hatalmas kőzetblokkok nehezítik alján a járást . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Udvar-kő fokozottan védett barlang . A évi Karszt és Barlangban meg van említve , hogy a Dunántúlon egyedülálló a Várgesztesi-zsomboly , de a Bükk hegységben lévő Udvar-kő méretével nem vetekszik . Csizmadia Tünde és Szabó R. Zoltánben felmérték a barlangot , majd Szabó R. Zoltán a felmérés adatainak felhasználásával, ben megszerkesztette a barlang alaprajz térképét és vetített-hosszmetszet térképét. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint az Udvar-kő ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang . Irodalom Adamkó Péter : Kinizsi Kupa '85. Karszt és Barlang,2. félév. old . Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Boros Ádám : A Szilicei és Barkai jégbarlangok növényzete . Botanikai Közlemények , köt.)6 . füz. old . Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Erdey Gyula – Hubay József – Vigyázó János : Bükk . Budapest , Turistaság és Alpinizmus RT. old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fodor István : Jelentés a Barlangklíma és Terápiai Szakbizottság évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Hevesi Attila : A bükki természetvédelmi tábor . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,4. füz. old . Hevesi Attila szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport , old . ( A Bükk-vidék barlangjai című fejezetet , a88. oldalakat Dénes György írta . ) Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , , old . Hevesi Attila : Udvar-kő . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,182. old . Jakucs László – Kessler Hubert : A barlangok világa . Sport Lap- és Könyvkiadó , Budapest , old . Kadić Ottokár : A Kárpáti medence barlangjai . rész . Kézirat . Budapest , old . Kocsis Ákos : A legújabban megismert karsztobjektumok , barlangok a Vértesben . Karszt és Barlang,2. félév. old . Kordos László : Jelentés a „ Kőlyuk-kutatótábor” szakmai munkájáról . MKBT Beszámoló, második félév. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , old . Lénárt László : A MEAFC Marcel Loubens Barlangkutató Szakcsoport jelentése az évi nyári táborban elért eredményekről . MKBT Beszámoló, második félév. old . Lénárt László : Titkári jelentés az MKBT Északmagyarországi Területi Szervezet évi tevékenységéről . MKBT Beszámoló , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc,20. , oldalak és a térképmelléklet ( Egy fényképpel . ) Mészáros Károly : Az MKBT Északmagyarországi Területi Osztály évi beszámolója . MKBT Beszámoló, második félév. old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Örvös János szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport Kiadó , old . Pannonhalmi Gimnázium Rómer Flóris Barlangkutató Csoport munkaközössége : A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató évi IX. évfolyamának tartalomjegyzéke . ( Tárgy- és névmutató ) . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , Tartalomjegyzék. old . Schőnviszky László : A Bükk-hegység barlangjai . Turisták Lapja , október. évf. sz . ) old . Szeghalmy Gyula : Felvidék . Budapest,97. old . Sz . Sz . : A Bükki Nemzeti Park ( BNP) . . . MKBT Meghívó , december. old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Várszegi Sándor – Kositzki József: Beszámoló a Miskolci Bányász Sportkör Természetjáró és Karsztkutató Szakosztálya I. félévi munkájáról . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz . , old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . További irodalom Jakucs László : Szerelmetes barlangjaim . Budapest , Akadémiai Kiadó , old . Vértes László : Húsvéti barlangjárás . Természetbarát , évf.)6. old . További információk geocaching.hu Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken