Rhédey Ferenc (bihari főispán)
Kisrédei Rhédey Ferenc (1560–1621. április 10.) nagyváradi kapitány és Bihar vármegye főispánja.

Élete
Kisnemesi családból származott. Családi birtokai a török terjeszkedés miatt nagyrészt elvesztek, emiatt fiatal korától végvári katonaként szolgált. 1596-1598 között már füleki kapitány volt. Erdélybe ment, ahol  előbb Báthory Zsigmond, majd Székely Mózes pártján harcolt. 1603-ban tanácsúri tisztet kapott. Székely veresége után ő is a törökhöz menekült, előbb Temesvárra, majd Belgrádba. Ezekben az években kötött szoros barátságot Bethlen Gáborral. Harcolt Giorgio Basta generális ellen.

1604-ben, Kassa elfoglalása után csatlakozott Bocskai István felkeléséhez, aki a felvidéki hadserege fővezérévé nevezte ki. Nevéhez fűződik többek között Szécsény, Fülek, Korpona, Nyitra, Galgóc és Trencsén elfoglalása is. 1606-ban Bocskai a magyarországi főrendek közé emelte. Rövid ideig Érsekújvár kapitányi tisztét is betöltötte. 1607 végétől haláláig (Báthori Gábor erdélyi fejedelem kinevezése alapján) váradi kapitány és Bihar vármegye főispánja lett. 1608-ban II. Mátyás magyar király aranysarkantyús lovaggá ütötte. A békekötés miatt Nyitrát, Bocskai adományát elvesztette, és Rákóczi Zsigmond szolgálatába állt.

Sógorának, Bethlen Gábor erdélyi fejedelemnek egyik legbizalmasabb híve volt.

1601 áprilisában Báthory Gábor Zilahot adta neki birtokadományul, ezt Bethlen is megerősítette. 1614-ben Bihar és Máramaros főispánja lett. Bethlen magyarországi hadjáratában vesztette életét. Füleken hunyt el rabként. Felesége Károlyi Katalin volt.

Jegyzetek

Források
Venásch Eszter 2007: Homonnai Drugeth Bálint hadinaplójának kiadatlan része. Lymbus - Magyarságtudományi Forrásközlemények 2007, 25 38. jegyzet.
thomas-sz.com
Komáromy 1894, 8–19, 170–190, 323–346, 424–468.
Trócsányi 1980, 33, 38.
Nagy 1857–1868, 746.

Bihar vármegye főispánjai
Ferenc 1560
1560-ban született személyek
1621-ben elhunyt személyek
16. századi katonák
17. századi katonák
Váradi kapitányok
Kisrédei Rhédey Ferenc1621. április ) nagyváradi kapitány és Bihar vármegye főispánja . Élete Kisnemesi családból származott . Családi birtokai a török terjeszkedés miatt nagyrészt elvesztek , emiatt fiatal korától végvári katonaként szolgált.között már füleki kapitány volt . Erdélybe ment , ahol előbb Báthory Zsigmond , majd Székely Mózes pártján harcolt.ban tanácsúri tisztet kapott . Székely veresége után ő is a törökhöz menekült , előbb Temesvárra , majd Belgrádba . Ezekben az években kötött szoros barátságot Bethlen Gáborral . Harcolt Giorgio Basta generális ellen . 1604-ben , Kassa elfoglalása után csatlakozott Bocskai István felkeléséhez , aki a felvidéki hadserege fővezérévé nevezte ki . Nevéhez fűződik többek között Szécsény , Fülek , Korpona , Nyitra , Galgóc és Trencsén elfoglalása is.ban Bocskai a magyarországi főrendek közé emelte . Rövid ideig Érsekújvár kapitányi tisztét is betöltötte.végétől haláláig ( Báthori Gábor erdélyi fejedelem kinevezése alapján ) váradi kapitány és Bihar vármegye főispánja lett.ban II. Mátyás magyar király aranysarkantyús lovaggá ütötte . A békekötés miatt Nyitrát , Bocskai adományát elvesztette , és Rákóczi Zsigmond szolgálatába állt . Sógorának , Bethlen Gábor erdélyi fejedelemnek egyik legbizalmasabb híve volt . 1601 áprilisában Báthory Gábor Zilahot adta neki birtokadományul , ezt Bethlen is megerősítette.ben Bihar és Máramaros főispánja lett . Bethlen magyarországi hadjáratában vesztette életét . Füleken hunyt el rabként . Felesége Károlyi Katalin volt . Jegyzetek Források Venásch Eszter Homonnai Drugeth Bálint hadinaplójának kiadatlan része . Lymbus - Magyarságtudományi Forrásközlemények38. jegyzet. thomas-sz.com Komáromy19,190,346,468. Trócsányi Nagy1868 , Bihar vármegye főispánjai Ferenc 1560-ban született személyek 1621-ben elhunyt személyek 16. századi katonák 17. századi katonák Váradi kapitányok