Tündérpalota
A Tündérpalota Budapest VIII. kerületében, a Népligettel szemben, a Könyves Kálmán körút, a Győrffy István utca, a Villám utca és az Elnök utca által körülhatárolt területen fekvő, magyar szecessziós stílusú épület. Főbejárata a Könyves Kálmán körút 40. szám alatt található. Jelenleg az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum (OPKM) székhelye.

Története 

Az eredetileg Budapest X. kerületéhez – ma VIII. kerületéhez – tartozó Tisztviselőtelepen kirendeltségként működő gimnáziumból 1907-ben megalakult a Magyar Királyi Állami Főgimnázium. A diákok számának növekedése miatt szükségessé vált egy – a gimnáziumnak helyet adó – új épület létrehozása. A főváros Gaál Mózes iskolaigazgató közbenjárására egy 2095 négyszögöl nagyságú, négy utca által határolt telket ajándékozott a tanintézmény részére. Az oktatási minisztérium megbízásából Gaál Mózes és Kőrössy Albert Kálmán építész külföldi tanulmányútra indult, hogy építészeti és pedagógiai szempontból tanulmányozva a legújabb középiskolákat, tapasztalataikat az iskolaépület megtervezésénél felhasználhassák. Az iskolai évkönyv 1909/10. tanévi beszámolója ezt írja: „Október végén állott az épület, tető alá került… díszes homlokzatával szépen, fiatalosan néz a Népligetre, melynek lombos fái közül úgy hat a szemlélőre, miként ha tündérkastély volna.” A gimnázium 1911 májusában nyitotta meg kapuit a tanulók előtt, bár még ekkor sem volt egészen kész az épület. A korabeli iskolák között a legkorszerűbben kialakított és felszerelt gimnáziumnak számított, még annak ellenére is, hogy az első világháborút követő román megszállás alatt főleg az iskola berendezése károsodott. Az 1921-ben Széchenyi István Gimnáziummá átnevezett, 1924-től reálgimnáziumként működő iskola – ahol Babits Mihály is tanított – egy 1924 szeptemberében kelt minisztériumi rendelet következtében a Tündérpalota nagy részét a Magyar Nemzeti Múzeum Néprajzi Gyűjteményének adta át, amely így raktárként, kiállítások helyszíneként funkcionált. A minisztérium utasítása a tervek szerint három évre szólt, de az 1975-ig működött gimnázium – ahol Hofi Géza is tanult – többé sosem kapta vissza az egész házat. A második világháború időszaka felgyorsította az épület avulását. Felújítása során kőporos vakolat került a homlokzatra, amely rontotta a Tündérpalota megjelenését, mivel eltakarta a sgraffito díszítéseit. Az épület múzeumi részét 1972-ig az önállóvá vált Néprajzi Múzeum használta. A gimnázium jogutódja 1972–1976 között nyomdaipari szakközépiskolaként volt jelen az épületben, majd megszűnése után a Radnai Béla Gyors- és Gépíró Szakiskola költözött a helyére. 1977-től városképi jelentősége miatt a Tündérpalota műemléki védelem alá került. 1996–1998 között a Magyar Természettudományi Múzeum Növénytára, a Magyar Nemzeti Múzeum restaurátorképzése és tanműhelyei, valamint az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum költözött az egyre romló állapotú épület különböző részeibe, máig használva őket.
2013-ban az épület nagyfokú felújításon esett át. Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet (OFI) 520 millió forintot nyert az épület energiahatékonyságának javítására, amelyből korszerűsítették a nyílászárókat, modernizálták a világítási és fűtési rendszert, a helyreállított vakolatra a hőszigetelést javító nanokerámia bevonat került. Az egykori iskola sportpályáján napelemes rendszert alakítottak ki.

Szerkezete 

A Tündérpalota két emeletes, szimmetrikus, rizalitos elrendezésű, alaprajza elnyújtott H alakú. A főbejárat két oldalán előkert található. Teteje pártázatos kialakítású. A tető gerincén mázatlan, félcsillag alakú idomcserepek futnak végig. Az ablakokkal teli hátsó homlokzat kialakítása következtében jelentős természetes fény jut az épületbe.

Képgaléria

Jegyzetek

Források, külső hivatkozások 
 https://24.hu/elet-stilus/2016/04/30/ismeretlen-budapest-a-mesek-vilagabol-kilepett-ujra-hofeher-a-tunderpalota
 http://www.kitervezte.hu/epuletek/oktatas/tunderpalota-budapest
 https://web.archive.org/web/20180227231643/http://jozsefvaros.hu/hir/3511/Megszepult_a_tisztviselotelepi_Tunderpalota
 https://web.archive.org/web/20170304110738/http://pestbuda.hu/cikk/20160320_megujult_a_tunderpalota
 http://magyarnarancs.hu/kepzomuveszet/a-hanyatlas-hagyomanya-77520
 https://web.archive.org/web/20180105123051/http://magyarhirlap.hu/cikk/51552/Felebredt_almabol_a_Tunderpalota

Budapest kastélyai, palotái
Budapest 20. századi építményei
Budapest VIII. kerülete
Budapest műemlékei
Budapest szecessziós építményei
A Tündérpalota Budapest VIII. kerületében , a Népligettel szemben , a Könyves Kálmán körút , a Győrffy István utca , a Villám utca és az Elnök utca által körülhatárolt területen fekvő , magyar szecessziós stílusú épület . Főbejárata a Könyves Kálmán körút szám alatt található . Jelenleg az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum ( OPKM ) székhelye . Története Az eredetileg Budapest X. kerületéhez – ma VIII. kerületéhez – tartozó Tisztviselőtelepen kirendeltségként működő gimnáziumbólben megalakult a Magyar Királyi Állami Főgimnázium . A diákok számának növekedése miatt szükségessé vált egy – a gimnáziumnak helyet adó – új épület létrehozása . A főváros Gaál Mózes iskolaigazgató közbenjárására egynégyszögöl nagyságú , négy utca által határolt telket ajándékozott a tanintézmény részére . Az oktatási minisztérium megbízásából Gaál Mózes és Kőrössy Albert Kálmán építész külföldi tanulmányútra indult , hogy építészeti és pedagógiai szempontból tanulmányozva a legújabb középiskolákat , tapasztalataikat az iskolaépület megtervezésénél felhasználhassák . Az iskolai évkönyv10. tanévi beszámolója ezt írja : „ Október végén állott az épület , tető alá került… díszes homlokzatával szépen , fiatalosan néz a Népligetre , melynek lombos fái közül úgy hat a szemlélőre , miként ha tündérkastély volna.” A gimnáziummájusában nyitotta meg kapuit a tanulók előtt , bár még ekkor sem volt egészen kész az épület . A korabeli iskolák között a legkorszerűbben kialakított és felszerelt gimnáziumnak számított , még annak ellenére is , hogy az első világháborút követő román megszállás alatt főleg az iskola berendezése károsodott . Azben Széchenyi István Gimnáziummá átnevezett,től reálgimnáziumként működő iskola – ahol Babits Mihály is tanított – egyszeptemberében kelt minisztériumi rendelet következtében a Tündérpalota nagy részét a Magyar Nemzeti Múzeum Néprajzi Gyűjteményének adta át , amely így raktárként , kiállítások helyszíneként funkcionált . A minisztérium utasítása a tervek szerint három évre szólt , de azig működött gimnázium – ahol Hofi Géza is tanult – többé sosem kapta vissza az egész házat . A második világháború időszaka felgyorsította az épület avulását . Felújítása során kőporos vakolat került a homlokzatra , amely rontotta a Tündérpalota megjelenését , mivel eltakarta a sgraffito díszítéseit . Az épület múzeumi részétig az önállóvá vált Néprajzi Múzeum használta . A gimnázium jogutódja1976 között nyomdaipari szakközépiskolaként volt jelen az épületben , majd megszűnése után a Radnai Béla Gyors- és Gépíró Szakiskola költözött a helyére.től városképi jelentősége miatt a Tündérpalota műemléki védelem alá került.1998 között a Magyar Természettudományi Múzeum Növénytára , a Magyar Nemzeti Múzeum restaurátorképzése és tanműhelyei , valamint az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum költözött az egyre romló állapotú épület különböző részeibe , máig használva őket . 2013-ban az épület nagyfokú felújításon esett át . Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet ( OFI) millió forintot nyert az épület energiahatékonyságának javítására , amelyből korszerűsítették a nyílászárókat , modernizálták a világítási és fűtési rendszert , a helyreállított vakolatra a hőszigetelést javító nanokerámia bevonat került . Az egykori iskola sportpályáján napelemes rendszert alakítottak ki . Szerkezete A Tündérpalota két emeletes , szimmetrikus , rizalitos elrendezésű , alaprajza elnyújtott H alakú . A főbejárat két oldalán előkert található . Teteje pártázatos kialakítású . A tető gerincén mázatlan , félcsillag alakú idomcserepek futnak végig . Az ablakokkal teli hátsó homlokzat kialakítása következtében jelentős természetes fény jut az épületbe . Képgaléria Jegyzetek Források , külső hivatkozások https://24.hu/elet-stilus/2016/04/30/ismeretlen-budapest-a-mesek-vilagabol-kilepett-ujra-hofeher-a-tunderpalota http://www.kitervezte.hu/epuletek/oktatas/tunderpalota-budapest https://web.archive.org/web/20180227231643/http://jozsefvaros.hu/hir/3511/Megszepult_a_tisztviselotelepi_Tunderpalota https://web.archive.org/web/20170304110738/http://pestbuda.hu/cikk/20160320_megujult_a_tunderpalota http://magyarnarancs.hu/kepzomuveszet/a-hanyatlas-hagyomanya-77520 https://web.archive.org/web/20180105123051/http://magyarhirlap.hu/cikk/51552/Felebredt_almabol_a_Tunderpalota Budapest kastélyai , palotái Budapest századi építményei Budapest VIII. kerülete Budapest műemlékei Budapest szecessziós építményei