Széchenyi Rádió
A Széchenyi Rádió az 1956-os forradalom szegedi szabad rádiója, amely 1956. október 26. és november 6. között működött a MÁV székház pincéjében.

Története 

A rádió délelőtt 10 órától este 23 óra 15 percig sugározta műsorát az 528 méteres (kb. 567 kHz) középhullám hosszon, a rádiót még Bécsben is lehetett fogni. Minden órában helyi, megyei és országos híreket közölt a forradalomról, utána pedig színvonalas kulturális műsorral készült a hallgatóknak.

A rádió alapításában aktív szerepet vállaló Pálházi Ernő visszaemlékezésében leírja, mennyi technikai előkészületet igényelt létrehozása. Pálházi Ernő 1930-ban született és vasutas tisztként dolgozott 1956-ban a MÁV Igazgatóságon mint rádiós. 1957 elején került a szegedi repülőtérre a MALÉV-hoz és dolgozott mint forgalomirányító, rádiós. Később meteorológusként, majd magaslégkör kutatóként dolgozott. 1986-ban ment nyugdíjba, ma is Szegeden él.  

Munkatársai, a vasutas rádiótávírászok és híradós katonák Molnár Tibor, Oláh József, Brandenburg Beatrix üzemképes állapotba hozták a berendezést és műsorszórásra alkalmassá tették, majd továbbították az egymást kereső családok leveleit, valamint a Záhonyi vasútállomásról érkező információkat. Szerkesztők a hírek mellett igyekeztek kulturális tartalommal feltölteni a rádió műsorát, ezekben közreműködtek a Szegedi Nemzeti Színház színészei, ismert szegediek. A műsorvezető Marosi Károly színművész volt. A stúdió munkáját Csapó János színész irányította, szerkesztői munkákban Marosi Károly volt segítségükre, aki rádiós tapasztalatait a Szabad Európa Rádiónál szerezte. A színház színészei között aktívan közreműködött például Fogarassi Mária és Kovács Gyula.

November 3-án este 8 órakor a rádió vendége volt Dr. Perbíró József professzor az Ideiglenes Városi Munkástanács elnöke. Beszédében köszöntötte az egyetemi hallgatókat, a város lakóit és a katonákat, valamint reményét fejezte ki, hogy november 5-én mindenki felveheti a munkát.Az orosz csapatok kelet felől, Újszeged irányából közelítették meg a várost november 5-n, hétfőn hajnalban, emlékeim szerint 2-3 óra körül. Amikor az újszegedi oldalon a híd feljáróhoz értek, első dolguknak tartották a Széchenyi rádió elnémítását. Lövegükkel becélozták az 55-ös út, (Bajai út) mentén lévő repülőteret, (Református temetővel szembeni területet), ahonnan a rádió adásának sugárzása történt. A lövegük azonban "lecsúszott" és a szegedi oldali parton, a Roosevelt tér sarkán álló épület lakását találta el. A lakást rommá lőtték, azonban ez emberéletet nem követelt, mivel a lakás üres volt. A lakásban Ladányi Benedek MDP párttitkár lakott, aki családjával együtt a forradalom napjaiban Jugoszláviába menekült. Ezt követően több lövést is leadtak, ezek azonban a város felett átszálltak, és csak félelmet és ijedtséget okoztak a lakosságnak az éjszaka folyamán.

A rádió utolsó adására november 6-án került sor.

Emléktáblák, relikviák 
A rádió 2013-ban Diktatúrák Áldozatainak kopjafáján emléktáblát kapott Szegeden a Kálvária dombon, amelyet az egyetlen ma is élő munkatárs Pálházi Ernő és az Élhető Szegedért Egyesület leplezett le.
Pálházi Ernő a Móra Ferenc Múzeumnak ajándékozta azt a rádiócsövet, amely 1956-ban a működő rádió berendezéséhez tartozott.

Jegyzetek

Források 

 Az első szabad szegedi rádió 1956-ban szólalt meg 
 Délmagyarország c. napilap
 Bálint László: 1956: a forradalom Szegeden. Szeged: Magyar Politikai Foglyok szövetsége, 2000. 181. p.
 Bálint László: Ki kicsoda 1956-ban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében. Szeged : Magyar Politikai Foglyok Szövetsége, 2006. 215. p.
 Farkas Csaba: Szegedi művelődési intézmények a forradalomban. In: Levéltári Szemle, 56. (2006) 3. sz.  33. p. 
 Pálházi Ernő: "Széchenyi Rádió, Szeged!" - Visszaemlékezés 1956-ra. In: A Móra Ferenc Múzeum Évkönyve: Studia Historica 9. Szeged, 2006. 239-248. p.

Magyar rádióadók
Az 1956-os forradalom eseményei
Rádió
A Széchenyi Rádió azos forradalom szegedi szabad rádiója , amely október és november között működött a MÁV székház pincéjében . Története A rádió délelőttórától esteórapercig sugározta műsorát azméteres ( kb.kHz ) középhullám hosszon , a rádiót még Bécsben is lehetett fogni . Minden órában helyi , megyei és országos híreket közölt a forradalomról , utána pedig színvonalas kulturális műsorral készült a hallgatóknak . A rádió alapításában aktív szerepet vállaló Pálházi Ernő visszaemlékezésében leírja , mennyi technikai előkészületet igényelt létrehozása . Pálházi Ernőban született és vasutas tisztként dolgozottban a MÁV Igazgatóságon mint rádiós.elején került a szegedi repülőtérre a MALÉV-hoz és dolgozott mint forgalomirányító , rádiós . Később meteorológusként , majd magaslégkör kutatóként dolgozott.ban ment nyugdíjba , ma is Szegeden él . Munkatársai , a vasutas rádiótávírászok és híradós katonák Molnár Tibor , Oláh József, Brandenburg Beatrix üzemképes állapotba hozták a berendezést és műsorszórásra alkalmassá tették , majd továbbították az egymást kereső családok leveleit , valamint a Záhonyi vasútállomásról érkező információkat . Szerkesztők a hírek mellett igyekeztek kulturális tartalommal feltölteni a rádió műsorát , ezekben közreműködtek a Szegedi Nemzeti Színház színészei , ismert szegediek . A műsorvezető Marosi Károly színművész volt . A stúdió munkáját Csapó János színész irányította , szerkesztői munkákban Marosi Károly volt segítségükre , aki rádiós tapasztalatait a Szabad Európa Rádiónál szerezte . A színház színészei között aktívan közreműködött például Fogarassi Mária és Kovács Gyula . Novemberán esteórakor a rádió vendége volt Dr . Perbíró József professzor az Ideiglenes Városi Munkástanács elnöke . Beszédében köszöntötte az egyetemi hallgatókat , a város lakóit és a katonákat , valamint reményét fejezte ki , hogy novemberén mindenki felveheti a munkát. Az orosz csapatok kelet felől , Újszeged irányából közelítették meg a várost novembern , hétfőn hajnalban , emlékeim szerintóra körül . Amikor az újszegedi oldalon a híd feljáróhoz értek , első dolguknak tartották a Széchenyi rádió elnémítását . Lövegükkel becélozták azös út , ( Bajai út ) mentén lévő repülőteret , ( Református temetővel szembeni területet ) , ahonnan a rádió adásának sugárzása történt . A lövegük azonban " lecsúszott " és a szegedi oldali parton , a Roosevelt tér sarkán álló épület lakását találta el . A lakást rommá lőtték , azonban ez emberéletet nem követelt , mivel a lakás üres volt . A lakásban Ladányi Benedek MDP párttitkár lakott , aki családjával együtt a forradalom napjaiban Jugoszláviába menekült . Ezt követően több lövést is leadtak , ezek azonban a város felett átszálltak , és csak félelmet és ijedtséget okoztak a lakosságnak az éjszaka folyamán . A rádió utolsó adására novemberán került sor . Emléktáblák , relikviák A rádióban Diktatúrák Áldozatainak kopjafáján emléktáblát kapott Szegeden a Kálvária dombon , amelyet az egyetlen ma is élő munkatárs Pálházi Ernő és az Élhető Szegedért Egyesület leplezett le . Pálházi Ernő a Móra Ferenc Múzeumnak ajándékozta azt a rádiócsövet , amelyban a működő rádió berendezéséhez tartozott . Jegyzetek Források Az első szabad szegedi rádióban szólalt meg Délmagyarország c. napilap Bálint László : a forradalom Szegeden . Szeged : Magyar Politikai Foglyok szövetsége , p. Bálint László : Ki kicsodaban a forradalomban és megtorlásban Szegeden és Csongrád megyében . Szeged \ : Magyar Politikai Foglyok Szövetsége , p. Farkas Csaba : Szegedi művelődési intézmények a forradalomban . In : Levéltári Szemle,3. sz . p. Pálházi Ernő : " Széchenyi Rádió , Szeged ! " - Visszaemlékezésra . In : A Móra Ferenc Múzeum Évkönyve : Studia Historica Szeged , p. Magyar rádióadók Azos forradalom eseményei Rádió