koks yra minimalus mažosios bendrijos kapitalas?
minimalus kapitalas steigiant mažąją bendriją įstatyme nėra nustatytas. kiek pinigų įnešti steigiant bendriją sprendžia jos nariai arba jos steigėjas, jei jis yra vienas.
ne, jei narys yra įsidarbinęs kitur ir už jį mokami šie mokesčiai kitoje darbovietėje, taip pat jei narys yra apdraustas valstybės (pvz yra pensininkas, studentas, moksleivis).
minimalus kapitalas steigiant mažąją bendriją įstatyme nėra nustatytas. kiek pinigų įnešti steigiant bendriją sprendžia jos nariai arba jos steigėjas, jei jis yra vienas. mažosios bendrijos steigimą, valdymą, veiklą, pertvarkymą ir pabaigą reglamentuoja lietuvos respublikos mažųjų bendrijų įstatymas. jį galite atsidaryti paspaudę čia >> . mažosios bendrijos, kai sudaro finansines ataskaitas ir tvarko apskaitą, turi vadovautis dviem įstatymais: lr buhalterinės apskaitos įstatymu (galite atsidaryti paspaudę čia >>  ) ir lr įmonių finansinės atskaitomybės įstatymu (galite atsidaryti paspaudę čia >> ).
jei mažosios bendrijos finansinės ataskaitos sudaromos pagal verslo apskaitos standartus, tokiu atveju finansinių ataskaitų rinkinio sudėtį ir sudarymą nustato verslo apskaitos standartai. 38-asis verslo apskaitos standartas, kurio pavadinimas yra „neribotos civilinės atsakomybės juridinių asmenų ir mažųjų bendrijų buhalterinė apskaita ir finansinės ataskaitos“, nustato mažųjų bendrijų buhalterinės apskaitos ir finansinių ataskaitų rinkinio sudėties, turinio ir sudarymo reikalavimus.
Šis 38-tasis verslo apskaitos standartas nustato, kad mažoji bendrija gali pasirinkti iš dviejų variantų tvarkydamos apskaitą ir sudarydamos finansines ataskaitas:
a. gali vadovautis 38-ojo verslo apskaitos standarto nuostatomis,
b. gali vadovautis kitais priimtais verslo apskaitos standartais. jei mažoji bendrija pasirenka apskaitą vesti pagal pagal 38-ąjį verslo apskaitos standartą, tokiu atveju ji turi rengti:
balansą,
pelno (nuostolių) ataskaitą ir
aiškinamąjį raštą.
tuo atveju, jei mažoji bendrija pasirenka apskaitą vesti pagal visus priimtus verslo apskaitos standartus, tai ji turi rengti:
sutrumpintą balansą,
pelno (nuostolių) ataskaitą ir
aiškinamąjį raštą. pagal 38-ajį verslo apskaitos standartą tvarkant mažosios bendrijos apskaitą yra daug supaprastinimų. Šį standartą taikančioms mažosioms bendrijoms:
- nereikia rengti nuosavo kapitalo pokyčių ir pinigų srautų ataskaitų.
- nereikia teikti informacijos pagal kitų vas reikalavimus aiškinamajame rašte.
- nereikia vertinti turto ir įsipareigojimų kita verte (tikrąja, grynąja galimo realizavimo, amortizuota savikaina) negu įsigijimo savikaina.
- nereikia taikyti perkainotos vertės būdo ilgalaikio materialiojo turto apskaitai.
- nereikia nuvertinti turto.
- nereikia sudaryti atidėjinių, nereikia teikti informacijos apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir neapibrėžtąjį turtą.
- nereikia skaičiuoti, apskaitoje nereikia registruoti ir finansinėse ataskaitose nereikia pateikti atidėtojo pelno mokesčio.
- nereikia pripažinti, apskaitoje nereikia registruoti ir finansinėse ataskaitose nereikia rodyti ilgalaikio atlygio darbuotojui.
- ištaisytų apskaitos klaidų ir pakeistos apskaitos politikos poveikio nereikia rodyti retrospektyviniu būdu. pagal šį standartą aiškinamajame rašte turi būti pateikta:
1. bendrijos pavadinimas, kodas, adresas, įregistravimo data, veiklos laikotarpis, jeigu jis yra ribotas, filialų ir atstovybių skaičius.
2. trumpas veiklos sričių apibūdinimas.
3. jei bendrija turi darbuotojų - vidutinis darbuotojų skaičius.
4. kad bendrija apskaitą tvarko ir finansines ataskaitas sudaro pagal 38-ąjį verslo apskaitos standartą „neribotos civilinės atsakomybės juridinių asmenų ir mažųjų bendrijų buhalterinė apskaita ir finansinės ataskaitos“.
5. jei finansiniais metais buvo keičiama mažosios bendrijos apskaitos politika, trumpas tų pakeitimų apibūdinimas ir priežastys.
6. iš narių gautinų ir (ar) nariams grąžintinų jų įnašų vertė.
7. per ataskaitinį laikotarpį bendrijos nariams avansu išmokėta pelno dalis.
8. garantijos pobūdis, suma, jei užtikrindama kito asmens įsipareigojimus mažoji bendrija yra suteikusi garantiją. mažoji bendrija, kaip verslo forma, yra gana nauja – jas leista kurti nuo 2012 metų. Ši forma buvo sukurta siekiant skatinti naujų mažų verslų kūrimąsi, tai atspindi ir šios formos pavadinimas. mažojoje bendrijoje turi būti ne daugiau kaip 10 narių ir visi jie turi būti fiziniai asmenys. tai reiškia, kad ši forma yra ribota ir jos kūrime negali dalyvauti juridiniai asmenys – įmonės.
mažosios bendrijos kapitalas yra suformuojamas iš narių įnašų, o kadangi nėra nustatyto kapitalo dydžio – šią formą verta pasirinkti tuo atveju, jei steigėjai nėra sukaupę uždarajai akcinei bendrovei reikalingo pradinio kapitalo.
prieš stengiant mb reikėtų apgalvoti kaip bus valdoma bendrija: yra du galimi variantai:
a. bendriją gali valdyti jos narių susirinkimas, ir šis susirinkimas išrenka atstovą (vieną iš narių).
b. bendrija gali turėti narių susirinkimą ir bendrijos vadovą. steigėjai gali būti tik fiziniai asmenys – žmonės. Įmonės negali dalyvauti mažųjų bendrijų steigime. be to, mažosios bendrijos steigėjų skaičius ribojamas, jų negali būti daugiau, kaip 10. todėl įsteigti mažąją bendriją gali vienas žmogus, galima steigti dviese, galima turėti iki 10 steigėjų. taip, vadovu gali būti mažosios bendrijos narys – su juo pasirašoma civilinė (paslaugų) sutartis ir šiai sutarčiai netaikomos darbo kodekso nuostatos – tai nėra įdarbinimo sutartis ir nuo vadovui išmokamo atlyginimo nėra mokami mokesčiai sodrai. mažoji bendrija gali būti valdoma dviem būdais – arba mažosios bendrijos narių susirinkimas yra vienintelis jos valdymo organas, arba gali būti bendrija valdoma narių susirinkimo ir mažosios bendrijos vadovo, su kuriuo pasirašoma sutartis. jei bendriją valdo narių susirinkimas, tai susirinkime nariai turi spręsti dėl kiekvienos sutarties sudarymo ir sutartį pasirašo mb atstovas. jei bendrija turi vadovą – sutartis pasirašo mažosios bendrijos vadovas. mažoji bendrija gali samdyti darbuotojus ir su jais sudaryti darbo sutartis, tačiau to daryti neprivalo. be to, ji negali sudaryti darbo sutarčių su mažosios bendrijos nariais. taigi, bendrijoje gali dirbti tik jos nariai be papildomai samdomų darbuotojų. ne, tokios teisės bendrijos vadovas neturi, nes su juo sudaryta civilinių paslaugų sutartis. neturi teisės į atostogas ir bendrijos nariai. taip yra dėl to, kad mažosios bendrijos, jos narių ir vadovo santykiams netaikomos darbo kodekso nuostatos. kas tvarkys mažosios bendrijos apskaitą turi nuspręsti narių susirinkimas. apskaitą gali tvarkyti ir vienas iš bendrijos narių, be to, tai gali daryti ir pasamdyta buhalterijos paslaugų įmonė. mes galime tvarkyti jūsų steigiamos mažosios bendrijos apskaitą – kviečiame dėl to susisiekti – spauskite čia >>>. Šios vadovo gautos pajamos apmokestinamos 15 proc. pajamų mokesčio tarifu. Šį mokesti sumoka mažoji bendrija apskaičiuodama vadovui išmokamas sumas ir perveda į valstybės biudžetą įstatymų nustatyta tvarka. sordos mokesčiais šios pajamos neapmokestinamos. ne, jei narys yra įsidarbinęs kitur ir už jį mokami šie mokesčiai kitoje darbovietėje, taip pat jei narys yra apdraustas valstybės (pvz yra pensininkas, studentas, moksleivis). tai mažoji bendrija turi atlikti trim atvejais:  kai pasibaigia finansiniai metai,  kai iš mažosios bendrijos pasitraukia vienas iš jos narių ir su juo reikia atsiskaityti,  kai paskirstomas pelnas jos nariams už trumpesnį nei finansiniai metai laikotarpį. jei mažoji bendrija steigiama elektroniniu būdu, notaro paslaugos nėra reikalingos. steigiantiems asmenims reikia turėti elektroninius parašus ir jie gali įsteigti mažąją bendriją internetu. steigiant mažąją bendriją, už laikiną pavadinimo įtraukimą registrų centrui reikės sumokėti 16,22 eur mokestį, o už mažosios bendrijos įregistravimą – 51,61 eur mokestį.