input: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 845/2012
  av den 18 september 2012
  om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina
  EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
  med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
  efter samråd med rådgivande kommittén, och
  av följande skäl:
  A. FÖRFARANDE
  1. Inledande
  (1)
  Den 21 december 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade det berörda landet eller Kina).
  (2)
  Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 7 november 2011 av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder betydande del, i detta fall mer än 70 % av unionens produktion av vissa stålprodukter belagda med organiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
  2. Parter som berörs av förfarandet
  (3)
  Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Kanada och Republiken Sydafrika (nedan kallad Sydafrika) som i tillkännagivandet om inledande angavs vara möjliga jämförbara länder. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
  (4)
  Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, planerades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010 - 30 september 2011) med avseende på den berörda produkten.
  (5)
  När det gäller unionstillverkarna meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av sex unionstillverkare, som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt, utvalda på grundval av försäljnings- och produktionsvolym, storlek och geografiskt läge i unionen. Unionstillverkarna, som ingick i urvalet, svarade för 46 % av tillverkningen och för 38 % av försäljningen i unionen. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. En av unionstillverkarna meddelade att man inte önskade ingå i stickprovet och ersattes i stickprovet av den näst största tillverkaren.
  (6)
  26 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de exporterande tillverkarna, valde kommissionen inledningsvis ut ett stickprov med de tre exporterande tillverkarna med den största exportvolymen till unionen. En av de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade emellertid inte korrekta exportuppgifter och uteslöts från urvalet. Två andra exporterande tillverkare, som senare inkluderades i urvalet, meddelade att de inte ville samarbeta. Kommissionen beslutade därför slutligen att begränsa urvalet till de två exporterande tillverkare som ursprungligen utvalts att ingå i stickprovet och som hade den största exportvolymen till unionen. Deras exportvolym svarar för mer än 30 % av den totala exporten från samtliga samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.
  (7)
  För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkarna som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och till andra kinesiska exporterande tillverkare som gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre kinesiska exporterande tillverkare, inklusive en som ingick i stickprovet, begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller individuell behandling om utredningen skulle fastställa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i stickprovet, drog senare tillbaka sin begäran. De andra exporterande tillverkarna i stickprovet begärde endast individuell behandling.
  (8)
  Fem icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfaranade inte längre vara nödvändigt.
  (9)
  Kommissionen sände frågeformulär till de två exporterande tillverkarna i Kina i urvalet, till 14 andra exporterande tillverkare i Kina som begärde detta, fyra tillverkare i Kanada, tre tillverkare i Sydafrika, fem tillverkare i Sydkorea, fem tillverkare i Brasilien, länder föreslogs utgöra jämförbara länder, de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, de fem samarbetsvilliga importörerna i unionen samt till de kända användarna.
  (10)
  Svar inkom från nio exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Kanada och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, Sydkorea. Dessutom svarade de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, två icke-närstående importörer och tio användare på frågeformuläret.
  (11)
  Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt beslut om dumping och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:
  a)
  Unionstillverkare
  -
  ArcelorMittal Belgium, Belgien och det närstående försäljningsföretaget ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
  -
  ArcelorMittal Poland, Polen
  -
  ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland
  -
  Voestalpine Stahl GmbH och Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Österrike
  -
  Tata Steel Maubeuge SA (tidigare Myriad SA), Frankrike
  -
  Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket
  b)
  Exporterande tillverkare i Kina
  -
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd och dess närstående företag: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
  -
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och dess närstående företag Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
  -
  Union Steel China och dess närstående företag Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
  c)
  Importörer i unionen
  -
  ThyssenKrupp Mannex, Tyskland
  d)
  Användare i unionen
  -
  Steelpartners NV (tillhör företagsgruppen Joris IDE), Belgien
  3. Undersökningsperiod
  (12)
  Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2010 - 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
  B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
  1. Berörd produkt
  (13)
  Den berörda produkten är vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten).
  (14)
  Det viktigaste användningsområdet för stålprodukter belagda med organiskt material är inom byggindustrin, även för vidare bearbetning i olika produkter som används i byggverksamhet (t.ex. sandwichpaneler, taktäckning, väggbeklädnad m.m.). Andra användningsområden är tillverkning av hushållsapparater (vita och bruna varor) eller utrustning för byggverksamhet (dörrar, element, belysning m.m.)
  2. Likadan produkt
  (15)
  Undersökningen har visat att stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och stålprodukter belagda med organiskt material som importeras till unionen från Kina samt de som tillverkas och säljs i Kanada, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. Därför kan dessa produkter preliminärt anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
  (16)
  Vissa berörda parter hävdade att produkterna från Kina inte var jämförbara med dem som såldes av unionsindustrin, eftersom de förra såldes inom ett annat marknads- och prissegment och för en annan slutanvändning, t.ex. byggverksamhet utomhus, medan en väsentlig andel av produkterna från unionsindustrin utgjordes av produkter av hög kvalitet och endast användes inom nischen hushållsapparater.
  (17)
  Undersökningen visade att unionstillverkarna visserligen sålde en del av sin tillverkning till sådana marknadssegment som hushållsapparater, men samma produkter såldes också till byggmaterialindustrin, som efter vad som uppgivits är det viktigaste marknadssegmentet för den kinesiska exporten. Dessutom befanns prisnivåerna i dessa sektorer vara i stort sett jämförbara för samma produkttyper som såldes till olika användare.
  (18)
  Det bör noteras att eftersom den berörda produkten är tämligen standardiserad, har den liknande grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten, oavsett slutanvändning. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  3. Begäran om undantag för produkter
  (19)
  Begäran om undantag för vissa produkttyper mottogs vid flera tillfällen från användare, kinesiska exportörer och unionstillverkare. De produkttyper för vilka undantag begärdes avsåg t.ex. stål överdraget med krom eller tenn, stålplattor målade med oorganisk zinksilikat grundfärg eller målade med andra material än organiska.
  (20)
  Ingen slutsats har emellertid ännu dragits, eftersom begäran i vissa fall inte är tillräckligt dokumenterad för att ett välgrundat beslut ska kunna fattas. Därför har det beslutats att fortsätta att utreda dessa yrkanden.
  C. DUMPNING
  1. Marknadsekonomisk status
  (21)
  Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:
  -
  Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.
  -
  Företag har en enda uppsättning grundläggande räkenskaper, som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
  -
  Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
  -
  Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet, och
  -
  Valutaomräkning sker till marknadskurser.
  (22)
  Såsom anges i skäl 8 begärde tre exporterande tillverkare från Kina marknadsekonomisk status och inlämnade ansökan om marknadsekonomisk status inom den angivna tidsfristen. Av dessa drog en exporterande tillverkare senare tillbaka sin ansökan.
  (23)
  Beträffande de återstående två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från Kina som begärde marknadsekonomisk status beslutade man efter ett utslag i domstolen den 2 februari 2012 (3) att undersöka ansökningarna från båda de exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd och dess närstående företag) och den exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (Union Steel China och dess närstående företag). Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status.
  (24)
  Ingen av de två samarbetsvilliga företagsgrupperna med exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att tilldelas marknadsekonomisk status, eftersom kostnaden för den huvudsakliga råvaran, varmvalsade stålrullar, på ett väsentligt sätt snedvrids på grund av statliga ingripanden på stålmarknaden i Kina och i väsentlig utsträckning avviker från marknadsvärdet, vilket krävs enligt den första strecksatsen i artikel 2.7 c i grundförordningen.
  (25)
  Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011-2015) för järn- och stålsektorn.
  (26)
  Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp.
  (27)
  Snedvridningen återspeglas i priset som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar under undersökningsperioden. De befanns vara avsevärt mycket lägre än de internationella priserna. Därför kan slutsatsen dras att tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material gynnas av onormalt låga priser för varmvalsade stålrullar på grund av statligt ingripande som snedvrider priset på stålprodukter belagda med organiskt material i Kina. Denna snedvridning utgör en viktig kostnadsfördel för de kinesiska exporterande tillverkarna genom att kostnaden för den viktigaste råvaran, varmvalsade stålrullar, svarar för ca 80 % av tillverkningskostnaden. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt.
  (28)
  Utöver den allmänna situationen som beskrivits ovan uppfyllde inte heller en exporterande tillverkare kriterium 2, på grund av betydande brister hos redovisningssystemen hos tre av dess närstående företag.
  (29)
  Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.
  (30)
  Skriftliga inlagor inlämnades av klaganden, en av de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna. Klaganden godtog resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status. Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte huvudsakligen om priser som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar är väsentligt lägre än de internationella priserna men lämnade ingen information till stöd för sitt påstående. Uppgifter från Eurostat, vilka bekräftades av annan tillgänglig statistik (4), visar emellertid tydligt att dessa priser var väsentligt lägre än de internationella priserna vid en jämförelse med motsvarande priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika och Japan. Argumentet avvisas därför.
  (31)
  De kinesiska myndigheterna hävdade att förekomsten av eventuella snedvridningar av priset på råvaran varmvalsade stålrullar inom hela sektorn inte automatiskt innebär att kriterium 1 inte uppfylls, dvs. att fastställandet ska ske på företagsnivå. Som anges i skäl 27 avspeglas snedvridningen av priset på den huvudsakliga råvaran i det pris som betalas av alla de undersökta företagen. För det första ifrågasattes detta inte av någon part, och för det andra gjordes undersökningen avseende marknadsekonomisk status på företagsnivå och resultaten är inte begränsade till allmänna och övergripande frågor. Argumentet avvisas därför.
  (32)
  De kinesiska myndigheterna vidhöll också att femårsplanerna är icke-bindande riktlinjer utan laga kraft i Kina. Som framgår av skäl 25 kan det dock inte förnekas att den kinesiska regeringen genom dessa planer, oavsett deras rättsliga ställning, utövar ett betydande inflytande på installerad kapacitet och produktion. Argumentet avvisas därför.
  (33)
  De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionens behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status inte var förenlig med EU-domstolens domar av den 2 februari 2012 (5) (nedan kallad Brossmann-domen) och av den 19 juli 2012 (6) (nedan kallad Zhejiang-domen). Beträffande detta argument bör det noteras att förfarandet skedde i enlighet med Brossmann-domen, vilket de kinesiska myndigheterna också tillstod i sin inlaga. Beträffande Zhejiang-domen handlade det också om statens inblandning i företagens beslutsfattande. I detta förfarande var det huvudsakliga skälet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status dock att råvarupriset inte avspeglar marknadsvärdet. Argumentet avvisas därför.
  (34)
  De kinesiska myndigheterna ansåg dessutom att eftersom frågan om snedvridning i samband med insatsvaror undersöktes även vid det parallella antisubventionsförfarandet för den berörda produkten, borde kommissionen ha beaktat den bevisning som samlats in om detta vid det parallella förfarandet. Beträffande detta argument bör det noteras att man inom ramen för det aktuella antidumpningsförfarandet vid undersökningen avseende marknadsekonomisk status utredde om kostnaderna för den huvudsakliga råvaran avspeglar marknadsvärdet. Slutsatsen att produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material i Kina gynnas av ett onormalt lågt pris på varmvalsade stålrullar (se skäl 27) är därför helt giltig i detta avseende och påverkar inte på något sätt eventuella resultat av antisubventionsförfarandet eller tvärtom. Eventuella resultat av antisubventionsförfarandet är helt åtskilda från fastställandet av marknadsekonomisk status. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  (35)
  De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionen inte meddelat dem resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status. Detta stämmer inte, eftersom kommissionens avdelningar genom en verbalnot den 12 juli underrättade Kinas EU-delegation om handlingen med slutliga uppgifter avseende ansökan om marknadsekonomisk status.
  (36)
  De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen använder okontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet för att fastställa preliminär tull. Detta stämmer inte, eftersom kommissionen har använt uppgifter som efter analys befunnits vara tillförlitliga, vilket också klart och tydligt anges i skäl 48. Kommissionen tvingades vända sig till tillverkaren i det jämförbara landet Kanada, eftersom den koreanska tillverkaren drog sig ur samarbetet strax före det planerade och gemensamt beslutade kontrollbesöket, vilket anges i skäl 45. Undersökningen på plats i tillverkarens lokaler kommer därför att göras efter förfarandets preliminära skede. Man hävdade också att företaget i det jämförbara landet Korea drog sig ur samarbetet på grund av beslutet om marknadsekonomisk status. Det stämmer dock inte, eftersom det koreanska företaget redan den 3 juli meddelade att man inte ville samarbeta, medan resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status meddelades den 12 juli 2012.
  (37)
  Inget av argumenten som framfördes var sådant att resultatet av fastställandet av marknadsekonomisk status ändrades.
  (38)
  På grundval av ovanstående kunde ingendera av de två företagsgrupperna med samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
  2. Individuell behandling
  (39)
  Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:
  -
  Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
  -
  Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
  -
  Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
  -
  Valutaomräkning sker till marknadskurser.
  -
  Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
  (40)
  Den exporterande tillverkaren som ingick i urvalet och som begärde marknadsekonomisk status, begärde också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte skulle beviljas. Den andra exporterande tillverkaren, som ingick i urvalet, begärde endast individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att dessa två exporterande tillverkare i Kina uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.
  3. Individuell undersökning
  (41)
  Begäran om individuell undersökning inlämnades av sex samarbetsvilliga exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen, av vilka endast en begärde marknadsekonomisk status. Det beslutades preliminärt att en individuell undersökning skulle genomföras avseende den exporterande tillverkaren som begärt marknadsekonomisk status, Union Steel China; detta var inte orimligt betungande eftersom denna exporterande tillverkare redan granskades inom ramen för undersökningen av dess ansökan om marknadsekonomisk status.
  (42)
  Denna exporterande tillverkare begärde marknadsekonomisk status, men också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte beviljades. Efter att ha undersökt begäran fastställdes preliminärt att Union Steel China beviljades individuell behandling eftersom företaget uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.
  4. Normalvärde
  4.1. Val av jämförbart land
  (43)
  Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
  (44)
  I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda antingen Kanada eller Sydafrika som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter beträffande detta.
  (45)
  Kommissionen undersökte om andra länder kunde utgöra ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär sändes till tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i Kanada och Sydafrika, men också till tillverkare i Brasilien och i Sydkorea. Endast två tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material, en i Kanada och en i Sydkorea, svarade på frågeformuläret. Båda länderna föreföll vara öppna marknader utan importtullar och med betydande import från flera tredjeländer. Dessutom fanns det åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Sydkorea, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. I ett mycket sent skede av förfarandet, den 3 juli 2012, och alldeles innan kontrollbesöket från kommissionen, meddelade emellertid den sydkoreanska tillverkaren utan förklaring att man inte ville samarbeta.
  (46)
  På grund av detta utvaldes Kanada att vara det jämförbara landet. Det finns åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Kanada, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. Undersökningen visade att det inte fanns någon anledning att anse att Kanada inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet.
  (47)
  Flera berörda parter hävdade att kostnadsstrukturen hos en kanadensisk tillverkare inte kunde jämföras med kostnadsstrukturen hos en kinesisk exporterande tillverkare. Eftersom inga väsentliga skillnader i kostnadsstrukturen konstaterades avvisades emellertid detta argument.
  (48)
  Uppgifterna i svaret från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren analyserades och befanns utgöra tillförlitlig information som kunde ligga till grund för ett normalvärde.
  (49)
  Därför fastställs preliminärt att Kanada är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen.
  4.2. Fastställandet av normalvärde
  (50)
  Eftersom det enda företag som ingick i urvalet och företaget vars begäran om individuell undersökning godtogs inte kunde demonstrera att de uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och eftersom det andra företaget som ingick i urvalet inte begärde marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av information från tillverkaren i det jämförbara landet.
  (51)
  I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Kanada till oberoende kunder var representativ. Försäljningen från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren av en likadan produkt konstaterades ha sålts i representativa kvantiteter på den kanadensiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och den exporterande tillverkaren, vars begäran om individuell undersökning godtogs.
  (52)
  Kommissionen undersökte senare om denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.
  (53)
  För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
  (54)
  I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
  (55)
  För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de produkttyper som är lönsamma.
  4.3. Exportpriser för de exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling
  (56)
  Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
  4.4. Jämförelse
  (57)
  Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
  5. Dumpningsmarginaler
  (58)
  I enlighet med artikel 2.11 och artikel 2.12 i grundförordningen, fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
  (59)
  Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i stickprovet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 61,1 %.
  (60)
  I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.
  (61)
  Eftersom samarbetsviljan från Kinas sida var ungefär 70 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina med hjälp av den högsta dumpningsmarginalen som fastställts för representativa produkttyper för exporterande tillverkare. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 77,9 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
  (62)
  På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
  Företag
  Preliminär dumpningsmarginal
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
  67,4 %
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
  54,6 %
  Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
  59,2 %
  Vägt genomsnitt för stickprovet
  61,1 %
  Landsomfattande dumpningsmarginal
  77,9 %
  D. SKADA
  1. Unionstillverkning och unionsindustrin
  (63)
  All tillgänglig information om unionstillverkarna, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning.
  (64)
  Under undersökningsperioden tillverkades stålprodukter belagda med organiskt material av 22 tillverkare i unionen. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 3 645 298 ton under undersökningsperioden. Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin.
  2. Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
  (65)
  Det konstaterades under undersökningen att en väsentlig del av produktionen från de unionstillverkare som ingick i urvalet var avsedd för företagsintern användning och således ofta helt enkelt överfördes (utan faktura) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupp för vidare bearbetning i senare produktionsled.
  (66)
  För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersöktes om, och i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.
  (67)
  För att ge en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör stålprodukter belagda med organiskt material och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.
  (68)
  När det gäller följande ekonomiska indikatorer för unionsindustrin konstaterades att en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspris på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och exportpriser och därför justerades skadeindikatorerna för den kända företagsinterna användningen och försäljningen inom unionsindustrin, och företagsinterna användning och försäljning analyserades separat.
  (69)
  När det gäller de övriga ekonomiska indikatorerna konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Faktorer som produktion (för såväl den företagsinterna som den fria marknaden), kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och förmåga att anskaffa kapital grundas på uppgifter om hela verksamheten, oberoende av om det som producerats såldes inom företagsgruppen eller på den fria marknaden.
  3. Förbrukningen i unionen
  (70)
  Unionsindustrin säljer den likadana produkten till icke-närstående kunder och säljer/överför den till närstående företag för vidare bearbetning, t.ex. i stålcentraler.
  (71)
  Vid beräkningen av den synbara unionsförbrukningen av stålprodukter belagda med organiskt material, räknade kommissionen samman den totala importvolymen av stålprodukter belagda med organiskt material till unionen enligt uppgifter från Eurostat och försäljningsvolymen och den företagsinterna förbrukningen av den likadana produkten i unionen tillverkad av unionsindustrin enligt uppgifter i klagomålet vilka kontrollerats i samband med kontrollbesöken hos unionstillverkarna i urvalet.
  (72)
  Beträffande importuppgifterna från Eurostat bör nämnas att beskrivningen av de relevanta KN-numren (se skäl 13) inte begränsar sig till beskrivningen av den undersökta produkten och att importen enligt Eurostat under dessa nummer därmed skulle kunna inkludera andra produkter. Eftersom det inte föreligger några uppgifter om de eventuella berörda kvantiteterna av sådan annan import, eller bevis för att sådana kvantiteter skulle kunna vara betydande, beslutade man emellertid preliminärt att använda de fullständiga importuppgifterna för de relevanta KN-numren enligt uppgifter från Eurostat.
  (73)
  På denna grundval utvecklades den sammanlagda förbrukningen i unionen på följande sätt:
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Förbrukning (ton)
  5 691 713
  4 327 650
  4 917 068
  5 177 970
  Index (2008 = 100)
  100
  76
  86
  91
  (74)
  Den totala förbrukningen på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en minskning med ca 24 % till följd av de globala negativa effekterna av den ekonomiska krisen, framför allt för byggindustrin. Därefter har förbrukningen börjat återhämta sig och ökade sammanlagt med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, men var fortfarande lägre än begynnelsenivån 2008.
  4. Import från det berörda landet och marknadsandel
  (75)
  Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Importvolym från Kina (ton)
  472 988
  150 497
  464 582
  702 452
  Index (2008 = 100)
  100
  32
  98
  149
  Marknadsandel
  8,3 %
  3,5 %
  9,4 %
  13,6 %
  Index (2008 = 100)
  100
  42
  114
  163
  Källa: Eurostat
  (76)
  Trots förbrukningens utveckling ökade importvolymen från Kina med hela 49 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, minskade också importvolymen från Kina kraftigt under 2009. Importen från Kina började emellertid återhämta sig i extremt snabb takt, och ökningen från 2009 till undersökningsperioden var hela 367 %.
  (77)
  Marknadsandelen för denna import ökade också med 63 % under skadeundersökningsperioden. Även om den minskade med mer än hälften från 2008 till 2009, uppvisade den en imponerande ökande trend från 2009 till undersökningsperioden och ökade med 290 %.
  4.1. Priser för importen och prisunderskridande
  Import från Kina
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Genomsnittspris i euro/ton
  875
  728
  768
  801
  Index (2008 = 100)
  100
  83
  88
  91
  Källa: Eurostat
  (78)
  Det genomsnittliga importpriset från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 minskade det betydligt med 17 %, därefter ökade det med fem procentenheter mellan 2009 och 2010 och med ytterligare tre procentenheter under undersökningsperioden.
  (79)
  Importpriserna från Kina låg genomgående under unionsindustrins försäljningspris under hela skadeundersökningsperioden. Av tabellen ovan framgår att under 2009, när den ekonomiska krisen var som värst, kunde inte ens prissänkningen med 17 % hjälpa den kinesiska importen att behålla sin marknadsandel i en situation där förbrukningen plötsligt minskade och marknaden bromsade in betydligt, men kontinuerligt prisunderskridande under de följande åren förklarar den stadiga imponerande ökningen av marknadsandelen för importen från Kina mellan 2009 och undersökningsperioden.
  (80)
  I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.
  (81)
  Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 25,9 % bland de samarbetsvilliga kinesiska exporttillverkarna.
  5. Unionsindustrins ekonomiska situation
  5.1. Inledande anmärkningar
  (82)
  I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
  (83)
  Som nämndes i skäl 5 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.
  (84)
  Uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats hos de sex EU-tillverkarna i stickprovet användes för att fastställa mikroindikatorer, t.ex. enhetspris, enhetskostnad, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och lager.
  (85)
  Uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende alla tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i unionen, dubbelkontrollerade mot andra tillgängliga källor och kontrollerade uppgifter för unionstillverkare i stickprovet, användes för att fastställa makroekonomiska indikatorer, t.ex. unionsindustrins tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitet.
  5.2. Uppgifter om unionsindustrin som helhet
  5.2.1. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
  (86)
  All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under skadeundersökningsperioden.
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Produktionsvolym (ton)
  4 218 924
  3 242 741
  3 709 441
  3 645 298
  Index (2008 = 100)
  100
  77
  88
  86
  Produktionskapacitet (ton)
  5 649 268
  5 754 711
  5 450 138
  5 431 288
  Index (2008 = 100)
  100
  102
  96
  96
  Kapacitetsutnyttjande
  75 %
  56 %
  68 %
  67 %
  Index (2008 = 100)
  100
  75
  91
  90
  Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret
  (87)
  Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt under 2009 för att därefter återhämta sig delvis under 2010 för att sedan sjunka något under undersökningsperioden trots en ökning av förbrukningen.
  (88)
  Produktionskapaciteten sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet följde tillverkningstrenden och sjönk med 10 % under skadeundersökningsperioden.
  5.2.2. Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Försäljningsvolym (ton)
  3 355 766
  2 707 611
  3 003 917
  2 936 255
  Index (2008 = 100)
  100
  81
  90
  87
  Marknadsandel (ton)
  59,0 %
  62,6 %
  61,1 %
  56,7 %
  Index (2008 = 100)
  100
  106
  104
  96
  Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret
  (89)
  Under 2009 minskade unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder kraftigt med 19 %. Under 2010 ökade försäljningsvolymen med nio procentenheter, men föll därefter med tre procentenheter under undersökningsperioden.
  (90)
  Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande uppgång i marknadsandelar under 2009 såg unionsindustrin sin andel sjunka under 2010 och under undersökningsperioden vilket medförde att dess marknadsandel var 6 % lägre under undersökningsperioden än under 2009. Det skedde mot bakgrund av att förbrukningen ökade med mer än 20 % under samma period. Den kunde därmed inte dra fördel av den ökande förbrukningen och återvinna de försäljningsvolymer och en del av de marknadsandelar som tidigare förlorats.
  (91)
  Medan unionsförbrukningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins försäljning till icke-närstående parter minskade med 13 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,3 procentenheter från 59 % 2009 till 56,7 % under undersökningsperioden.
  5.2.3. Sysselsättning och produktivitet
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Sysselsättning (heltidsekvivalenter)
  6 790
  5 953
  5 723
  5 428
  Index (2008 = 100)
  100
  88
  84
  80
  Produktivitet (heltidsekvivalenter)
  621
  545
  648
  672
  Index (2008 = 100)
  100
  88
  104
  108
  Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret, Eurofer
  (92)
  Sysselsättningen i unionsindustrin följde en stadigt minskande trend. Således minskade det totala antalet sysselsatta i industrin, mätt i heltidsekvivalenter, med 20 % under skadeundersökningsperioden och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden. Produktiviteten ökade emellertid med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket visar att industrin också försökte sänka produktionskostnaderna.
  5.3. Uppgifter avseende unionstillverkarna i stickprovet
  5.3.1. Genomsnittliga försäljningspriser per enhet i unionen och produktionskostnad
  (93)
  De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i EU minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under perioden från 2009 till undersökningsperioden, i linje med ökande förbrukning och försäljningsvolymer, återhämtade sig priserna med 23 % men nådde inte upp till nivån under 2008.
  (94)
  Samtidigt ökade genomsnittskostnaden för att tillverka och sälja den likadana produkten med 6 % under skadeundersökningsperioden på grund av ökande tillverkningskostnad per enhet, eftersom försäljnings- och administrationskostnaderna per enhet sjönk med 34 %.
  (95)
  Efter nedgången i enhetspriset till icke-närstående kunder med 21 % under 2009 och den därmed sammanhängande förlusten började enhetspriset att återhämta sig. Under 2010 och under undersökningsperioden upplevde unionsindustrin en kostnadsökning och kunde endast i måttlig utsträckning höja priserna för att täcka denna, endast så mycket så att lönsamheten hölls på samma nivå som under 2010 och undersökningsperioden. Detta ledde emellertid till ytterligare förlust av marknadsandelar eftersom de kinesiska importpriserna var stadigt lägre än unionsindustrins priser.
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Enhetspris i EU till icke-närstående kunder (euro/ton)
  1 023
  805
  911
  994
  Index (2008 = 100)
  100
  79
  89
  97
  Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
  925
  884
  893
  978
  Index (2008 = 100)
  100
  95
  97
  106
  Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
  5.3.2. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Lönsamhet vid försäljning i EU till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
  6,7 %
  -9,3 %
  2,8 %
  2,6 %
  Index (2008 = 100)
  100
  - 138
  41
  39
  Kassaflöde (euro)
  328 190 880
  211 298 356
  152 030 083
  204 650 414
  Index (2008 = 100)
  100
  64
  46
  62
  Investeringar (euro)
  55 717 957
  4 537 128
  12 530 132
  15 302 264
  Index (2008 = 100)
  100
  8
  22
  27
  Räntabilitet
  13,8 %
  -13,9 %
  5,9 %
  6 %
  Index (2008 = 100)
  100
  - 101
  43
  44
  Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
  (96)
  Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under den ekonomiska krisens år 2009 sjönk lönsamheten i unionsindustrin dramatiskt och det ledde till en förlust på 13,9 %. Från och med 2010 började den återhämta sig men de ökande tillverkningskostnaderna hindrade dem från att nå den nivå som anses vara sund och hållbar för industrin (6,7 %, se skäl 156) Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten med 61 %.
  (97)
  Trenden för kassaflödet följde till stor del den negativa trenden för lönsamheten. Den nådde sin lägsta nivå 2010. Likaledes sjönk räntabiliteten med 56 % från 13,8 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden.
  (98)
  Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet och undergrävde dess utveckling. Unionsindustrin kunde göra betydande investeringar i början av skadeundersökningsperioden, men därefter minskade investeringarna kraftigt under 2009 och sammantaget minskade de med 73 % under skadeundersökningsperioden.
  (99)
  Som nämnts ovan försämrades unionsindustrins ekonomiska resultat men det framgick inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades allvarligt under skadeundersökningsperioden.
  5.3.3. Lager
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Utgående lager (ton)
  116 852
  97 533
  124 848
  130 593
  Index (2008 = 100)
  100
  83
  107
  112
  Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
  (100)
  För de sex unionstillverkarna i stickprovet utgjorde lager ca 8 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Den utgående lagernivån ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Även om det ska påpekas att lager inte är en viktig indikator för industrin eftersom tillverkningen huvudsakligen sker på beställning, ägde huvuddelen av lagerökningen rum från 2009 till undersökningsperioden och sammanföll med uppgången i dumpad import från Kina.
  5.3.4. Arbetskraftskostnader
  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro, EU-tillverkare i stickprovet)
  60 959
  57 892
  58 637
  62 347
  Index (2008 = 100)
  100
  95
  96
  102
  (101)
  Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i stickprovet ökade med endast 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket är lägre än inflationstakten. Undersökningen visade att tillverkarna i stickprovet gjorde betydande nedskärningar, framför allt inom allmänna kostnader och administrationskostnader och hållit ett fast grepp om effektiviteten.
  5.3.5. Företagsintern förbrukning och försäljning
  (102)
  Som framgår av skäl 65 finns det en betydande marknad för stålprodukter belagda med organiskt material inom EU tack vare unionsindustrins vidare bearbetning av stålprodukter belagda med organiskt material. För att analysera denna marknad beaktades all användning inom samma företagsgrupp och försäljning till närstående parter (företagsintern försäljning) bland unionstillverkarna som ingick i stickprovet och andra unionstillverkare.
  (103)
  Det visade sig att den företagsinterna användningen och försäljningen var avsedd för vidare bearbetning av företagen själva eller av dem närstående företag i de grupper av unionstillverkare i stickprovet som huvudsakligen ägnade sig åt byggmaterialverksamhet, dvs. var slutanvändare av stålprodukter belagda med organiskt material.
  (104)
  På grundval av ovanstående fastställdes att unionstillverkarnas företagsinterna förbrukning och försäljning utgjorde 27 % av den sammanlagda tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade de företagsinterna förbruknings- och försäljningsvolymerna med 19 % och marknadsandelen minskade med 11 %.
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Företagsintern förbrukning och försäljning (ton)
  1 225 686
  935 374
  994 933
  993 701
  Index (2008 = 100)
  100
  76
  81
  81
  Marknadsandel
  22 %
  22 %
  20 %
  19 %
  Index (2008 = 100)
  100
  100
  94
  89
  Källa: Klagomål och kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkare i stickprovet
  (105)
  Värdet av företagsintern förbrukning och försäljning analyserades på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av tillverkarna i stickprovet och som kontrollerats under kontrollbesöken hos dessa. Undersökningen visade att det inte förelåg någon väsentlig skillnad mellan företagsintern förbrukning och försäljning när det gällde slutanvändningen av produkten. Företagsintern förbrukning inrapporterades av företag där tillverkning i senare led ägde rum inom samma juridiska enhet, medan företagsintern försäljning utgjordes av försäljningen mot faktura till andra närstående juridiska enheter. Dessutom var prissättningsmetoden i både företagsintern förbrukning och försäljning likartad, dvs. produktens verkliga värde (kostnadsplusmetoden, självkostnad plus vinstpålägg) debiterades både de närstående företagen och de interna tillverkningsenheterna för vidare bearbetning inom företagen som ingick i stickprovet.
  (106)
  Således ökade det genomsnittliga värdet per ton med 1 % under skadeundersökningsperioden och låg därmed 2 % lägre än försäljningspriset från tillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder under undersökningsperioden
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Företagsintern förbrukning och försäljning (euro/ton)
  967
  787
  910
  975
  Index (2008 = 100)
  100
  81
  94
  101
  Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
  (107)
  Eftersom huvuddelen av den företagsinterna försäljningen och förbrukningen var avsedd för vidare bearbetning inom unionstillverkarnas byggnadsmaterialverksamhet, var också denna försäljning och företagsinterna förbrukning indirekt utsatta för konkurrens från andra marknadsaktörer, inbegripet den dumpade importen från Kina. Den interna efterfrågan från tillverkningen i senare led skulle bero på möjligheten att sälja de vidareförädlade produkterna på den fria marknaden som inte påverkas av dumpad import Därför kan slutsatsen dras att den krympande volymen och de minskade marknadsandelarna under skadeundersökningsperioden berodde på konkurrens från dumpad import från Kina.
  5.3.6. Effekter av tidigare dumpning eller subventioner
  (108)
  Eftersom detta är det första antidumpningsförfarandet avseende den berörda produkten, finns inga uppgifter för att bedöma effekterna av tidigare dumpning eller subventionering.
  6. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek
  (109)
  Alla marginaler som fastställs och redovisas ovan i avsnittet om dumpning överstiger väsentligt miniminivån. Vidare kan, med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina, inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar.
  7. Slutsats om skada
  (110)
  Undersökningen visade att alla skadeindikatorer avseende unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller inte utvecklades i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden.
  (111)
  Under skadeundersökningsperioden, i en situation där förbrukningen sjönk, ökade importvolymen från Kina stadigt och betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 13 % och marknadsandelen minskade från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen återhämtade sig med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, efter året då den ekonomiska krisen påverkade efterfrågan, minskade unionsindustrins marknadsandel. Unionsindustrin klarade inte att återvinna sin förlorade marknadsandel mot bakgrund av den betydande ökningen av dumpad lågprisimport från Kina till EU:s marknad. Den dumpade lågprisimporten ökade under hela skadeundersökningsperioden, och underskred hela tiden unionsindustrins priser.
  (112)
  Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.
  (113)
  Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
  E. ORSAKSSAMBAND
  1. Inledning
  (114)
  I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
  2. Den dumpade importens verkningar
  (115)
  Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med omkring 49 % och landets marknadsandel ökade med 63 % från 8,3 % år 2008 till 13,6 % under undersökningsperioden. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter med 13 % och marknadsandelen avseende denna försäljning minskade med 4 % från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden.
  (116)
  Även om den ekonomiska krisen också påverkade importen från Kina, som föll med 68 % från 2008 till 2009, återhämtade sig denna dessutom mycket snabbt och ökade med 367 % i slutet av undersökningsperioden, trots att förbrukningen endast ökade med 20 % under denna period. Genom att sänka enhetspriset med 9 % jämfört med 2008 och underskrida unionsindustrin med 25,9 % under undersökningsperioden ökade den kinesiska importen sin marknadsandel från 2008 till undersökningsperioden med 63 % till 13,6 %.
  (117)
  Samtidigt minskade från 2008 till undersökningsperioden unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående parter sammantaget med 13 %. Vid tiden för marknadens återhämtning, från 2009 till undersökningsperioden, kunde unionsindustrin endast öka sin försäljningsvolym till icke-närstående parter med 8 % och förlorade en marknadsandel på 9 % och gynnades därmed i begränsad utsträckning av den ökande förbrukningen. Det var den kinesiska importen som gynnades mest av förbrukningens återhämtning och lämnade övriga marknadsaktörer långt efter sig.
  (118)
  De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Även trenden var stigande efter det kraftiga fallet 2009, låg de från 2009 till undersökningsperioden stadigt kvar under de nivåer som unionsindustrin tog ut. Enhetspriset till icke-närstående kunder i EU minskade med endast 3 % och uppvisade viss motståndskraft mot prispressen som utövades av den kinesiska importen. Dessa priser upprätthölls emellertid uppenbarligen till priset av lägre försäljningsvolym och försämrad lönsamhet för denna försäljning eftersom denna minskade med 61 % från 6,7 % under 2008 till 2,6 % under undersökningsperioden, eftersom tillverkningskostnaderna ökade.
  (119)
  På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att uppsvinget för dumpad import från Kina till priser som hela tiden underskred unionsindustrins har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, och som hindrat unionsindustrin att till fullo dra fördel av återhämtningen av förbrukningen i unionen.
  3. Verkningar av andra faktorer
  3.1. Import från tredjeländer
  Land
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Sydkorea
  Volym (ton)
  228 123
  226 568
  173 935
  237 164
  Index (2008 = 100)
  100
  99
  76
  104
  Marknadsandel (%)
  4 %
  5,2 %
  3,5 %
  4,6 %
  Index (2008 = 100)
  100
  131
  88
  114
  Genomsnittspris
  901
  727
  846
  903
  Index (2008 = 100)
  100
  81
  94
  100
  Indien
  Volym (ton)
  159 999
  149 138
  155 384
  141 391
  Index (2008 = 100)
  100
  93
  97
  88
  Marknadsandel (%)
  2,8 %
  3,4 %
  3,2 %
  2,7 %
  Index (2008 = 100)
  100
  123
  112
  97
  Genomsnittspris
  932
  667
  773
  824
  Index (2008 = 100)
  100
  72
  83
  88
  Övriga länder
  Volym (ton)
  249 151
  158 461
  124 319
  167 007
  Index (2008 = 100)
  100
  64
  50
  67
  Marknadsandel (%)
  4,4 %
  3,7 %
  2,5 %
  3,2 %
  Index (2008 = 100)
  100
  84
  58
  74
  Genomsnittspris
  951
  809
  924
  955
  Index (2008 = 100)
  100
  85
  97
  100
  Totalt alla tredjeländer undantaget Kina
  Volym (ton)
  637 274
  534 167
  453 637
  545 562
  Index (2008 = 100)
  100
  84
  71
  86
  Marknadsandel (%)
  11,2 %
  12,3 %
  9,2 %
  10,5 %
  Index (2008 = 100)
  100
  110
  82
  94
  Genomsnittspris
  929
  735
  842
  898
  Index (2008 = 100)
  100
  79
  91
  97
  Källa: Eurostat
  (120)
  Även om import från Kina utgjorde 56 % av all import till EU under undersökningsperioden, var även Indien (11 %) och Sydkorea (19 %) viktiga importkällor. Till skillnad från importen från Kina minskade importen från Indien sammantaget med 12 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen föll med 3 % trots att deras genomsnittliga pris föll kraftigt med 12 %. Importen från Sydkorea ökade med endast 4 % medan genomsnittspriset förblev på samma nivå som under 2008. Marknadsandelen för importen från Indien var 2,7 % under undersökningsperioden medan importen från Sydkorea hade en andel på 4,6 %.
  (121)
  Övrig import, som motsvarade 14 % av den totala importen, minskade med 33 % och det genomsnittliga priset låg kvar på samma nivå som under 2008.
  (122)
  Även om det genomsnittliga priset för all övrig import låg under unionsindustrins prisnivå kan den eventuella effekten av denna import endast vara marginell. För det första finns det ingen bevisning om att importen från andra källor skedde på icke-konkurrensmässiga villkor. För det andra förblev, till skillnad från den kinesiska importen, den övergripande prisnivån för övrig import tämligen stabil under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin kan konkurrera framgångsrikt med denna import. För det tredje har importen från övriga länder minskat under skadeundersökningsperioden och är fortfarande på en låg nivå, både sammantaget och enskilt för de huvudsakliga exportländerna. Dessutom bekräftar de minskande marknadsandelarna att denna import inte skulle ha kunnat orsaka skada för unionsindustrin.
  3.2. Exportresultat för unionsindustrin
  2008
  2009
  2010
  Undersökningsperioden
  Export, Eurostat (ton)
  669 790
  612 204
  580 477
  605 760
  Index (2008 = 100)
  100
  91
  87
  90
  Genomsnittspris (euro/ton)
  1 068
  937
  995
  1 092
  Index (2008 = 100)
  100
  88
  93
  102
  Export för unionstillverkare i stickprovet
  53 542
  46 516
  48 102
  46 228
  Index (2008 = 100)
  100
  87
  90
  86
  Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)
  1 086
  826
  984
  1 132
  Index (2008 = 100)
  100
  76
  91
  104
  Källa: Eurostat och kontrollerade svar på frågeformulär
  (123)
  Unionsindustrins totala export av stålprodukter belagda med organiskt material till tredjeländer minskade enligt Eurostat med 10 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset har emellertid varit tämligen högt och ökat med 2 % under skadeundersökningsperioden. Exporten motsvarar 17 % av den totala EU-tillverkningen och hjälpte därmed unionsindustrin att uppnå skalfördelar och minska sin totala produktionskostnad. Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.
  (124)
  Denna allmänna bild återspeglas av läget för exporten från unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i tredjeländer. Den minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men även här har exportpriset per enhet hela tiden varit högre än priset i EU (i genomsnitt 2-12 % beroende på år). Eftersom exportvolymen bara var 3 % av den totala tillverkningen, kan den inte ha bidragit till skadan som lidits på EU-marknaden.
  3.3. Unionsindustrins egen import från Kina
  (125)
  Under undersökningens gång hävdades det att de klagande (genom sina närstående företag) själva importerade den berörda produkten från Kina och att denna import utgjorde 20 - 40 % av den totala importen från Kina. Ingen bevisning tillhandahölls emellertid till stöd för detta påstående. Efter att ha undersökt dessa påståenden konstaterades det att endast ca 10 000 ton importerades av unionstillverkarna under undersökningsperioden, vilket i stort sett var i nivå med uppgifter som klaganden tillhandahöll vid inledandet. En liknande volym, som inte meddelats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, befanns vara importerad av företag som var närstående unionstillverkarna. Denna import svarade sammanlagt för endast 2-3 % av den totala importen från Kina. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att unionsindustrin importerade sådana kvantiteter från Kina och på sådant sätt att 1) deras egen status som unionstillverkare kan ifrågasättas i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen, eller 2) de själva lider skada. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  3.4. Företagsintern förbrukning och försäljning
  (126)
  Det har av vissa berörda parter hävdats att skadan för unionsindustrin orsakades av dess engagemang i den vidareförädlande verksamheten att tillverka byggnadsmaterial (t.ex. sandwichpaneler, trapetsformad plåt m.m.) antingen direkt eller genom närstående företag inom företagsgrupperna. I synnerhet hävdades att unionsindustrin gjorde stålprodukter belagda med organiskt material tillgängliga för sin egen vidareförädlande verksamhet till lägre priser än till icke-närstående företag, och därigenom subventionerade dessa inom företagsgruppen och gjorde det möjligt för dem att underskrida sina konkurrenter i det senare ledet.
  (127)
  Så som visats i skäl 102-107 var det genomsnittliga värdet per ton av företagsintern förbrukning och försäljning endast 2 % lägre än försäljningspriserna till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen att den företagsinterna förbrukningen och försäljningen med största sannolikhet påverkades indirekt av den illojala konkurrensen från dumpad import. I själva verket skulle det, om det hade förelegat någon fördel för unionstillverkarnas vidareförädlande verksamhet som det påståtts, skulle det ha visats sig i utvecklingen för denna skadeindikator. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  3.5. Ekonomisk kris
  (128)
  Den ekonomiska krisen och dess inverkan på byggindustrin förklarar åtminstone delvis minskningen av efterfrågan och prispressen under skadeundersökningsperioden. Som nämnts ovan minskade förbrukningen med 24 % under 2009. 2010 och framåt började emellertid marknaden återhämta sig och i slutet av undersökningsperioden ökade förbrukningen med 20 %.
  (129)
  I analysen av skada och orsakssamband har emellertid marknadssammanbrottet 2009 skiljts från den påföljande återhämtningen från 2009 till undersökningsperioden. Analysen av skada och orsakssamband har tydligt visat att importen från Kina drog fördel av att förbrukningen återhämtade sig och dessutom hela tiden underskred unionsindustrins priser, och därigenom förvandlade möjligheten till lika möjligheter för alla aktörer att återhämta sig från nedgången till en kontinuerlig kamp för överlevnad.
  3.6. Strukturell överkapacitet
  (130)
  Vissa berörda parter har hävdat att orsaken till den skada som lidits av unionsindustrin, som i flertalet fall är integrerade stålproducenter, inte har varit importen från Kina utan att den berodde på strukturella problem i EU:s stålindustri, t.ex. överkapacitet. Det har också hävdats att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden ledde till överkapacitet och att skada som åsamkats var en följd av alltför många produktionsanläggningar.
  (131)
  Produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material är kapitalintensiv och industrin har relativt höga fasta kostnader. Slutsatsen kan emellertid inte dras att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden hade lett till överkapacitet. Undersökningsresultaten visar att efter en mindre ökning av installerad kapacitet under 2009 minskade industrin sin kapacitet under 2010 och återigen under undersökningsperioden. Kapacitetsnivån under undersökningsperioden var lägre än den faktiska förbrukningen under 2008, året innan de fulla effekterna av den ekonomiska krisen slog igenom. Förbrukningen i EU har ännu inte återvänt till 2008 års nivå.
  (132)
  Undersökningsresultaten visar vidare att de negativa effekterna av överkapacitet endast i minimal utsträckning kan hänföras till EU-tillverkarna av stålprodukter belagda med organiskt material. För det första visade undersökningen att unionsindustrin uppenbarligen vidtagit åtgärder för att upprätthålla effektiviteten. Försäljnings- och administrationskostnaderna minskades avsevärt med 34 % och produktiviteten ökade med 8 % för industrin som helhet och med 6 % för företagen i stickprovet. För det andra bidrog fortsatta investeringar i produktionslinjen och flexibel användning av dessa för att tillverka andra produkter till att uppnå skalfördelar och minska de slutliga fasta kostnaderna. Med ett kapacitetsutnyttjande som i företagen som ingick i stickprovet minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden, ökade därigenom den genomsnittliga tillverkningskostnaden med endast 9 %, inklusive råvarukostnader. Således kan inte slutsatsen dras att överkapaciteteten skulle bryta orsakssambandet. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  4. Slutsats om orsakssamband
  (133)
  Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2009 till undersökningsperioden. Undersökningen visade också att denna import hela tiden underskred priserna som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden.
  (134)
  Denna ökning i volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden i och med att unionsindustrin trots en återhämtning i förbrukningen inte lyckades återvinna sina förlorade marknadsandelar och sin lönsamhet, och andra ekonomiska resultatindikatorer, t.ex. kassaflöde och räntabilitet stagnerade på 2010 års nivå, och sysselsättningen nådde sin lägsta nivå.
  (135)
  Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit.
  (136)
  På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade exportens skadevållande verkningar, drogs preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
  F. UNIONENS INTRESSE
  1. Inledande anmärkningar
  (137)
  I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
  2. Unionsindustrins intresse
  (138)
  Unionsindustrin som helhet består av 22 kända tillverkare som representerar all tillverkning i unionen av stålprodukter belagda med organiskt material enligt Eurofer. Tillverkarna är belägna i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt mer än 5 400 personer med anknytning till den berörda produkten.
  (139)
  Ingen av dessa tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. Som visats ovan i de makroekonomiska indikatorerna försämrades situationen för hela EU-industrin, som påverkades negativt av den dumpade importen.
  (140)
  Unionsindustrin har lidit väsentlig skada av den dumpade importen från Kina Det erinras om att alla skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt påverkades skadeindikatorer som sammanhängde med det ekonomiska resultatet för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, t.ex. lönsamhet och räntabilitet, i stor utsträckning. Om åtgärder inte genomförs förefaller en fortsatt försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
  (141)
  Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser för stålprodukter belagda med organiskt material så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som förlorats under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.
  (142)
  Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Det är också troligt att vissa enskilda tillverkare skulle tvingas lägga ner sina produktionsanläggningar, eftersom de har gjort stora förluster under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden kan det förväntas att flertalet unionstillverkare inte skulle kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om inte åtgärder införs.
  (143)
  Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
  3. Användarnas och importörernas intresse
  (144)
  Som nämndes i skäl 10 gav sig fem importörer till känna men bara två svarade på frågeformuläret. Av ca 100 användare som namngavs i klagan gav sig 19 till känna och uttryckte intresse för förfarandet. Tio företag lämnade därefter svar på frågeformuläret.
  (145)
  De mest aktiva användarna och importörerna har inlämnat gemensamma skriftliga yttranden och flera utfrågningar anordnades under undersökningen. Deras huvudsakliga argument avseende införandet av åtgärder analyseras nedan.
  3.1. Konkurrens på EU-marknaden
  (146)
  Det hävdades att EU-marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material inte var tillräckligt konkurrensutsatt och att importen från Kina var nödvändig för att ge en starkare förhandlingsposition för företag som importerar och använder stålprodukter belagda med organiskt material. Vidare hävdades att unionsindustrin var inblandad i oligopolistiska arrangemang för att kontrollera marknaden. Under undersökningens preliminära skede bekräftades inte dessa påståenden. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna konkurrerade på samma marknader och ofta sålde till samma kunder, eller till varandras byggföretag. Med tanke på att ingen bevisning lämnades utöver anekdotiska klagomål om svårigheter vid prisförhandlingar och att utöver de fem grupperna av klagande unionstillverkare, ytterligare 11 tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material verkar i EU, bland dem vissa som är mycket stora, och mängden av andra importkällor, förefaller detta påstående sakna stöd och avvisas preliminärt.
  3.2. Otillräckligt utbud
  (147)
  Det har också hävdats att införandet av åtgärder mot kinesisk import skulle leda till en brist på stålprodukter belagda med organiskt material på EU-marknaden. Med tanke på mängden försörjningskällor som beskrivits ovan, liksom unionsindustrins lediga produktionskapacitet, anses det emellertid inte troligt att sådan brist uppstår. Argumentet avvisas därför preliminärt.
  3.3. Slutsatser om användarnas och importörernas intresse
  (148)
  De tio samarbetsvilliga användarna stod för 7 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Undersökningen visade att alla användare har olika försörjningskällor. I genomsnitt utgjorde inköp från Kina ca 15 % av deras totala inköp av stålprodukter belagda med organiskt material. Vid sidan av detta kom de största volymerna från EU-tillverkarna (73 %) och 12 % importerades från andra tredjeländer. Eftersom den berörda produkten är mycket standardiserad, är i själva verket betydelsen av ”trogen kund” tämligen relativ, och både användare och importörer kan ganska lätt byta försörjningskälla vad produktkvaliteten anbelangar.
  (149)
  Undersökningen visade att alla samarbetsvilliga användare utom en var lönsamma i sektorn som använder den berörda produkten och deras lönsamhet under undersökningsperioden låg mellan 1 % till 13 % beroende på företaget. Lönsamheten hos dessa företag berodde inte heller i väsentlig utsträckning på importen av den berörda produkten från Kina.
  (150)
  På grundval av svar från användare på frågeformuläret, beräknades den troliga effekten av de föreslagna åtgärderna. Sålunda skulle, även för det osannolika värsta scenariot för samarbetsvilliga användare, dvs. att inga prisökningar kan överföras och att de måste importera från Kina i de tidigare volymerna, effekten av tullnivån på deras tillverkningskostnad motsvara en ökning med 1-5 % och för lönsamheten skulle det innebära en sänkning med 1-2,8 procentenheter för huvuddelen av importen och med ca 4 procentenheter för import under den övriga tullsatsen. Det mer sannolika scenariot är emellertid en effekt som är avsevärt lägre än detta, eftersom importen från Kina utgör en ganska liten andel av användarnas verksamhet och det kan förväntas att kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna relativt lätt kan överföras. Med tanke på att det vid sidan av de många EU-tillverkarna finns betydande alternativa importkällor som inte omfattas av åtgärder, t.ex. Indien och Sydkorea, kan det vidare förväntas att priserna på marknaden efter införandet av åtgärderna kommer att återspegla även dessa faktorer.
  (151)
  De två samarbetsvilliga importörerna utgjorde ca 6 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, varvid det exakta beloppet inte får meddelas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. När det gäller importörerna hade dessa, liksom användarna, olika försörjningskällor vid sidan av Kina. Vidare fastställdes det att importörernas lönsamhet möjligen skulle påverkas mer av åtgärderna än användarnas, om de behöll det importmönster som de hade under undersökningsperioden. I praktiken tenderar emellertid importörer, eftersom de är handlare, att vara mer flexibla än användare och de skulle sannolikt bli de första som vänder sig till de alternativa försörjningskällorna.
  (152)
  Det bör också i detta sammanhang påpekas att en del av fördelarna med kinesisk import för användare och importörer i själva verket beror på den illojala prisdiskrimineringen från de kinesiska exportörernas sida och inte på en naturlig konkurrensfördel. Återupprättandet av lika konkurrensvillkor på EU-marknaden, genom att den snedvridning av handeln som beror på dumpad import korrigeras, kommer därför att göra det möjligt för marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material att återgå till en sund, marknadsekonomiskt driven dynamik och prisutveckling, eftersom andra aktörer (användare, tillverkare och slutkonsumenter) som inte omedelbart kan dra fördel av dumpad import då inte missgynnas.
  4. Slutsatser om unionens intresse
  (153)
  Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av den tillgängliga informationen rörande unionens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa preliminära åtgärder mot importen av den berörda produkten med ursprung i Kina.
  G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
  1. Nivå för undanröjande av skada
  (154)
  Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
  (155)
  Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
  (156)
  Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på år 2008, då det inte förekom lika mycket kinesisk import på unionsmarknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
  (157)
  På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 6,7 % lades till produktionskostnaden.
  (158)
  Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
  2. Provisoriska åtgärder
  (159)
  Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
  (160)
  De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
  (161)
  Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
  (162)
  För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
  (163)
  På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:
  Företag
  Dumpningsmarginal
  Skademarginal
  Preliminär tullsats
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
  54,6 %
  29,2 %
  29,2 %
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
  67,4 %
  55,3 %
  55,3 %
  Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
  59,2 %
  13,2 %
  13,2 %
  Övriga samarbetsvilliga företag
  61,1 %
  42,5 %
  42,5 %
  Övriga företag
  77,9 %
  57,8 %
  57,8 %
  H. SLUTBESTÄMMELSE
  (164)
  Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutligt avgörande.
  HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
  Artikel 1
  1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric-nummer 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 och 7226997091) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
  2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
  Företag
  Tull
  Taric-tilläggsnummer
  Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
  13,2 %
  B311
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
  55,3 %
  B312
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
  29,2 %
  B313
  Angang Steel Company Limited
  42,5%
  B314
  Anyang Iron Steel Co. Ltd
  42,5%
  B315
  Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
  42,5 %
  B316
  Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
  42,5 %
  B317
  Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.
  42,5 %
  B318
  Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.
  42,5 %
  B319
  Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
  42,5 %
  B320
  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.
  42,5 %
  B321
  Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd.
  42,5 %
  B322
  Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd.
  42,5 %
  B323
  Jigang Group Co., Ltd.
  42,5 %
  B324
  Maanshan Iron&Steel Company Limited
  42,5 %
  B325
  Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
  42,5 %
  B326
  Shandong Guanzhou Co. Ltd.
  42,5 %
  B327
  Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd.
  42,5 %
  B328
  Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd.
  42,5 %
  B329
  Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd.
  42,5 %
  B330
  Wuhan Iron And Steel Company Limited
  42,5 %
  B331
  Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd.
  42,5 %
  B332
  Xinyu Iron And Steel Co. Ltd.
  42,5 %
  B333
  Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
  42,5 %
  B334
  Övriga företag
  57,8 %
  B999
  3. Den preliminära antidumpningstullen för företagen som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
  4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
  5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
  Artikel 2
  1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
  2. I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.
  Artikel 3
  Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
  Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
  Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.