input: 32012R1072
  L 318/28
  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
  UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1072/2012
  od 14. studenoga 2012.
  o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
  EUROPSKA KOMISIJA,
  uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 7.,
  nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
  budući da:
  A. POSTUPAK
  1. Pokretanje postupka
  (1)
  Europska komisija najavila je 16. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja”, „Kina” ili „NRK”).
  (2)
  Postupak je pokrenut nakon pritužbe podnesene 3. siječnja 2012. u ime proizvođača iz EU-a („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
  2. Stranke na koje se odnosi postupak
  (3)
  Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Komisija je također obavijestila proizvođače u Ruskoj Federaciji, koja je u obavijesti o pokretanju postupka predložena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
  (4)
  S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici pozvani su da se jave Komisiji i dostave osnovne podatke o svojim aktivnostima u vezi dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Navedeni bi podaci omogućili Komisiji, u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe, da odluči je li potreban odabir uzoraka i, ako jest, da odabere uzorke.
  (5)
  S obzirom na očito velik broj proizvođača iz Unije uključenih u taj ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka objavljeno je da je Komisija privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Pomoću podataka koje je Komisija imala na raspolaganju izvršen je prethodni odabir u početnoj fazi koji se temeljio na obujmu prodaje, veličine, zemljopisnog položaja u Uniji i segmentu proizvoda proizvođačâ. Isti je uključivao šest proizvođača iz Unije sa sjedištem u pet država članica koji su obuhvaćali sve glavne vrste proizvoda, od kojih su dvojica bila mala i srednja poduzeća (MSP). Navedeni privremeni uzorak činio je više od 15 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije. Međutim, jedan od proizvođača u privremenom uzorku nije želio biti u uzorku, a nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je izostavljena država članica s velikim obujmom proizvodnje te da istu treba uključiti u reprezentativni uzorak. Komisija je u skladu s tim promijenila privremeni uzorak tako da je konačni uzorak uključivao sedam proizvođača iz Unije koji obuhvaćaju sve glavne vrste proizvoda sa sjedištem u šest država članica, od kojih se trojica MSP-i. Navedeni je uzorak predstavljao više od 20 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije.
  (6)
  Oko 400 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u, koji su činili više od 60 % ukupnog izvoza, dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila, Komisija je privremeno odabrala uzorak od pet proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju te je pozvala sve poznate proizvođače izvoznike da komentiraju predloženi uzorak. Dva proizvođača izvoznika iz prethodnog uzorka potom su promijenila svoje podatke za odabir uzoraka, tako da njihov obujam izvoza nije bio dostatan za uključivanje u uzorak. Komisija je potom odabrala konačni uzorak na temelju ažuriranih podataka pet najvećih trgovačkih društava prema obujmu izvoza. Trgovačka društva u uzorku čine gotovo 20 % izvoza u Uniju svih proizvođača izvoznika koji surađuju.
  (7)
  Trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava koji su konačno odabrani za uzorak jesu:
  (a)
  Hunan Hualian China Industry Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
  (b)
  Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
  (c)
  CHL International Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
  (d)
  Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited i njegova povezana trgovačka društva („Niceton”); i
  (e)
  Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
  (8)
  Jedno trgovačko društvo osporilo je odabir trgovačkih društava u uzorku te je tvrdilo da je ono trebalo biti uključeno u uzorak. Tvrdilo je da njegovo uključivanje ne bi neopravdano povećalo broj trgovačkih društava u uzorku ili uzrokovalo kašnjenje ispitnog postupka, posebno zato što je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik. Nadalje je tvrdilo da je trgovačko društvo u stranom vlasništvu te da bez njega uzorak nije reprezentativan.
  (9)
  Komisija podsjeća da je odabir trgovačkih društava u uzorku izvršen na temelju najvećeg obujma u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe uzimajući u obzir broj proizvođača koje je objektivno moguće ispitati u raspoloživom roku. S obzirom na to da je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik, njegovo uključivanje ne bi doprinijelo reprezentativnosti uzorka u smislu obujma izvoza. Nadalje, također se napominje da se trgovačko društvo javilo vrlo kasno - četiri mjeseca nakon što su svi proizvođači izvoznici obaviješteni o konačnom odabiru te nakon što su izvršeni posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama odabranih trgovačkih društava. Stoga je odbačen zahtjev za uključivanje u uzorak.
  (10)
  Više od šezdeset nepovezanih uvoznika u roku je odgovorilo na pitanja za odabir uzoraka te ponudilo suradnju u postupku. Od navedenih trgovačkih društava za uzorak je odabrano pet. Navedena petorica nepovezanih uvoznika odabrana su na temelju obujma i vrijednosti uvoza i ponovne prodaje u Uniji, svoj zemljopisnog položaja, poslovnog modela i segmenta proizvoda. Trgovačka društva u uzorku predstavljaju najveći reprezentativni obujam i vrijednost uvoza i ponovne prodaje u Uniji koje je moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Prema podacima iz faze odabira uzoraka, ista su predstavljala približno 6 % uvoza dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
  (11)
  Kako bi proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva.
  (12)
  Jedanaest kineskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika zatražilo je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da ne zadovoljavaju uvjete za primjenu MET-a. Trojica su navedenih podnositelja zahtjeva uključeni u uzorak, dok preostala osmorica nisu. Jedan od navedenih proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak naknadno je povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a, dok je zahtjev za IT zadržao. Dvojica preostalih proizvođača izvoznika u uzorku i četiri druga trgovačka društva koja nisu uključena u uzorak, zatražili su samo IT.
  (13)
  Komisija je poslala upitnike svoj petorici proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u i gotovo 300 ostalih proizvođača izvoznika u NRK-u koji su to zatražili. Štoviše, upitnici su poslani sedmorici proizvođača iz Unije koji su odabrani za uzorak, petorici uvoznika koji su odabrani za uzorak, četirima udruženjima trgovaca na malo i distributera te, također, pojedinačnim trgovcima na malo i distributerima koji su to zatražili. Nadalje, upitnici su poslani proizvođačima izvoznicima u Indiji, Turskoj, Brazilu, Tajlandu i Rusiji, koje su se smatrale zemljama kandidatkinjama za odabir primjerene analogne zemlje.
  (14)
  Odgovore su dostavili trinaest proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u i tri proizvođača iz mogućih analognih zemalja (Brazila, Tajlanda i Rusije). Nadalje, odgovore na upitnik dostavila su sedmorica proizvođača iz Unije odabranih za uzorak te petorica uvoznika odabranih za uzorak. Jedan trgovac na malo, jedan distributer i dva udruženja trgovaca na malo i distributera također su dostavili odgovore na upitnik.
  (15)
  Nadalje, Komisija je zaprimila predstavke od više od 20 uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom, nekoliko trgovaca na malo, pružatelja programa oglašavanja te od Kineske komore za proizvode kale industrije i obrte (CCCLA).
  (16)
  Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
  (a) Proizvođači iz Unije
  (17)
  Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sedmorice proizvođača iz Unije u uzorku.
  (18)
  Proizvođači iz Unije u uzorku, kao i ostali proizvođači iz Unije koji surađuju zatražili su na temelju odredba članka 19. osnovne Uredbe, da njihovi identiteti ostanu skriveni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihovog identiteta moglo dovesti do rizika značajnih štetnih učinaka.
  (19)
  Neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe opskrbljuju kupce u Uniji koji također nabavljaju svoje proizvode u Kini, čime ostvaruju izravnu korist od navedenog uvoza. Navedeni podnositelji pritužbe stoga smatraju da su u osjetljivom položaju jer neke njihove stranke možda ne bi bili zadovoljne ako bi uložili ili podržali pritužbu protiv navodno štetnog dampinga. Zato su smatrali da postoji rizik da bi neke njihove stranke poduzele protumjere. Nadalje, neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe također izvoze u Kinu. Navedena su trgovačka društva smatrala da bi podnošenje ili podupiranje pritužbe protiv navodno štetnog dampinga moglo predstavljati prijetnju njihovom poslovanju u Kini. Zahtjev je odobren jer je bio dostatno utemeljen.
  (20)
  Predstavnici nekih proizvođača izvoznika, CCCLA i neki nepovezani uvoznici tvrdili su da ne mogu ispravno iskoristiti svoje pravo na obranu jer nije otkriven identitet podnositelja pritužbe, kao i onih koji podupiru pritužbu. Tvrdili su da su u navedenim okolnostima stranke spriječene iznijeti komentare o položaju, materijalnoj šteti te o tome mogu li se proizvođači isključiti iz industrije Unije u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe i/ili reprezentativnosti uzorka. Međutim, napominje se da je Komisija osigurala da je navedena pitanja moguće provjeriti i njima se baviti u dokumentima koje je na raspolaganju zainteresiranim strankama za pregled, poput korespondencije sa zainteresiranim strankama, putem obavijesti o položaju i odabiru uzoraka te putem zahtjeva za ispravno dokumentirane podneske ostalih stranaka. Zahtjev je stoga odbačen.
  (b) Proizvođači izvoznici iz NRK-a
  -
  Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
  -
  Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
  -
  CHL International Ltd i CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
  -
  Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited i povezani uvoznik sa sjedištem u Hong Kongu, Niceton International Limited (Niceton)
  -
  Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd,
  -
  Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,
  -
  Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,
  -
  Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,
  -
  Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,
  -
  Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd i Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection),
  -
  Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd,
  -
  Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.
  (c) Uvoznici iz Unije
  -
  Symbol srl, Treviso, Italija,
  -
  Metro AG, Dusseldorf, Njemačka,
  -
  Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Njemačka,
  -
  Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija,
  -
  IKEA Supply AG, Pratteln, Švicarska.
  (d) Proizvođač izvoznik u analognoj zemlji
  (21)
  Brazilski proizvođač koji surađuje zatražio je da njegov identitet ostane skriven jer bi njegovo otkrivanje imalo značajne štetne učinke na njegovo poslovanje. Zahtjev se smatrao opravdanim te je stoga prihvaćen.
  3. Razdoblje ispitnog postupka
  (22)
  Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
  (23)
  Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi razdoblje ocjene štete trebalo produžiti za jednu godinu i početi u 2007., dok je CCCLA tvrdio da isto treba skratiti za jednu godinu i početi u 2009. Prvi zahtjev nije odobren jer u ništa u dokumentaciji nije dokazivalo da bi petogodišnje razmatrano razdoblje bolje odražavalo kretanja, kako su tvrdili podnositelji pritužbe. Što se tiče drugog zahtjeva, CCCLA je općenito upućivao na sudsku praksu WTO-a kojom bi se utvrdilo da članice WTO-a ne mogu odabrati ishodište, rezultat kojega je puka usporedba krajnjih točaka te da bi članice WTO-a mogle imati poteškoća prilikom utvrđivanja postojanja materijalne štete ako bi se moglo na temelju promjene ishodišne godine jednostavno promijeniti nalaz o šteti. Međutim, ispitni je postupak pokazao da bi skraćivanje razmatranog razdoblja u ovom slučaju dovelo do nepotrebno kratkog razdoblja analize koja bi, nadalje, u pogledu učinka gospodarske krize na određene pokazatelje, mogla ponuditi pristranu sliku kretanja štete. Stoga su oba zahtjeva privremeno odbačena.
  B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
  1. Dotični proizvod
  (24)
  Dotični su proizvod keramički stolni i kuhinjski proizvodi trenutačno razvrstani prema oznakama KN6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod). Proizvodi mogu biti od porculana, obične keramike, kremenaste gline, fajansa ili fine keramike ili drugih materijala. Glavne sirovine uključuju minerale poput kaolina, glinenca i kvarca, a sastav korištenih sirovina određuje vrstu proizvedenog konačnog keramičkog proizvoda.
  (25)
  Keramički stolni i kuhinjski proizvodi prodaju se u mnogo različitih oblika koji se s vremenom razvijaju. Proizvodi se koriste na mnogim mjestima, poput kućanstava, hotela, restorana ili ustanova za njegu.
  1.1. Zahtjevi za isključivanje
  (26)
  Tijekom ispitnog postupka dostavljeno je i analizirano nekoliko zahtjeva za isključivanje nekih proizvoda iz opsega proizvoda. Analiza navedenih zahtjeva sažeta je u nastavku.
  1.1.1. (Fini) koštani porculan
  (27)
  U svojim prigovorima CCCLA tvrdio je da (fini) koštani porculan treba isključiti iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Navodno se (fini) koštani porculan bitno razlikuje od ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog različitih fizičkih svojstava, proizvodnih postupaka, krajnjih namjena i shvaćanja potrošača. Izrađuje se od praha bikovih kostiju te je prepoznatljiv po svojoj bjelini i velikoj prozirnosti. Zbog vrlo velike mehaničke čvrstoće i otpornosti na lomove proizvodio bi se u znatno tanjim presjecima, pri čemu bi proizvodnja bila sofisticiranija i skuplja od uobičajene proizvodnje proizvođača iz Unije. Također, samo bi nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo (fini) koštani porculan.
  (28)
  U vezi s navedenim tvrdnjama, ispitni je postupak prvo pokazao da nema opće prihvaćene definicije koštanog porculana. (Fini) koštani porculan samo je jedna vrsta mekog porculana kod koje je velik udjel sirovina jednak kao kod drugih keramičkih predmeta. U svojim je predstavkama CCCLA iznio proturječne tvrdnje o kombinaciji i udjelu različitih sastojaka. Kao drugo, ispitni postupak nije mogao potvrditi da (fini) koštani porculan zahtjeva znatno sofisticiraniji proizvodni postupak. Kao treće, primjena (finog) koštanog porculana kao stolnog posuđa svuda je jednaka, bez obzira na to radi li se o Kini ili Uniji. Također, čvrstoća i robusnost nisu posebna svojstva (finog) koštanog porculana. Primjerice, keramički stolni proizvodi za restorane i ugostiteljstvo također su posebno čvrsti i robusni. Posljednje, ali ne manje važno, (fini) koštani porculan proizvode brojni proizvođači iz Unije, kojem je konkurencija uvoz (finog) koštanog porculana podrijetlom iz Kine. Zahtjevi za isključivanje (finog) koštanog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
  1.1.2. Keramički (kuhinjski) noževi
  (29)
  Dva proizvođača izvoznika, CCCLA i različiti uvoznici tvrdili su da keramičke (kuhinjske) noževe treba isključiti iz opsega proizvoda. Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi noževi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jednim proizvodom. Keramički materijal za izradu oštrica keramičkih (kuhinjskih) noževa obično je izrađen od cirkonijevog oksida koji se ne koristi za „standardne” stolne proizvode poput šalica i tanjura. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen.
  (30)
  Ispitni je postupak pokazao da keramički (kuhinjski) noževi imaju ista fizička obilježja (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i krajnju namjenu (rezanje) kao i metalni (kuhinjski) noževi. Zato se razlikuju od ostalih proizvoda obuhvaćenih postupkom jer su potonji namijenjeni čuvanu hrane zbog svog posebnog dizajna i fizičkih svojstava.
  (31)
  Štoviše, tvrdilo se da u Uniji ne postoji tehnologija proizvodnje navedenih keramičkih (kuhinjskih) noževa, tako da bi nastavak ispitnog postupka u vezi keramičkih (kuhinjskih) noževa kršio pravo Unije i WTO-a. Podnositelji pritužbe potvrdili su da, prema njihovim saznanjima, takva proizvodnja u Uniji ne postoji.
  (32)
  Također su dodali da se keramički (kuhinjski) noževi prodaju isključivo na ekskluzivnim lokacijama, dok se također razlikuju i distribucijski kanali (distributeri kuhinjskog pribora) i predstavničko udruženje (udruženje proizvođača pribora za jelo). Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi navedena pitanja bila presudna za različito shvaćanje potrošača u usporedbi s drugim vrstama keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
  (33)
  Dalje se tvrdilo da mjere za keramičke noževe ne bi vratile poštene tržišne uvjete za stolne proizvode, nego bi naštetile krajnjim potrošačima (keramičkih (kuhinjskih) noževa). Neke su stranke izjavile da, s obzirom na to da se keramički (kuhinjski) noževi ne proizvode u Uniji, nije moguće da je industriji Unije u vezi s tim prouzročena materijalna šteta. Komisija je naložila analizu navedenih zahtjeva do zaključka o tome smatraju li se keramički (kuhinjski) noževi i druge vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda jednim proizvodom.
  (34)
  Na temelju razmatranja u uvodnoj izjavi 30., ispitnim je postupkom privremeno zaključeno da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega dotičnog proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom privremeno prihvaća.
  1.1.3. Predmeti kineskog/orijentalnog izgleda
  (35)
  Dva su uvoznika tvrdila da stolne i kuhinjske proizvode kineskog/orijentalnog izgleda treba isključiti iz opsega proizvoda. Glavni je razlog za navedenu tvrdnju bio da se ova vrsta proizvoda ne bi proizvodila u Uniji, da se u Uniji potražnja za takvom robom uvijek pokrivala uvozom te da navedeni uvoz ove vrste ne bi negativno utjecao ni na jedna tržišni udjel industrije Unije.
  (36)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije navedene kategorije niti posebnih obilježja za njezinu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi proizvode u navedenom stilu. Nadalje, stolni i kuhinjski proizvodi kineskog/orijentalnog izgleda nemaju jedinstvenu ili drukčiju krajnju namjenu. Posljednje, ali ne i manje važno, ispitni je postupak pokazao da se u mnogim azijskim restoranima koriste stolni proizvodi u zapadnjačkom stilu te da se navedeni proizvodi mogu jednostavno zamijeniti. Zahtjevi za isključivanje predmeta kineskog/orijentalnog izgleda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
  1.1.4. Izdržljivi porculan
  (37)
  S jedne se strane tvrdilo da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njegovih jedinstvenih svojstava i proizvodnog postupka. Sirovine od kojih se izrađuje izdržljivi porculan, koje su otpornije i čvršće, sadrže 6-10 % aluminijevog praha, dok je postupak pripreme sirovina (kaolina) jedinstven. Za proizvodnju izdržljivog porculana potrebni su obučeni radnici, a njegova je kvaliteta i cijena viša od tradicionalnih stolnih proizvoda. Pored toga, ni jedan ga proizvođač iz Unije ne bi proizvodio.
  (38)
  S druge strane, uvoznik je izjavio da izdržljivi stolni proizvodi koji se obično koriste u hotelima, predstavljaju značajan udjel ukupne kineske proizvodnje keramike pa bi njihovo isključivanje dovelo do obmanjujućih rezultata ispitnog postupka.
  (39)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije izdržljivog porculana ni nespornih obilježja za njegovu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi navedenu vrstu stolnih proizvoda te su kineski proizvodi i proizvodi proizvedeni u Uniji u izravnoj konkurenciji. Nadalje, izdržljivi porculan nema jedinstvenu ili drugačiju krajnju namjenu. Zahtjevi za isključivanje izdržljivog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
  1.1.5. Ručno izrađeni porculan
  (40)
  Švedsko udruženje koje zastupa odgovarajuće švedske uvoznike predlagalo je isključivanje ručno izrađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Pozvalo se na dugu povijest takvog ručnog rada u Kini, njegovu cjenovnu dostupnost te različito shvaćanje potrošača kineskih rukotvorina i predmeta koji nisu ručne izrade koji se proizvode u Uniji.
  (41)
  Međutim, ispitni je postupak pokazao da, a jedne strane, nema općeprihvaćene/objektivne definicije navedene kategorije i da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno rađeni porculan. Ispitni postupak je pokazao da ne postoje bitno različita fizička svojstva u usporedbi s ostalim keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima niti različito shvaćanje potrošača u usporedbi s ručno rađenim porculanom koji se proizvodi u Uniji. Zahtjev za isključivanje ručno rađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuje.
  1.1.6. Ručno obojeni stolni proizvodi
  (42)
  Različiti uvoznici uložili su prigovor na isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da su stolni proizvodi namijenjeni određenoj vrsti potrošača, da se mogu koristiti za drukčije namjene nego tradicionalni stolni proizvodi (primjerice, za ukras), da se u Uniji ne proizvode u komercijalnim količinama, da nisu izravna konkurencija niti su zamjenjivi drugim kuhinjskim/stolnim proizvodima, različitu percepciju potrošača, njihovu luksuznost i veću krhkost, uz poseban proizvodni postupak, veći radni intenzitet te sudjelovanje visoko kvalificiranih radnika.
  (43)
  Ispitni je postupak pokazao da je proizvod u potpunosti istovjetan stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni do trenutka ručnog bojanja. Također je pojašnjeno da činjenica da proizvodni postupak uključuje više ručnog rada ne čini proizvod drukčijim; doista, većina krajnjih korisnika teško razlikuje ručno obojeni porculan, ako uopće, od porculana koji nije ručno obojen. Ispitni je postupak dalje pokazao da ručno obojeni stolni proizvodi obično imaju istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda te da nisu nužno krhkiji. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno obojeni porculan te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Stoga se zahtjevi za isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
  1.1.7. Stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom
  (44)
  Uvoznik je uložio prigovor za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom podrazumijevaju različit proizvodni postupak, različitu namjenu (koriste se za hranu i piće, dok se za to proizvodi s nadglazurnom slikom, navodno, obično ne mogu koristiti) te različitu kvalitetu i fizička svojstva, odnosno sigurnost prilikom čuvanja i serviranja hrane, mogućnost pranja u perilici posuđa te korištenja u mikrovalnoj pećnici. Stranka je također izjavila da ni jedan proizvođač iz Unije nije sposoban i voljan proizvoditi komercijalne količine stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te je upozorila da ne postoji rizik izbjegavanja mjera u slučaju isključivanja stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Stranka je također tvrdila da potrošači percipiraju navedene proizvode na drukčiji način s obzirom na to da ih smatraju kolekcionarskim predmetima, odnosno predmetima koji odaju način života, a ne dijelom branda, te se isti ne prodaju u kompletima.
  (45)
  Ipak, ispitni je postupak pokazao da, s jedne strane, nema opće prihvaćene/objektivne definicije ove kategorije te da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije može proizvoditi navedene proizvode. Nadalje, utvrđeno je da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Ispitni je postupak otkrio da su proizvodi fizički potpuno istovjetni stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni te da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od ostalih vrsta ukrašenih stolnih proizvoda. Također se pokazalo da činjenica da proizvodni postupak uključuje više kvalificirani rad ne čini proizvod različitim te da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom imaju u osnovi istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda. Stoga se zahtjevi za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
  1.1.8. Stolni proizvodi koji se ne proizvode u EU-u
  (46)
  Neki uvoznici u svojim prigovorima tvrde da bi ispitni postupak trebalo ograničiti na tržišta koja trenutačno opskrbljuju proizvođači iz Unije koji su uložili pritužbu. U suprotnom bi carine ugrozile određene „specijalizirane” uvoznike, pri čemu isti ne bi mogli nabavljati od proizvođača iz Unije. Također se tvrdilo da proizvođači iz Unije s brandovima ne proizvode za druga trgovačka društva te da proizvođači iz Unije ne prihvaćaju male narudžbe niti koriste kalupe koji su potrebni za određene oblike. Također, proizvođači iz Unije ne bi bili prilagodljivi niti bi nudili proizvode na dar.
  (47)
  Navedeni se zahtjev privremeno odbacuje jer je preširok i nejasan te nema objektivnog temelja za navedeno isključivanje. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju širok raspon proizvoda i redovno nude nove proizvode zbog čega se kolekcije i asortimani stalno mijenjaju. Vrste proizvoda koje proizvodi industrija Unije i njihova kvaliteta također se redovno nalaze kod izvoznika. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da postoje proizvođači iz Unije koji proizvode proizvode pod brandovima drugih stranaka. Također je utvrđeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvoze iz Kine izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača. Pitanje prilagodljivosti razrađuje se u odjeljku o interesu Unije.
  1.1.9. Proizvodi od kremenaste gline
  (48)
  Uvoznik s proizvodnjom u Kini tvrdio je da uvoz proizvoda od kremenaste gline, koje uglavnom čine kuhinjski proizvodi, treba isključiti iz opsega proizvoda. Prema njegovim navodima u Uniji bi proizvodnja proizvoda od kremenaste gline bila zanemariva, pri čemu je vrlo vjerojatno da su podnositelji pritužbe uključili proizvode od kremene gline radi izbjegavanja mjera. Uvoznik je također tvrdio da su njegove cijene uvezenih proizvoda znatno više od cijena bilo kojeg drugog proizvođača u Uniji te da navedeni uvoz nije doveo do sniženja cijena ili štete.
  (49)
  Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da je proizvodnja Unije proizvoda od kremene gline značajna. Također je zaključeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i kineski uvezeni proizvodi od kremene gline izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača te fizička obilježja. Navodi uvezi cijene razrađuju se u uvodnoj izjavi 240. Stoga se zahtjev za isključivanje proizvoda od kremene gline iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuje.
  (50)
  Uz to, stranka je tvrdila da glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline ili nebijele i/ili sortirane glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline treba isključiti iz opsega ispitnog postupka. Međutim, zaključak u vezi s tim nije bilo moguće donijeti u ovoj fazi postupka.
  1.1.10. Ostali zahtjevi
  (51)
  Jedan je uvoznik tvrdio da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok da bi omogućio objektivnu usporedbu vrsta proizvoda. Uvoznik s proizvodnim interesima u Kini izrazio je sličan stav. U vezi s tim neke su stranke također upućivale na isključivo ukrasne predmete.
  (52)
  U vezi s tim napominje se da se odgovarajući kriteriji koji se primjenjuju kako bi se odredilo može li se proizvod koji je predmet ispitnog postupka smatrati jednim proizvodom, odnosno kako bi se utvrdila njegova osnovna fizička i tehnička svojstva, detaljno navode u nastavku. Isključivo ukrasni predmeti stoga nisu obuhvaćeni. Nadalje, iako različite vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda doista mogu imati različita posebna obilježja, ispitnim je postupkom utvrđeno da su, uz iznimku keramičkih noževa, njihova osnovna obilježja jednaka. Nadalje, činjenica da se dotični proizvod može proizvoditi uz određene izmjene u proizvodnom postupku nije sama po sebi kriterij koji bi mogao dovesti do nalaza da se radi o dva različita proizvoda ili više njih. Konačno, ispitnim je postupkom također utvrđeno da se različite vrste dotičnog proizvoda obično prodaju putem istih prodajnih kanala. I dok se neke specijalizirane trgovine mogu usredotočiti na neke posebne vrste, mnogi distributeri (trgovci na malo, robne kuće, supermarketi) prodaju različite vrste keramičkih stolnih i kućanskih proizvoda kako bi svojim kupcima ponudili velik izbor. Tvrdnje da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok stoga se privremeno odbacuju.
  (53)
  Jedna je stranka tvrdila da određene keramičke mlince treba isključiti iz opsega proizvoda. Međutim, ispitnim postupkom nije se moglo doći do zaključka o njihovim posebnostima te je zahtjev, stoga, privremeno odbačen.
  1.2. Zaključak o dotičnom proizvodu
  (54)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno da sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, unatoč razlikama u smislu svojstava i stila, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička obilježja, odnosno da su keramički proizvodi prije svega namijenjeni da budu u kontaktu s hranom, da se općenito koriste za iste namjene te da se mogu smatrati različitim vrstama istog proizvoda.
  (55)
  Uz činjenicu da dijele ista osnovna fizička i tehnička obilježja, svi su navedeni različiti stilovi i vrste izravno konkurentni te u velikoj mjeri zamjenjivi. To jasno dokazuje činjenica da među njima nema jasnih granica, odnosno da postoje prilično podudaranje i konkurencija između različitih vrsta proizvoda i prosječni kupci često ne razlikuju, primjerice, proizvode od porculana od proizvoda koji nisu od porculana.
  (56)
  Međutim, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 29. do 34., također se smatralo primjerenim suziti definiciju opsega proizvoda na čijem temelju je pokrenut sadašnji ispitni postupak isključivanjem keramičkih noževa. Stoga se dotični proizvod privremeno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, isključujući keramičke noževe, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstani prema oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
  (57)
  Za potrebe ovog postupka i u skladu s praksom Unije tako se smatra da se sve vrste gore opisanog proizvoda, uz iznimku keramičkih noževa, trebaju smatrati jedinstvenim proizvodom.
  2. Istovjetni proizvod
  (58)
  Ispitni je postupak pokazao da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaje na domaćem tržištu NRK-a te keramički stolni i kuhinjski proizvodi uvezeni u Uniju iz NRK-a, kao i keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Brazilu, koji se koristi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja te iste osnovne krajnje namjene.
  2.1. Zahtjevi
  (59)
  Tijekom ispitnog postupka neke zainteresirane stranke tvrdile su da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi industrija Unije i prodaje na tržištu Unije nisu slični dotičnom proizvodu. Tvrdili su da to posebno dokazuju razlike između proizvoda u smislu svojstava, kvalitete, percepcije potrošača, prodajnih kanala i segmentacije. Dalje se tvrdilo da potrošači u Uniji obično doživljavaju da je dotični proizvod jeftiniji te nema koristi od brandova.
  (60)
  Ispitnim su postupkom utvrđene proturječne izjave koje su uvoznici dali u vezi s tim. Dok su neki tvrdili da je dotični proizvod obično niže kvalitete te je u različitoj cjenovnoj kategoriji u odnosu na proizvode proizvedene u Uniji, drugi su tvrdili da se brandirani keramički stolni i kuhinjski proizvodi proizvedeni u dotičnoj zemlji uvoze iz Kine po višim cijenama.
  (61)
  S jedne strane, jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da njemački proizvođači posebno naglašavaju kvalitetu koju nosi oznaka „proizvedeno u Njemačkoj”. Navedena je stranka tvrdila da je kvaliteta stolnih proizvoda za jelo nekih njemačkih brandova značajno bolja zbog načina proizvodnje, dok su drugi uvoznici izjavili da oni kupuju u Kini zbog dobre kvalitete, mogućnosti odljeva i kvalificiranih radnika. Ispitnim je postupkom potvrđeno da se u Uniji niskokvalitetni i visokokvalitetni keramički stolni proizvodi proizvode i prodaju putem istih distribucijskih kanala kao i dotični proizvod, odnosno putem nezavisnih trgovaca, nespecijaliziranih supermarketa, robnih kuća itd. Stoga navedeni proizvodi konkuriraju na istom tržištu.
  (62)
  Nadalje, na keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima ne navodi se nužno zemlja podrijetla. Stoga potrošači često vrlo teško razlikuju keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u dotičnoj zemlji i proizvode proizvedene u Uniji.
  2.2. Zaključak
  (63)
  Zbog navedenih razloga zaključuje se da, iako postoje određene male razlike, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u dotičnoj zemlji i izvoze iz nje, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u Brazilu i prodaju na brazilskom tržištu te keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Uniji dijele ista osnovna fizička obilježja te osnovne krajnje namjene te se, tako, smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
  C. DAMPING
  1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
  (64)
  Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
  -
  poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
  -
  poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
  -
  ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
  -
  zakoni o stečaju i imovini jamče stabilnost i pravnu sigurnost, te
  -
  konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
  (65)
  Kako je određeno uvodnom izjavom 12., jedanaest proizvođača izvoznik ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražilo je primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) te je odgovorilo na obrazac za primjenu MET-a u zadanom roku. Jedan je proizvođač izvoznik, međutim, naknadno povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a.
  (66)
  Sud je u predmetu C-249/10 P - Brosman i ostali protiv Vijeća odlučio da se tehnika odabira uzoraka navedena u članku 17. osnovne Uredbe ne može primijeniti za potrebe utvrđivanja zahtjeva za individualni tretman tržišnog gospodarstva prema članku 2. stavku 7. točki (c) iste Uredbe. Sud je utvrdio da prema članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe, proizvođači koji surađuju, a koji nisu u uzorku, imaju pravo na ispitivanje svojih zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva, bez obzira na to treba li se za navedena trgovačka društva izvan uzorka izračunati individualna dampinška marža (3). U skladu s navedenom odlukom odlučeno je da se ispitaju zahtjevi za primjenu MET-a ne samo trojice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji su uključeni u uzorak, nego i zahtjeve sedmorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak. Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
  (67)
  Stalna je i dosljedna praksa Unije ispitati ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a. Stoga, u slučajevima kada je uključeno ovisno ili drugo društvo povezano s podnositeljem zahtjeva u NRK-u, izravno ili neizravno, u proizvodnju ili prodaju dotičnog proizvoda, ispitivanje u vezi primjene MET-a provodi se pojedinačno za svako društvo, kao i za grupaciju u cjelini.
  (68)
  Prema tome, provjeravali su se zahtjevi za primjenu MET-a desetorice proizvođača izvoznika, koji se sastoje od šesnaest pravnih subjekata.
  (69)
  Utvrđeno je da ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika ne ispunjavaju kriterije za odobrenje primjene MET-a. Ispitni postupak u vezi primjene MET-a posebno je pokazao da ni jedan proizvođač izvoznik, kao pojedinac ili kao grupacija, nema transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Ispitnim je postupkom također utvrđeno da sedam trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava ne može Komisiji dokazati da ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Nadalje, tri od deset trgovačkih društava nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti.
  (70)
  Nadalje, tijekom posjeta radi provjere u jednom od gore navedenih trgovačkih društava utvrđeno je da je isto dostavilo obmanjujuće i manjkave podatke u obrascu zahtjeva za primjenu MET-a, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Njegova cjelokupna suradnja bila je izrazito manjkava te je trgovačko društvo obaviješteno da se može primijeniti članak 18. stavak 1. osnovne Uredbe te je pozvano da dostavi svoje komentare. Zaprimljeni komentari potvrdili su izostanak suradnje, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Stoga se privremeno odlučuje da se isto više ne smatra proizvođačem izvoznikom koji surađuje te da će se svi privremeni ili konačni nalazi donijeti na temelju činjenica dostupnih prema članku 18. osnovne Uredbe.
  (71)
  Komisija je službeno objavila rezultate MET-a dotičnim trgovačkim društvima u NRK-u, nadležnim tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe. Isti su također imali priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
  (72)
  Nekoliko je trgovačkih društava tvrdilo da Komisija nije odgovorila na njihov zahtjev za primjenu MET-a unutar tri mjeseca, kako je određeno člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe. Stoga, ispitni postupak ne bi bio valjan zbog proceduralne pogreške te bi Komisija, u skladu s odlukom u slučaju Brosmann (4), trebala prekinuti ispitni postupak.
  (73)
  Komisija priznaje da, zbog velikog broja zahtjeva za primjenu MET-a koje treba ispitati i provjeriti na licu mjesta u Kini, u ovom slučaju nije bilo moguće donijeti odluku o zahtjevima za primjenu MET-a u određenom roku. Međutim, podsjeća se da je Opći sud nedavno odlučio da odluka o primjeni MET-a donesena izvan tromjesečnog roka određenog člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe nije sama po sebi dostatan razlog za poništenje uredbe kojom se uvode antidampinške mjere (5). Tvrdnja se stoga odbacuje.
  (74)
  Štoviše, šest trgovačkih društava osporilo je ocjenu Komisije da nemaju transparentan sustav računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Komisija je pažljivo ispitala navedene tvrdnje i utvrdila da predočena objašnjenja nisu dovoljno utemeljena da bi odbacila sve nalaze koji su uslijedili nakon provjera na licu mjesta. Točnije, u nekim slučajevima nove dostavljene informacije bile su u suprotnosti s prethodno dostavljenima, dok su u drugim slučajevima trgovačka društva dostavila nove dokaze koji nisu predočeni ili stavljeni na raspolaganje tijekom provjera na licu mjesta.
  (75)
  Pet trgovačkih društava također je osporilo nalaze Komisije da nisu dokazala da nikakvi značajni poremećaji nisu preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Međutim, zaprimljeni komentari nisu takve naravi da bi promijenili nalaze Komisije koji su uslijedili nakon posjeta radi provjere. Točnije, trgovačka društva nisu predočila nikakve dokaze koji bi opovrgnuli izvorne nalaze Komisije da su poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u vezi, primjerice, imovine i prava korištenja zemljišta.
  (76)
  Konačno, dva su trgovačka društva osporila nalaze da nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti. Točnije, komentari koje je iznijelo jedno trgovačko društvo nisu bili dovoljno utemeljeni da bi odbacili nalaz Komisije da se država uplitala u njegovu politiku zapošljavanja, dok je drugo trgovačko društvo dostavilo nove i proturječne podatke o nabavkama sirovine.
  (77)
  Iz gore navedenog slijedi da ni jedan od iznesenih argumenata nije bio takav da bi promijenio nalaze u pogledu utvrđivanja MET-a.
  (78)
  Na temelju gore navedenog, ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili ni jedna od grupacija proizvođača izvoznika U NRK-u koji su zatražili primjenu MET-a nisu mogli dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe.
  2. Individualni tretman (IT)
  (79)
  Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. osnovne Uredbe. Ukratko i isključivo radi lakšeg upućivanja, navedeni se kriteriji navode u nastavku:
  -
  u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
  -
  izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
  -
  privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
  -
  konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
  -
  upletanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
  (80)
  Trojica proizvođača izvoznika, koji su uključeni u uzorak, i sedmorica proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak i koji su zahtijevali primjenu MET-a, također su zatražili IT ako im primjena MET-a ne bude odobrena. Nadalje, dvojica proizvođača izvoznika u uzorku i četvorica proizvođača izvoznika koji nisu odabrani u uzorak zahtijevali su samo IT. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe, ispitivali su se samo zahtjevi za IT trgovačkih društava u uzorku.
  (81)
  S obzirom na činjenicu da su svi zahtjevi za primjenu MET-a privremeno odbačeni i da su se temeljili na dostupnim podacima, privremeno je utvrđeno da sva trgovačka društva u uzorku koja su zatražila IT ispunjavaju kriterije za odobravanje IT-a.
  3. Individualno ispitivanje (II)
  (82)
  Sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. osnovne Uredbe.
  (83)
  U ovoj fazi postupka Komisija nije donijela nikakve odluke u vezi zahtjeva za individualno ispitivanje, koje će pravovremeno donijeti.
  4. Uobičajena vrijednost
  4.1. Izbor analogne zemlje
  (84)
  Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba utvrditi na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
  (85)
  U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Rusku Federaciju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da iznesu komentare.
  (86)
  Komisija je zaprimila brojne podneske u kojima se navodi da Rusija nije primjerena analogna zemlja. Točnije, dostavljeni podaci upućivali su na to da je u Rusiji razvijeno tržište vrhunskog porculana koje je specijalizirano za ukrasni porculan sa skupim materijalima, dok je domaća proizvodnja dotičnog proizvoda razmjerno mala u usporedbi s domaćom potrošnjom. Nadalje, rusko je tržište zaštićeno netarifnim preprekama, odnosno sustavom certificiranja GHOST. Stoga se smatralo da Rusija nije primjerena analogna zemlja.
  (78)
  Prema tome, Komisija je ispitivala mogu li druge zemlje biti smisleni izbor analogne zemlje te je poslala dopise poznatim proizvođačima u nekoliko zemalja, uključujući Tajland, Indiju, Maleziju, Tursku, Brazil, Ukrajinu, Indoneziju, Egipat, Kolumbiju, Južnu Koreju, Bangladeš i Argentinu, nakon čega su proizvođači iz Indije, Turske, Brazila i Rusije potvrdili svoju spremnost da surađuju s Komisijom. Međutim, samo su trojica proizvođača iz Brazila, Tajlanda i Rusije dostavila odgovor na upitnik. Ispitnim je postupkom utvrđeno da Brazil ima konkurentno domaće tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda s brojnim proizvođačima i relativno niskom carinom. Nadalje, podaci koje je dostavio brazilski proizvođač koji surađuje analizirani su i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
  (88)
  U vezi gore navedenog i uzimajući u obzir sve podatke dostupne u ovoj fazi postupka, Brazil je privremeno odabran kao primjerena i smislena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
  4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
  (89)
  U vezi činjenice da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe.
  (90)
  U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
  (91)
  Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Domaći poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili viša od troška proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača tijekom RIP-a tako je utvrđen.
  (92)
  Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
  (93)
  Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
  (94)
  Za vrste proizvoda koje nisu bile profitabilne uobičajena vrijednost izračunana je uz pomoć troška proizvodnje brazilskog proizvođača kojem su dodani troškovi POA i dobit od vrsta proizvoda brazilskog proizvođača koje jesu profitabilne.
  5. Izvozne cijene za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT
  (95)
  S obzirom na to da su svi proizvođači izvoznici koji surađuju, a kojima je odobren IT, izvozili u Uniju izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
  6. Usporedba
  (96)
  Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača ili izračunanom uobičajenom vrijednošću, prema potrebi.
  (97)
  Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razinom trgovine, razlika u fizičkim obilježjima i ostalih čimbenika koji utječu na usporedivost cijena, prije svega „branding”.
  (98)
  Najprije se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (d) osnovne Uredbe. U vezi s tim utvrđeno je da je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se prodaja u analognoj zemlji vršila i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitni je postupak također pokazao da je većina kineske izvozne prodaje ostvarena u velikim količinama, dok je većina domaće prodaje u analognoj zemlji ostvarena u manjim količinama, zbog čega su se razlikovale cijene na istoj razini trgovine na dvama odgovarajućim tržištima. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, uobičajena je vrijednost prilagođena na temelju razlika u cijeni na istoj razini trgovine u analognoj zemlji i, prema potrebi, razlika u cijeni koje su utvrđene u vezi prodanih količina na pojedinačnoj razini trgovine.
  (99)
  Kao drugo, ispitivalo se je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (a). U vezi s tim ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Velika većina izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu.
  (100)
  Kao treće, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brandirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne prodaju brandirane proizvode, nego, takozvane proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brandirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i više tržišne cijene, dok se generički proizvodi, odnosno proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brandiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati jer ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti branda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi keramički brandirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrandiranih (generičkih) proizvoda. Prema tome, izvršena je daljnja prilagodba uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 10. točki (k) osnovne Uredbe.
  (101)
  Izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da su opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
  7. Dampinške marže
  (102)
  Prema članku 2. stavku 11. i članku 2. stavku 12. osnovne Uredbe, dampinške marže za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju, kako je prilagođeno za ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu pojedinačnog trgovačkog društva, kako je prilagođeno, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
  (103)
  Ponderirani prosjek dampinških marži proizvođača izvoznika u uzorku izračunan je za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu obuhvaćeni uzorkom. Na toj osnovi, privremena dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu u uzorku, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 26,6 %.
  (104)
  Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike u NRK-u koji ne surađuju i koji su nepoznati, razina suradnje prvo je utvrđena usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućom Eurostatovom statistikom.
  (105)
  U ovom se ispitnom postupku razina suradnje NRK-a smatrala visokom za fragmentiranu industriju jer proizvođači izvoznici koji su se javili predstavljaju 60 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Stoga je marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike utvrđena uz pomoć ponderiranog prosjeka najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativne vrste proizvoda i obujam proizvođača izvoznika u uzorku. Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje privremeno je utvrđena na 58,8 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
  (106)
  Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
  Trgovačko društvo
  Privremena dampinška marža
  Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
  26,8 %
  Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
  31,2 %
  CHL Porcelain Industries Ltd
  30,0 %
  Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
  17,6 %
  Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
  23,0 %
  Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
  26,6 %
  Dampinška marža na području cijele zemlje
  58,8 %
  D. ŠTETA
  1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
  (107)
  Svi dostupni podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke navedene u pritužbi i naknadnim podnescima u vezi proizvođača koji se nisu javili u ovom ispitnom postupku, iskorišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda procijenjena je ekstrapoliranjem podataka koje su predočila europska i nacionalna udruženja, koji su uspoređeni s podacima koje su dostavili pojedinačni proizvođači te, također, s istraživačkim i statističkim izvorima.
  (108)
  Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je više od 200 proizvođača iz Unije. Na temelju navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 240 200 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”. Industrija Unije podijeljena je u dva segmenta: mali i srednji poduzetnici i veća trgovačka društva. MSP-i činili su 42 % ukupne proizvodnje Unije u navedenom razdoblju. Doista, proizvodnja Unije vrlo je fragmentirana, iako je koncentrirana u Češkoj Republici, Francuskoj Republici (Francuskoj), Njemačkoj, Italiji, Republici Poljskoj (Poljskoj), Portugalskoj Republici (Portugalu), Rumunjskoj, Kraljevini Španjolskoj (Španjolskoj) i Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjenoj Kraljevini).
  2. Potrošnja Unije
  (109)
  Potrošnja Unije utvrđena je na temelju uvozne statistike Eurostata za proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije.
  (110)
  Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
  Tablica 1.
  Obujam (u tonama)
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Potrošnja Unije
  826 896
  687 609
  750 830
  726 614
  Indeks (2008. = 100)
  100
  83
  91
  88
  (111)
  Potrošnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji ukupno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 12 %. Glavni se pad za 17 % dogodio između 2008. i 2009.
  (112)
  Navedeno ukupno smanjenje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja treba promatrati zajedno s oporavkom od gospodarske krize 2009. godine. Tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ima dobre izglede (6).
  3. Uvoz iz dotične zemlje
  3.1. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotične zemlje
  (113)
  Na temelju Eurostatovih podataka, obujam, tržišni udjel i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
  Tablica 2.
  Uvoz iz NRK-a
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Obujam uvoza (u tonama)
  535 593
  449 346
  516 618
  485 814
  Indeks (2008. = 100)
  100
  84
  96
  91
  Tržišni udjel
  64,8 %
  65,3 %
  68,8 %
  66,9 %
  Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
  1 274
  1 307
  1 473
  1 499
  Indeks (2008. = 100)
  100
  103
  116
  118
  (114)
  Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 485 814 tona tijekom RIP-a. Međutim, treba napomenuti da se uvoz iz Kine u postotku smanjio manje od ukupne potrošnje EU-a. Doista, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udjel kineskog uvoza povećao se sa 64,8 % u 2008. na 66,9 % u RIP-u.
  (115)
  Uvozna cijena povećala se za 17,7 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 499 EUR/tona. To je prosječna uvozna cijena po toni cjelokupnog uvoza dotičnog proizvoda te bi, stoga, promjene ponude proizvoda mogle utjecati na kretanje.
  3.2. Sniženje cijena
  (116)
  Za potrebe sniženja cijena uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, odnosno bez uključivanja troškova vozarine u Uniju i nakon odbijanja popusta i rabata i odgovarajuće ponderirane prosječne cijene izvoznika koji surađuju iz NRK-a za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, odnosno bez popusta i rabata te prema potrebi prilagođene cijeni CIF na granici Unije te postojećim carinama, troškovima carinjenja i troškovima nakon uvoza. Cijene proizvoda niže klase prilagođene su cijenama proizvoda klase A jer su proizvodi niže klase, sa stajališta potrošača, konkurirali proizvodima klase A, kako se zaključuje u uvodnoj izjavi 61. Cijene industrije Unije također su prilagođene za razlike u razini trgovine te kako bi se ublažio element cijene povezan s brandiranjem, ako je bilo moguće.
  (117)
  Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije, izražene kao postotak potonjih, za 26,3 % na 47,6 %.
  4. Stanje industrije Unije
  4.1. Općenito
  (118)
  Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
  (119)
  Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost i visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnom službenom statistikom.
  (120)
  Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i trošak proizvodnje) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
  (121)
  Za neke mikroekonomske pokazatelje (prodajne cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i trošak proizvodnje) rezultati trgovačkih društava u uzroku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera u smislu obujma proizvodnje svakog segmenta u cjelokupnom sektoru keramičkih stolnih proizvoda - 42 % za MSP-ove, 58 % za ne-MSP-ove). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne remete analizu štete nego da se stanje manjih trgovačkih društava, koja zajedno čine veliki udjel proizvodnje Unije, primjereno odražava gdje je to moguće.
  4.2. Makroekonomski pokazatelji
  4.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
  (122)
  Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako se navodi u nastavku.
  Tablica 3.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Obujam proizvodnje (u tonama)
  281 300
  230 300
  235 700
  240 200
  Indeks (2008. = 100)
  100
  82
  84
  85
  Proizvodni kapacitet (u tonama)
  371 540
  361 253
  326 573
  324 072
  Indeks (2008. = 100)
  100
  97
  88
  87
  Iskorištenost kapaciteta
  75,7 %
  63,8 %
  72,2 %
  74,1 %
  Indeks (2008. = 100)
  100
  84
  95
  98
  (123)
  Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Općenito promatrajući, smanjenje je više izraženo od pada potrošnje Unije tijekom istog razdoblja. Proizvodnja nije rasla na isti način kao potrošnja u 2010.
  (124)
  Proizvodnji kapacitet industrije Unije smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč tome, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije dalje se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja, ukupno za 2 % na 74,1 %.
  4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
  (125)
  Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima padala je po višoj stopi (8 % više) od smanjenja potrošnje. Naglašava se da je između 2009. i 2010. obujam prodaje nastavio padati, dok se potrošnja Unije povećala za 8 %.
  Tablica 4.
  Obujam (u tonama)
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Prodaja u Uniji
  190 332
  156 798
  152 609
  152 095
  Indeks (2008. = 100)
  100
  82
  80
  80
  (126)
  Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 9 %, ili za 2,1 postotna boda, tijekom razmatranog razdoblja.
  Tablica 5.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Tržišni udjel u Uniji
  23,0 %
  22,8 %
  20,3 %
  20,9 %
  Indeks (2008. = 100)
  100
  99
  88
  91
  4.2.3. Zaposlenost i produktivnost
  (127)
  Zaposlenost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 21 %. Kretanje slijedi isti uzorak kao pad obujma prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima.
  Tablica 6.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Broj zaposlenika
  31 559
  26 146
  24 993
  25 093
  Indeks (2008. = 100)
  100
  83
  79
  79
  (128)
  Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. To je djelomično posljedica napora industrije Unije da odgovori na pritisak koji je vršio dampinški uvoz iz Kine.
  Tablica 7.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
  8,9
  8,8
  9,4
  9,6
  Indeks (2008. = 100)
  100
  99
  106
  108
  4.2.4. Visina dampinške marže
  (129)
  Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
  4.3. Mikroekonomski pokazatelji
  4.3.1. Zalihe
  (130)
  Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u apsolutnim iznosima za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni je postupak otkrio da navedeno nije presudni pokazatelj za ovu vrstu industrije koja posluje na temelju narudžba.
  Tablica 8.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Zalihe (u tonama)
  7 754
  6 647
  7 611
  6 647
  Indeks (2008. = 100)
  100
  86
  98
  86
  4.3.2. Prodajne cijene
  (131)
  Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije smanjile su se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.
  Tablica 9.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Prosječna jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (EUR/tona)
  4 103
  3 818
  3 811
  3 615
  Indeks (2008. = 100)
  100
  93
  93
  88
  4.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
  (132)
  Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja (ROI), sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće industrije Unije razvijali su se kako slijedi:
  Tablica 10.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
  4,2 %
  2,2 %
  0,1 %
  3,5 %
  Novčani tok (EUR)
  10 531 970
  6 205 824
  9 267 381
  11 998 647
  Indeks (2008. = 100)
  100
  59
  88
  114
  Neto ulaganja (EUR)
  13 686 363
  9 423 983
  10 805 215
  9 690 923
  Indeks (2008. = 100)
  100
  69
  79
  71
  Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
  19,2 %
  14,8 %
  -51,3 %
  5,5 %
  Indeks (2008. = 100)
  100
  77
  - 267
  29
  Godišnji trošak rada po zaposleniku
  20 436
  20 526
  21 619
  20 832
  Indeks (2008. = 100)
  100
  100
  106
  102
  (133)
  Profitabilnost industrije Unije pala je za 0,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Profitabilnost je bila najniža u 2010. kada je pad iznosio 4,1 postotni bod između 2008. i 2010.
  (134)
  Treba naglasiti da je industrija Unije već bila u osjetljivom stanju na početku razmatranog razdoblja zbog velikog obujma uvoza po niskim cijenama iz Kine na tržište Unije, koji se značajno povećao u razdoblju između 2002. i 2004. i dosegnuo vrlo značajan tržišni udjel nakon uklanjanja uvoznik kvota za navedeni uvoz od 2005. To je uzrokovalo veliko restrukturiranje sektora koje je početkom razmatranog razdoblja bilo u završnoj fazi.
  (135)
  Stoga se, u pogledu navedenog razvoja koji je prethodio razmatranom razdoblju, dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti. U izostanku podnesaka u vezi s tim, smatra se da uobičajena razina dobiti za drugi važan proizvod u širokoj upotrebi koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku, kožnu obuću, može poslužiti kao valjana referentna vrijednost. Ta razina dobiti iznosi 6 % (7). Zato je jasno da industrija Unije u razmatranom razdoblju ukupno nikako nije mogla dosegnuti razinu dobiti koja se može smatrati prihvatljivom za ovaj proizvod.
  (136)
  Ukupno gledajući, novčani tok industrije Unije značajno se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to treba pripisati nekim većim i poznatijim trgovačkim društvima, a ne MSP-ovima. Razina neto ulaganja pala je za 33 %. Međutim, treba napomenuti da je do kraja razmatranog razdoblja razina ulaganja u MSP-ove gotovo nestala. Samo dva trgovačka društva, koja nisu MSP-ovi, mogla su si priuštiti značajna ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Pad povrata ulaganja bio je veći od smanjenja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
  (137)
  Između 2008. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 2 %. Porast troška rada znatno je niži od kretanja ukupnog troška rada u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila napore kako bi zadržala plaće radnika na što je moguće nižoj razini.
  4.3.4. Trošak proizvodnje
  (138)
  Tijekom razmatranog razdoblja, trošak proizvodnje smanjio se za 10 %.
  Tablica 11.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Trošak proizvodnje (EUR/tona)
  3 578
  3 583
  3 514
  3 230
  Indeks (2008. = 100)
  100
  100
  98
  90
  5. Zaključak o šteti
  (139)
  Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
  (140)
  Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije poput profitabilnosti, ulaganja i povrata ulaganja negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja.
  (141)
  Ukupno gledajući, ne samo da profitabilnost nikad nije dosegla zadovoljavajuću razinu profitabilnosti, nego se i pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Stalan pad prodajnih cijena industrije Unije značio je da u jednom trenutku industrija nije mogla ostvariti gotovo nikakvu dobit.
  (142)
  Iako je produktivnost industrije Unije porasla tijekom razmatranog razdoblja, glavni su razlog za to njezini značajni napori da bude konkurentna sveprisutnom kineskom dampinškom uvozu.
  (143)
  S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
  E. UZROČNOST
  1. Uvod
  (144)
  U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. osnovne Uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
  2. Učinak dampinškog uvoza
  (145)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno da se potrošnja Unije smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. U isto vrijeme sa smanjenjem obujma dampinškog uvoza iz Kine za približno 9 %, njegov se tržišni udjel povećao. Štoviše, obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 20 %, a tržišni je udjel pao s 23 % u 2008. na 20,9 % u RIP-u.
  (146)
  U razdoblju od 2009. do kraja RIP-a, potrošnja Unije porasla je, dok je tržišni udjel industrije Unije pao, za razliku od porasta dampinškog uvoza iz Kine, čiji se tržišni udjel značajno povećao u navedenom razdoblju.
  (147)
  Cijene dampinškog uvoza iz Kine povećale su se tijekom razmatranog razdoblja. Čak i da se u razmatranom razdoblju prosječna cijena uvoza iz Kine povećala za 18 %, navedene su cijene stalno bile znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije i posebno tijekom RIP-a, vršeći tako pritisak na cijene na tržištu Unije. Zato se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz Kine. Pad troška proizvodnje i razine zaposlenosti industrije Unije ukazuju na napore industrije da odgovor ina takav uvoz.
  (148)
  Na temelju gore navedenog zaključuje se da su prisutnost kineskog uvoza i porast tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Kine po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imali odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se posebno odražava u njezinom lošem financijskom stanju i pogoršanju većine čimbenika štete.
  3. Učinak ostalih čimbenika
  (149)
  Ostali čimbenici koji su se ispitivali u kontekstu uzročnosti jesu: razvoj potražnje na tržištu Unije i njegova segmentacija, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz iz ostalih zemalja proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije, razlike u načinima proizvodnje i tržište rabljenih proizvoda. Ostali su čimbenici također analizirani.
  3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
  (150)
  Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
  Tablica 12.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
  100 971
  81 464
  81 602
  88 706
  Indeks (2008. = 100)
  100
  81
  81
  88
  Tržišni udjel
  12,2 %
  11,8 %
  10,9 %
  12,2 %
  Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
  2 378
  2 354
  2 591
  2 522
  Indeks (2008. = 100)
  100
  99
  109
  106
  Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
  36 952
  33 275
  32 887
  40 553
  Indeks (2008. = 100)
  100
  90
  89
  110
  Tržišni udjel
  4,5 %
  4,8 %
  4,4 %
  5,6 %
  Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
  2 027
  2 014
  2 171
  2 058
  Indeks (2008. = 100)
  100
  99
  107
  102
  (151)
  Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udjel ostao razmjerno stabilan.
  (152)
  Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
  (153)
  CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz Kine.
  (154)
  U vezi s tom tvrdnjom napominje se da se prilikom usporedbe stanja na početku i na kraju razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao za 10 %, odnosno 1,1 postotni bod, ali i da su njegove prosječne cijene i dalje bile znatno više (od 37 % do 60 %) od kineskih uvoznih cijena. Štoviše, isti nikad nije imao tržišni udjel veći od 5,6 %. Stoga je teško zaključiti da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica turskog uvoza.
  (155)
  Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije.
  3.2. Tržišni segmenti
  (156)
  Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da bi tržište keramičkih proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom trebalo, na temelju cijena za krajnje kupce, kvalitete proizvoda i prodajnih kanala, podijeliti u barem tri segmenta kako slijedi: viši cjenovni razred (visoka kvaliteta, visoke cijene), srednji/niži cjenovni razred (srednja/niža kvaliteta, srednje/niže cijene) i posebni proizvodi (poput ukrasnih predmeta, suvenira, lonaca i hotelskog porculana). Navodno, većina proizvodnje Unije prodavala bi se na tržištima proizvoda višeg cjenovnog razreda i/ili tržištu posebnih proizvoda, dok kineski uvoz pretežno zadovoljava tržište proizvoda nižeg cjenovnog razreda. Industrija Unije usmjerila bi se većinom na prodaju u buticima, a ne na prodajna mjesta gdje kupuju prosječni potrošači. Kineski uvoz tako ne bi bio izravno konkurentan proizvodnji Unije.
  (157)
  Međutim, ispitni postupak nije potvrdio gornje navode. Prvo se napominje da istovjetni proizvod ne obuhvaća određene predmete na koje upućuju navedene stranke poput isključivo ukrasnih predmeta (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.). Kao drugo, ispitni je postupak pokazao da trenutačno proizvodnja Unije pokriva sva tržišta, kao i kineski uvoz. Zapravo, značajan dio kineskog uvoza odnosio bi se na takozvani segment proizvoda višeg cjenovnog razreda ili segment posebnih proizvoda. Jedan je britanski uvoznik tvrdio da uvozi proizvode više cjenovne kategorije iz Kine, dok je grupacija trgovačkih društava iz EU-a s proizvodnim interesom u Kini također upućivala na vrlo visoke cijene koje naplaćuje na tržištu Unije za svoje proizvode od kremene gline podrijetlom iz Kine.
  (158)
  Konačno, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Zato se analiza treba izvršiti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Stoga se ne može odobriti ni jedan zahtjev u vezi s određenim segmentima.
  3.3. Potrošnja i potražnja
  (159)
  Europsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo i CCCLA istaknuli su smanjenje potražnje u Uniji. Jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da je potražnja za porculanom, posebno sporednih i pomoćnih vrsta i u privatnom sektoru, naglo pala te da je preostala potražnja iznimno raznolika. Isto tako, nekoliko je stranaka tvrdilo da potrošači danas, zbog promjenjivih modnih trendova, traže cjenovno dostupne keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Po mišljenju trgovca na veliko, tržište proizvoda višeg cjenovnog razreda smanjuje se i nastavit će se smanjivati u narednim godinama.
  (160)
  Prema gore navedenom europskom udruženju uvoznika i trgovaca na malo, smanjenje potražnje objasnilo bi pad prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
  (161)
  CCCLA tvrdio je da je pritužba pokazala značajnu fluktuaciju razine potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja, sukladno općim makroekonomskim uvjetima. Prema CCCLA-u, tijekom razmatranog razdoblja čimbenici štete razvijali su se usporedno s fluktuacijama u potražnji u Uniji i na ostalim tržištima, a prodaja proizvođača iz Unije i kineski uvoz slijedili su promjene u potražnji.
  (162)
  Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da kineski podaci o uvozu nakon proširenja Unije u 2004. i uklanjanja uvoznih kvota za ovaj proizvod od 1. siječnja 2005. ukazuju na veliku potražnju za jeftinim stolnim proizvodima na tržištu Unije između 2002. i 2005., nakon čega je uslijedio pad između 2005. i 2010. Navodno, proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti takvu potražnju.
  (163)
  Što se tiče navedenih tvrdnji, kao prvo, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Sve tvrdnje u vezi nekih vrsta proizvoda zato nisu relevantne te analizu treba provesti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda.
  (164)
  Kao drugo, tvrdnja da su se čimbenici štete razvijali usporedno s fluktuacijama u potražnji na drugim izvoznim tržištima u suprotnosti je s činjenicom da se realizacija izvoza proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja.
  (165)
  Kao treće, kako je zaključeno u gornjem odjeljku D.2, potrošnja se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Nije bilo dokaza koji bi potvrdili da proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti veliku potražnju za jeftinijim stolnim proizvodima u Uniji. Suprotno tome, ispitnim je postupkom utvrđeno da su tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije zadovoljavali potražnju različitih vrsta, uključujući jeftinije stolne proizvode. Čak i da je bilo fluktuacija u razini potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja koje su mogle doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije u nekoj fazi, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
  (166)
  Stoga su zahtjevi odbačeni.
  3.4. Izvoz industrije Unije
  (167)
  Prema podacima Eurostata (obujam izvoza) i proizvođača iz Unije u uzorku (prosječna izvozna cijena), izvoz industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
  Tablica 13.
  2008.
  2009.
  2010.
  RIP
  Obujam izvoza (u tonama)
  90 968
  73 502
  83 091
  88 105
  Indeks (2008. = 100)
  100
  81
  91
  97
  Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)
  3 136
  2 983
  3 462
  3 125
  Indeks (2008. = 100)
  100
  95
  110
  100
  (168)
  CCCLA je u pritužbi naveo da se izvoz proizvođača iz Unije značajno povećao između 2009. i 2011. Navedena je stranka tvrdila da su se čimbenici štete negativno razvijali smanjenjem realizacije izvoza proizvođača iz Unije. Zato bi štetu mogao uzrokovati nepovoljan razvoj izvozne prodaje industrije EU-a.
  (169)
  U ovom kontekstu, prvo treba napomenuti da je analiza štete usredotočena na stanje industrije Unije na tržištu Unije. Stoga promjene u realizaciji izvoza, ako postoje, nemaju nikakav učinak na većinu gore analiziranih pokazatelja, poput obujma prodaje, tržišnog udjela i cijena. Kao drugo, izvoz industrije Unije može se tumačiti kao način nadomještanja smanjene prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta. Kao treće, kako je navedeno u gornjoj tablici, ukupni izvoz iz Unije smanjio se za 3 %. Konačno, izvozne cijene prodaje proizvođača u uzorku koji surađuju u razmatranom su razdoblju ostale stabilne.
  (170)
  Zahtjev je zato odbačen te se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije uzrokovala materijalnu štetu.
  3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
  (171)
  Do 1. siječnja 2005., u tadašnjim državama članicama Unije proizvodi podrijetlom iz Kine i razvrstane prema oznakama KN iz uvodne izjave 56. podlijegali su količinskim kvotama koje su u 2000. iznosile ukupno 84 473 tone i koje su se postupno povećavale na 147 744 tone u 2004.Dostupni statistički podaci navode da je u 2004. uvoz dotičnog proizvoda 27 zemalja koje su danas države članice iznosio 173 809 tona. Godinu dana kasnije, nakon ukidanja kvota, navedeni se uvoz povećao na 530 294 tone. Od tada kineski uvoz nikada nije bio manji od 449 000 tona godišnje.
  (172)
  Što se tiče utjecaja uvoznih kvota na štetu u razmatranom razdoblju, prvo treba napomenuti da, s obzirom na to da su se kvote postupno smanjivale te da su ukinute 3 godine prije početka razmatranog razdoblja i 6 godina prije početka RIP-a, od 2002. došlo je do znatnog restrukturiranja tržišta Unije kako bi se uzele u obzir navedene izmijenjene tržišne okolnosti. To potvrđuju podaci koje je naveo podnositelj pritužbe u vezi prestanka poslovanja i nesolventnosti europskih proizvođača keramičkih stolnih proizvoda. Kao posljedica toga, industrija Unije do početka razmatranog razdoblja pretvorila se u manji i uslužni sektor.
  (173)
  Zato se može tvrditi da su učinci prestanka uvoznih kvota za dotični proizvod u 2005. mogli negativno utjecati na stanje industrije Unije prije početka razmatranog razdoblja. Ali čak i da jesu, dampinški uvoz uzrokovao je štetu u RIP-u. Stoga, uklanjanje uvoznih kvota od 2005. ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije tijekom razmatranog razdoblja i RIP-a.
  3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
  (174)
  Nekoliko je stranaka tvrdilo da štetu uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije te se također tvrdilo da je ovaj antidampinški postupak pokrenut kako bi se nadoknadili gubici od kazni za nezakonite kartele. CCCLA tvrdio je da praksa namještanja na tržištu Unije može narušiti pouzdanost podataka o šteti (odnosno prodajnim cijenama, obujmu prodaje, tržišnom udjelu i dobiti) u pritužbi i istih koji su prikupljeni u tijeku ispitnog postupka s obzirom na to da ne predstavljaju stanje koje odražava uobičajeno djelovanje tržišta.
  (175)
  S jedne strane, napominje se da je Komisija u 2010. kaznila sedamnaest poduzeća koja se bave kupaonskom opremom zbog sudjelovanja u kartelu za određivanje cijena između 1992. i 2004. koji je obuhvatio šest država članica: Njemačku, Austriju, Italiju, Francusku, Kraljevinu Belgiju (Belgiju) i Kraljevinu Nizozemsku (Nizozemsku) (8). Navedena praksa odvijala se prije razmatranog razdoblja te je obuhvaćala i ostale proizvode. Nadalje, jedino poduzeće koje je također djelovalo u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda tijekom razmatranog razdoblja podnijelo je tužbu za poništenje navedene kazne Općem sudu Europske unije. Ishod tužbe još uvijek se očekuje. S druge strane, njemačka tijela pokrenula su u veljači 2011. ispitni postupka u vezi kartela nekih njemačkih proizvođača stolnih proizvoda. Njemačka tijela još uvijek nisu objavila ishod navedenog ispitnog postupka pa se u ovom trenutku ne mogu donijeti nikakvi zaključci. Štoviše, navedeni ispitni postupak odnosi se samo na jednu državu članicu, dok je industrija Unije prilično raširena. Tvrdnje su stoga odbačene.
  (176)
  Što se tiče upućivanja nekih stranaka na činjenicu da su neki proizvođači u Uniji promijenili svoju djelatnost te da su postali i trgovci proizvodima podrijetlom iz Kine, to je poslovna mogućnost koju se ne može okarakterizirati kao narušavanje tržišnog natjecanja.
  3.7. Načini proizvodnje
  (177)
  Neke su stranke tvrdile da odabir načina proizvodnje proizvođača iz Unije jasno doprinosi šteti prouzročenoj industriji Unije. Navedene stranke ističu da su načini proizvodnje u Uniji daleko manje učinkoviti od kineskih - načini proizvodnje u Uniji u potpunosti su automatizirani, što uključuje visoke troškove ponovnog pokretanja kod malih serija, skupu izradu kalupa, skuplje sirovine te više troškove energije zbog postupka dvojnoj pečenja. Nadalje, za razliku od proizvođača iz Unije, kineski proizvođači rade na temelju narudžba, imaju manje troškove skladištenja te cjelokupnu svoju proizvodnju prodaju u serijama bez razvrstavanja te uz cjenovne popuste. Također, trošak preslikavanja uzoraka na glazuru prije pečenja u Uniji bio bi gotovo dvostruko veći. S druge strane, određene su stranke istaknule učinkovitost načina proizvodnje u Uniji, primjerice, prilikom većih serija.
  (178)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno postojanje odgovarajućeg prijenosa tehnologije diljem svijeta. Ispitnim postupkom nije se mogla utvrditi povezanost između određenog načina proizvodnje i uspješnog poslovanja. Također se nije moglo dokazati da je odabir određenog načina proizvodnje dovoljno značajan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
  3.8 Tržišta rabljenih proizvoda
  (179)
  Prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, kućanstva su se u posljednjem desetljeću smanjila, zbog čega proizvode koje više ne trebaju prodaju na tržnicama rabljene robe, internetskim dražbama ili na drugim tržištima rabljenih proizvoda. Za navedenu stranku rabljeni stolni i kuhinjski proizvodi čine značajan dio trenutačne potražnje te izravno konkuriraju novim stolnim i kuhinjskim proizvodima. Uvoznik izvan uzorka dostavio je dokaze o vrijednostima koje nekoliko linija proizvoda poznatih njemačkih proizvođača porculana dostižu u internetskim dražbama.
  (180)
  Međutim, nije bilo utemeljene osnove za ekstrapolaciju obujma i cijena, koji se temelje na stanju u Njemačkoj, vrlo specifičnih zbirka triju njemačkih trgovačkih društava, na ostale države Unije ili vrste proizvoda. Stoga nije bilo moguće količinski odrediti navedenog tržišta, a ispitnim postupkom nije se moglo utvrditi da je prodaja rabljenih proizvoda dovoljno značajna da bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
  3.9. Gospodarska kriza
  (181)
  Prema CCCLA-u, navodnu štetu uzrokovao je učinak financijske krize, gospodarske recesije i državne dužničke krize na proračune potrošača. S obzirom na to da su podnositelji pritužbe, navodno, profitabilni na operativnoj razini, CCCLA smatra da su navedeni gubici posljedica financijskih spekulacija (poput gubitka od kapitala ili državnih obveznica) i ne-operativnih troškova povezanih s financijskom krizom.
  (182)
  Smanjenje potrošnje u dijelovima razmatranog razdoblja može se objasniti gospodarskom krizom. Međutim, treba napomenuti da je u stanju smanjene potrošnje u razmatranom razdoblju i u stanju povećane potrošnje u razdoblju između 2009. i RIP-a, realizacija dampinškog uvoza po niskim cijenama suprotna realizaciji industrije Unije.
  (183)
  Ispitni je postupak jasno pokazao da je dampinški uvoz iz Kine pojačao učinak gospodarskog pada. Čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i ponovno ostvariti značajniji obujam prodaje te je izgubila značajan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, dok je kineski dampinški uvoz zauzeo veći tržišni udjel.
  (184)
  Stoga, iako je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njezin učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
  3.10. Ostali čimbenici
  (185)
  Jedno je udruženje istaknulo ostale čimbenike koji bi, po njegovom mišljenju, prekinuli uzročno-posljedičnu vezu. Ta je stranka upućivala na konkurenciju unutar Unije (na temelju toga da se cijene unutar Unije znatno razlikuju) te na sve strože sigurnosne i zdravstvene zahtjeve u Uniji, čime se povećavaju troškovi proizvodnje. Ostali navedeni čimbenici uključuju krivotvorenje nekih kineskih proizvođača i postojanje netarifnih prepreka na brojnim tržištima izvan EU-a, što onemogućuje izvoz proizvođača iz Unije.
  (186)
  Što se tiče tvrdnji o konkurenciji unutar Unije, ispitni postupak nije pokazao nikakvu vezu između štete, zemljopisnog položaja proizvođača iz Unije i cijena u određenoj državi članici. Što se tiče sigurnosnih i zdravstvenih zahtjeva Unije, napominje se da se isti primjenjuju na proizvode proizvedene u Uniji i uvezene, čime utječu na cijene svih subjekata. S obzirom na to da nisu dostavljeni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju o krivotvorenju, nisu se mogli analizirati učinci navedene tvrdnje. Tvrdnja o postojanju netarifnih prepreka u brojnim tržištima izvan EU-a ne može se dokazati: takve prepreke mogle bi spriječiti proizvođače iz Unije da iskoriste svoj izvozni potencijal, međutim, one nemaju utjecaja na smanjenje prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta.
  (187)
  CCCLA istaknuo je ostale čimbenike, odnosno nedostatak kvalificirane radne snage na tržištu Unije i samoprouzročenu štetu, na temelju toga što neki proizvođači iz Unije uvoze dotični proizvod. Međutim, na temelju dostupnih podataka zaključuje se da je ukupno gledajući cijela industrija Unije bila u lošem stanju i činjenica da su se raširili brojni poslovni modeli nije uzrokovala nikakvu štetu industriju Unije te je, umjesto toga, treba tumačiti kao način nadoknađivanja smanjene prodaje na tržištu Unije. Što se tiče manjka kvalificirane radne snage u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji, ni jedna zainteresirana stranka u Uniji nije tvrdila da se isti odnosi na nju.
  (188)
  Jedan je uvoznik pozvao institucije da analiziraju učinak ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda, poput proizvoda od plastike, aluminija, melamina i stakla. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi poduprli tvrdnju. Ispitni postupak nije mogao utvrditi ništa o ovom pitanju.
  (189)
  Neke stranke povezuju štetu prouzročenu industriji Unije sa stanjem industrije Unije prije razmatranog razdoblja. U vezi s tim, nekoliko je uvoznika tvrdilo da je pogoršanje stanja industrije Unije započelo već u razdoblju između 1975. i 2002. Međutim, analiza Komisije nije mogla obuhvatiti tako daleko razdoblje, između ostalog, zbog nedostupnosti pouzdanih podataka za navedeno razdoblje. To se također odnosi na još jedan događaj koji s dogodio znatno prije razmatranog razdoblja: državna pomoć koju je primila njemačka industrija porculana i koja bi, prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, dokazala da industrija Unije nije povećala svoju učinkovitost (9).
  (190)
  Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
  4. Zaključak o uzročnosti
  (191)
  Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
  F. INTERES UNIJE
  1. Uvodne napomene
  (192)
  U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
  2. Interes industrije Unije
  (193)
  Industriju Unije čini više od 200 proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koje su u RIP-u izravno zapošljavale više od 25 000 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
  (194)
  Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Točnije, pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su proizvodnja, profitabilnost i povrat ulaganja u razmatranom su razdoblju pokazivali pad. Najviše su nazadovali MSP-ovi: u razmatranom su razdoblju poslovali s gubitkom od 2010. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije, što bi moglo dovesti do daljnjeg pogoršanja stanja.
  (195)
  Nalazi trenutačnog ispitnog postupka ne dovodi u pitanje činjenica da neki proizvođači iz Unije posluju bolje od drugih niti stanje industrije Unije prije razmatranog razdoblja.
  (196)
  Očekuje se da će uvođenje mjera ponovno uspostaviti učinkovite i pravedne uvjete tržišnog nadmetanja na tržištu Unije. To bi, zauzvrat, imali daljnji pozitivan učinak na njegovo gospodarsko stanje i profitabilnost.
  (197)
  Neki su uvoznici tvrdili da će ostale vrste proizvoda (isključujući keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u Uniji), poput tekstilnih proizvoda (primjerice, predmeta namijenjeni poklanjanju) ili plastičnih stolnih proizvoda, zamijeniti dotični proizvod u slučaju uvođenja mjera, pri čemu će koristi imati drugi sektori. Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi takva zamjena bila značajna.
  (198)
  Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine bilo u interesu industrije Unije.
  3. Interes nepovezanih uvoznika
  (199)
  Kako se navodi u uvodnoj izjavi 4., primijenjen je odabir uzoraka zbog očito velikog broja nepovezanih uvoznika.
  (200)
  Ukupno gledajući, tijekom RIP-a uvoznici u uzorku nabavljali su robu pretežno iz dotične zemlje te su za uvoz i ponovnu prodaju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zapošljavali približno 350 ljudi. Isti su uvozili različite vrste proizvoda, od porculanskih predmeta za dar, preko brandiranih proizvoda od brandirane keramike do jednostavnih stolnih proizvoda za kućanstvo. Njihova je razina suradnje varirala. Primjerice, dva najveća uvoznika u uzorku, koji ujedno imaju značajne aktivnosti maloprodaje, nisu dostavili potpune podatke o profitabilnosti te o marži između nabavnih i prodajnih cijena za nepovezane kupce, a jedan je od njih čak spriječio pristup svojim financijskim izvještajima. Navedene stranke dostavile su samo transferne nabavne cijene i/ili transferne prodajne cijene. Stoga, unatoč opetovanim zahtjevima, nisu dostavljeni nikakvi smisleni podaci koji bi omogućili ocjenu reprezentativnih bruto i neto marža uvoznika na dotični proizvod za uzorak u cjelini.
  (201)
  Usto, podaci koje su dostavila dvojica uvoznika/trgovaca na malo u uzorku nisu omogućavali ocjenu bruto i neto marže dobiti trgovaca na malo dotičnim proizvodom jer su manjkavi u mnogim aspektima. Stoga, na temelju suradnje uvoznika u uzorku, nije bilo moguće utvrditi mogućnost prilagodbe opskrbnog lanca EU-a predloženoj antidampinškoj pristojbi te, posljedično, učinak takve pristojbe na maloprodajnu cijenu, a time i na potrošače.
  (202)
  Međutim, kao prvo, velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka navela je bruto maržu između nabavne i prodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %. Provjereni podaci samih uvoznika u uzorku potvrđuju da su navedene bruto marže reprezentativne. Kao drugo, javno dostupna dokumentacija ukazuje na to da bi opskrbni lanac u Uniji (odnosno uvoznici i daljnji kanali) bio posve u mogućnosti prihvatiti antidampinšku pristojbu po predloženoj stopi, bez ugrožavanja održivosti dotičnih gospodarskih subjekata. Kako je nedavno objavljeno (10), kineska keramička šalica koju distributeri iz EU-a nabavljaju za 0,70 USD u EU-u bi se prodavala po 3,5 USD - što je uvećani iznos od više od 150 % za distributera/trgovca na malo. U takvim okolnostima, predložene antidampinške pristojbe za većinu uvoza uzrokovale bi dodatna davanja od 0,16 EUR (odnosno od 0,36 EUR za proizvođače koji ne surađuju) za opskrbni lanac EU-a, pri čemu bi bruto marža na taj proizvod iznosila 2,08 EUR. Štoviše, u CBI-jevom istraživanju tržišta iz 2009. o „tržištima stolnih, kuhinjskih i drugih proizvoda za kućanstvo” navedenom u uvodnoj izjavi 112. navode se omjeri potrošačkih cijena CIF na granici EU-a u rasponu od 2,6 do 5,3 (11). Konačno, uvoznici/trgovci na malo u uzorku nikada nisu naveli da će isključiti keramičke stolne i kuhinjske proizvode iz uvoza ili prodaje u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
  (203)
  Uzimajući u obzir gore navedeno te u izostanku drugih pouzdanih informacija u dosadašnjem tijeku ispitnog postupka, privremeno se smatra vjerojatnim da bi se distribucijski lanac u cjelini, uključujući uvoznike, bez većih poteškoća prilagodio povećanju cijena CIF na predložene razine te da se cijene za potrošače vjerojatno ne bi povećale. Međutim, zainteresirane su stranke opet izrijekom pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke o ovom pitanju koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac te, moguće, potrošače u sljedećoj fazi ovog postupka.
  (204)
  Podneske o interesu Unije dostavilo je više od 20 uvoznika izvan uzorka, pretežno malih poduzeća, udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu, švedsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo, nizozemsko udruženje uvoznika s Dalekog istoka i udruženje i mreža uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj. Sve je uvoznike brinulo da će mjere obuhvaćati povećanja cijena i (djelomično) smanjenje njihovog poslovanja, što bi imalo negativan učinak na njih općenito i u smislu, između ostalog, marža i profitabilnosti. Navedene tvrdnje nije moguće prihvatiti na temelju zaključaka donesenih u sljedećoj uvodnoj izjavi i uvodnoj izjavi 202.
  (205)
  Nekoliko je uvoznika tvrdilo da bi u slučaju uvođenja mjera kod uvoznika bilo izgubljeno više radnih mjesta nego što bi ih se sačuvalo kod proizvođača iz Unije. Međutim, tomu proturječe ostali prigovori uvoznika u kojima navode da bi mogli zamijeniti keramičke predmete nekeramičkima (poput tekstila za darove) ili da bi željeli više nabavljati unutar Unije.
  (206)
  Švedsko je udruženje smatralo da bi mjere imale negativan gospodarski učinak na uvoznike u smislu znatnih troškova ponovnog nalaska izvora i administrativnih troškova ako bi potonji morali pronaći alternative za kineski uvoz. Udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu naglasilo je da je promjena dobavljača teška zato što su uvoznici u njih uložili znatna sredstva. Međutim, to nije glavna briga nekih uvoznika koji daju prednost mogućnosti mijenjanja izvora opskrbe. Štoviše, činjenica da se proizvodi u ponudi i potrošnja Unije mijenjaju s obzirom na modna kretanja, ukazuje na to da je nastanak troškova razvoja novih proizvoda (od novih dobavljača) svojstven za ovaj sektor.
  (207)
  Nekoliko uvoznika izvan uzorka tvrdilo je da tvornice u Uniji nisu zainteresirane za proizvodnju tuđih brandiranih proizvoda. Međutim, to je u suprotnosti s ishodom ispitnog postupka u vezi proizvođača iz Unije u uzorku (koji pokazuje da isti proizvode brandiranu robu za treće stranke), prigovorom drugog izvoznika i činjenicom da nekoliko uvoznika koji distribuiraju proizvode pod vlastitim brandom nabavljaju dio svog asortimana unutar Unije.
  (208)
  Jedan je uvoznik izvan uzorka izrazio nespremnost da podijeli svoje proizvodne ideje, dizajn proizvoda i razvoj unutar poduzeća s određenim konkurentnim proizvođačima iz Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Međutim, ispitni postupak nije pokazao da je to općenita briga među uvoznicima. Treba napomenuti da je dotični uvoznik bio u pravnim sporovima s nekim njemačkim proizvođačima te da bi dio njegove kolekcije bio izravna konkurencija kolekciji proizvođača iz Unije.
  (209)
  Neki su uvoznici tvrdili da ne mogu nabavljati od proizvođača iz Unije zbog viših troškova, manjkavih kapaciteta za proizvodnju obrtničkih proizvod, nemogućnosti ponude manjih proizvodnih serija, neprilagodljivosti, nedostatka primjerene organizacije za suradnju s velikim trgovcima na malo koji nude mnogo proizvoda, i/ili nepostojanja nekih proizvodnih postupaka, kvalitete, vrsta ukrasa ili oblika. Navedene su stranke tvrdile da su poteškoće najveće na području obrta i predmeta namijenjenih promociji (primjerice, lončarski proizvodi), određenih brandiranih proizvoda koji se prodaju po licenci, proizvodnje određenih registriranih uporabnih predmeta i predmeta za ugostiteljstvo (primjerice, porculanski predmeti velikog obujma). Neki su tvrdili da je uvoz iz Kine jedina mogućnost. Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da većina uvoznika koji su se javili nabavlja keramičke stolne i/ili kuhinjske proizvode u vrlo različitom rasponu i različite kvalitete iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije nude velik raspon proizvoda i imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
  (210)
  Ukratko, može se zaključiti da bi uvođenje mjera doista moglo negativno utjecati na financijsko stanje nekih uvoznika. Međutim, u prosjeku se ne očekuje da bi takav negativni učinak značajno utjecao na opće financijsko stanje uvoznika. Općenito gledajući, očekuje se da uvoznici mogu (djelomično) podržati povećanja cijena i/ili (djelomično) prenijeti pristojbu na kupce (odnosno trgovce na veliko, distributere i trgovce na malo), posebno zato što pristojbe utječu na glavni izvor na tržištu. Za uvoznike koji su se javili i koji su u isto vrijeme trgovci na malo, ispitni je postupak pokazao da dotični proizvod predstavlja vrlo mali udjel u njihovom ukupnom poslovanju. Podaci koje su dostavile navedene stranke nisu omogućili pravilno količinsko određivanje mjere u kojoj bi se iste mogle prilagoditi povećanju nabavne cijene radi predloženih razina pristojbe, nego, kako se objašnjava u uvodnim izjavama 202. do 203., dosad prikupljeni podaci ne ukazuju na to da stranke to ne bi mogle učiniti.
  (211)
  Zato se privremeno zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda.
  4. Interes ostalih gospodarskih sektora
  (212)
  Nekoliko je uvoznika tvrdilo da će uvođenje bilo kakvih mjera vjerojatno negativno utjecati na poslovne partnere uvoznikâ u rasponu od poduzeća za krajnju obradu i ukrašavanje do trgovaca na veliko, distributera i trgovaca na malo. U vezi s tim tvrdili su da uvođenje mjera može dovesti do gubitka više radnih mjesta u njihovim „satelitskim poduzećima”, poput dizajnera i logističara, od radnih mjesta koja bi se održala/otvorila u industriji Unije. Neki su uvoznici također tvrdili da bi manjak proizvoda također izravno utjecao na sektor darovnih predmeta, oglašivačku industriju, hotelsku i ugostiteljsku industriju, ugostiteljske usluge za grupe i poslovne potrošače. To bi u kratkom roku uzrokovalo povećanje cjenovne konkurencije na razinu velikih diskontnih prodavaonica. To bi također negativno utjecalo na institucije koje obično imaju problema s proračunom, poput ustanova za njegu. Štoviše, neke su stranke tvrdile da bi antidampinške mjere dovele do manjka sirovine za umjetnička i kreativna djela, koja izrađuju umjetnici koji oslikavaju porculan i obrtničke radionice.
  (213)
  Utvrđeno je da su sve navedene tvrdnje neutemeljene. S jedne strane, čini se da su izjave navedenih uvoznika u suprotnost s navodima iz njihovih prigovora u kojima tvrde da bi mogli zamijeniti keramičke predmete ne-keramičkima (poput tekstila za poklone), pri čemu bi se u svakom slučaju okrenuli gore navedenim poslovnim partnerima. Štoviše, može se očekivati da će „satelitska poduzeća” industrije Unije imati koristi od uvođenja mjera. S druge strane, prilikom ispitnog postupka nije se moglo zaključiti da će doći do pomanjkanja proizvoda ako bi uvoz iz Kine konkurirao po nedampinškim cijenama. Mjere su namijenjene uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve dobavljače keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, a ne neopravdanom ograničavanju uvoza iz dotične zemlje. Predložena cjenovna konkurencija također se može smatrati pozitivnim učinkom, primjerice, za institucije koje obično imaju poteškoće s proračunima, poput ustanova za njegu.
  (214)
  Švedsko udruženje smatralo je da će mjere imati negativan gospodarski učinak na sektore veleprodaje i maloprodaje u Švedskoj. Procjenjuje se pad zaposlenosti od 2-3 % (i više kod mladih) te uvoza od 20 %. Međutim, čini se da je navedeni učinak pretjeran. U vezi s tim treba istaknuti da ni jedan uvoznik koji je u isto vrijeme i trgovac na malo, koji je iznio prigovor u kontekstu ovog ispitnog postupka nije naveo da će cijeli proizvod biti isključen iz njegovog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba. Projekcije radnih mjesta jednog od njih u slučaju uvođenja mjera u osnovi su iste kao i u slučaju neuvođenja mjera.
  (215)
  CCCLA ukazao je na dansku studiju prema kojoj za svaki euro koji proizvođači iz Unije dobiju od trgovinske zaštite, trgovačka društva korisnici u Uniji moraju platiti 60 puta više. Ipak, navedena je izjava vrlo općenita i nije neposredno povezana s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji upućuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
  (216)
  Pružatelj posebnih promotivnih aktivnosti za veće trgovce na malo diljem svijeta tvrdio je da njegovo poslovanje zahtijeva velike količine u kratkom vremenu za prodajne promocije koje traju nekoliko mjeseci. Ta stranka, koja nabavlja približno dvije trećine proizvoda iz Azije, pretežno Kine, smatra da bi joj značajna pristojba onemogućila da u budućnosti prodaje po promotivnim cijenama. Mora se priznati da bi antidampinške pristojbe mogle negativno utjecati na takvu vrstu poslovanja. Međutim, svrha pristojba nije isključiti kinesku robu s tržišta. Štoviše, tijekom posljednje tri godine proizvođači iz Unije zadovoljili su 33 % potražnje koju navedena stranka smatra promjenjivom.
  (217)
  U ovoj se privremenoj fazi stoga zaključuje da su koristi koje bi se ostvarile sprečavanjem štete uvođenjem privremenih mjera na uvoz dotičnog proizvoda tijekom ostatka ovog ispitnog postupka, veće od mogućeg negativnog učinka na neke druge gospodarske sektore.
  5. Interes potrošača (kućanstava)
  (218)
  Stranke koje izravno zastupaju interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nisu podnijele nikakve prigovore.
  (219)
  Međutim, u vezi javno dostupnih podataka, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 202., privremeno se zaključuje da će se opskrbni lanac prilagoditi mjerama na predloženoj razini pristojbe te da, stoga, neće doći do povećanja cijena za potrošače na maloprodajnoj razini.
  (220)
  CCCLA i nekoliko stranaka koje zastupaju interese uvoznika i trgovaca na malo tvrdili su da će, u slučaju uvođenja antidampinških pristojba, najveću štetu pretrpjeti potrošači iz EU-a. Potrošači s niskim prihodima koji bi u Uniji predstavljali najveći udjel potrošača, suočit će se s manjim izborom i većim cijenama bez dodane vrijednosti, a sve u vrijeme nestabilnog gospodarstva EU-a. Navodno, navedeni proizvod ima psihološka ograničenja u vezi cijene iznad kojih potrošači ne bi kupovali. Neke vrste proizvoda nestale bi s tržišta ili bi ih zamijenili drugi materijali poput plastike, melamina, metala ili drva. Općenito gledajući, navedeni bi proizvodi bili štetniji za okoliš. Također se tvrdilo da će izbor biti ograničen i zato što će dotični uvoz, koji zadovoljava više od 60 % potražnje, nestati s tržišta Unije, dok će manjak opskrbe podignuti cijene. na istom su tragu neke stranke tvrdile da kupci kupuju u neposrednom susjedstvu, a da proizvođači iz Unije ne mogu i ne žele nuditi jeftine proizvode u lokalnim prodavaonicama. Činjenica da njemački ponuđači mogu ponuditi veće standardne količine neće zadovoljiti tržište Unije koje zahtijeva raznolikost u skladu s promjenjivim modnim kretanjima. U nekim se prigovorima naglašava da, ako kineski uvozi dalje bude prisutan na tržištu Unije, to će biti u značajno manjem obujmu i po značajno višim cijenama, prije svega zbog viših plaća u Kini i dodatnih pristojba. Također se tvrdilo da ako proizvod ne bude cjenovno prihvatljiv, nove generacije neće razumjeti kulturu povezanu s njim.
  (221)
  Što se tiče tvrdnji o manjem izboru, napominje se da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije nudi vrlo širok asortiman proizvoda za različite tržišne segmente i distribucijske kanale. Očekuje se da mjere omoguće industriji Unije da iskoristi svoj potencijal u potpunosti te da obogati tržište svojim proizvodima. Nadalje, ni jedan uvoznik, koji je istodobno i trgovac na malo, nije naveo da bi mogao razmotriti uklanjanje proizvoda iz svog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
  (222)
  Što se tiče tvrdnji o višim cijenama, ispitnim postupkom nastoje se uspostaviti ravnopravni uvjeti tržišnog natjecanja, a ne isključiti kinesku robu s tržišta Unije. Nisu se mogla objektivno utvrditi ograničenja cijena iznad kojih potrošači ne bi kupovali ovu vrstu proizvoda. Štoviše, s obzirom na to da su uvoznici obično ograničeni cjenicima barem godinu dana, ukupno gledajući, ne očekuje se da isti mogu u kratkom roku prenijeti povećanja cijena na kupce. Što je važnije, s obzirom na razinu mjera i značajnu razliku između uvozne cijene i preprodajne cijene, nije vjerojatno da će korisnici i potrošači platiti znatno više cijene - pristojba se računa na temelju uvozne cijene CIF, a maloprodajne cijene višekratnik su uvozne cijene. Zato je vjerojatno da će pristojbu preuzeti opskrbni lanac od uvoznika do krajnjeg potrošača. Moguća povećanja cijena bit će mala i neće utjecati na odabir potrošača. Ne očekuje se da će antidampinške mjere dovesti do toga da novi naraštaji neće kupovati keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Dalje se napominje da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije može ponuditi konkurentne cijene.
  (223)
  Nije se moglo zaključiti da bi mjere značajno utjecale na materijale koji se koriste za stolne i kuhinjske proizvode. Vrsta materijala nije uvijek glavni čimbenik prilikom odabira, primjerice, keramičkog darovnog predmeta. Međutim, jasno je da materijale nije uvijek moguće zamijeniti: primjerice, zakonodavstvo Unije u vezi materijala koji dolaze u doticaj s hranom određuje određene zahtjeve za materijale koji dolaze u doticaj s hranom. Također treba istaknuti da poznati uvoznik, koji je također trgovac na malo, također smatra da će ljudi i dalje radije jesti iz keramičkih tanjura nego plastičnih ili tanjura izrađenih od ostalih vrsta materijala - te je tome prilagodio svoje planove za širenje.
  (224)
  Tvrdnje u vezi problema s opskrbom ne mogu se prihvatiti zato što, s jedne strane, uspostava ravnopravnih uvjeta tržišnog nadmetanja pravednim cijenama nije presudna za uklanjanje cjelokupnog uvoza iz Kine. Suprotno tome, očekuje se da će svi svjetski čimbenici imati koristi od stanja pravednije trgovine. S druge strane, utvrđeno je da činjenica da industrija Unije trenutačno može opskrbljivati jednu trećinu ukupne potrošnje Unije ne dovodi u pitanje činjenicu da bi uvoz iz Kine trebao ući na tržište Unije po nedampinškim cijenama. Izvozni rezultati industrije Unije i činjenica da ista nije tijekom razmatranog razdoblja poslovala punim kapacitetom ukazuju na to da bi proizvođači iz Unije doista mogli prodavati više na tržištu Unije u slučaju uklanjanja dampinškog uvoza. Posljednje, ali ne manje važno, Kina nije jedini izvor uvoza u Uniju.
  (225)
  Danska studija koju navodi CCCLA i švedsko istraživanje na koje upućuje švedsko udruženje ukazuju na to da antidampinške mjere općenito utječu na potrošače u smislu cijena. Ipak, navedene su izjave vrlo općenite, nisu neposredno povezane s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji ukazuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
  (226)
  Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledajući, ne bi trebalo imati značajan učinak na potrošače poput kućanstava.
  6. Zaključak o interesu Unije
  (227)
  S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledajući, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine.
  (228)
  Na navedeni zaključak ne mogu utjecati razmatranja koja je iznijelo nekoliko stranaka da su antidampinške pristojbe općenito kompromis u vezi njihovih napora za prijenos nekih vrijednosti Unije u zemlje koje nisu članice Unije poput poboljšanja socijalnih standarda dobavljača, dječjeg rada ili programa za okoliš i opći razvoj. Navedena pitanja ne mogu ugroziti cilj uspostave otvorene i pravedne trgovine obranom proizvodnje Unije od međunarodnih trgovinskih poremećaja poput dampinga, primjenom instrumenata trgovinske zaštite u skladu s prvom EU-a i pravilima WTO-a.
  (229)
  Neovisno o gore navedenom, navedena privremena ocjena može zahtijevati daljnju pomnu analizu nakon komentara zainteresiranih stranaka.
  G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
  1. Razina uklanjanja štete
  (230)
  S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
  (231)
  Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
  (232)
  Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 135., profitna marža od 6 % prometa privremeno se smatra primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
  (233)
  Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je oduzimanjem stvarne dobiti od cijene franko tvornica i dodavanjem gore navedene profitne marže od 6 % tako izračunanoj prodajnoj cijeni na pragu dobiti industrije Unije.
  (234)
  Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
  2. Privremene mjere
  (235)
  S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
  (236)
  Na temelju gore navedenoga, u ovom su slučaju utvrđene stope antidampinških pristojba na razini dampinških marža.
  (237)
  Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojbe (za razliku od pristojbe na cijelom području zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela navedena trgovačka društva, a time i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
  (238)
  Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (12) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
  (239)
  Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
  (240)
  Stranka je zahtijevala da se moguće mjere uvedu u obliku najniže cijene. Stranka je tvrdila da bi carine ad valorem posebno pogodile kupce koji kupuju visoko kvalitetne i/ili vrlo teške uvozne proizvode. Međutim, ispitni je postupak pokazao da ni jedan drugi oblik mjera ne bi bio primjereniji, uzimajući u obzir raspon predmeta obuhvaćenih opsegom proizvoda.
  (241)
  Na temelju gore navedenog, utvrđene su sljedeće dampinške marže i marže štete te stope privremene pristojbe:
  Trgovačko društvo
  Dampinška marža
  Marža štete
  Stopa privremene pristojbe
  Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
  26,8 %
  45,3 %
  26,8 %
  Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
  31,2 %
  85,3 %
  31,2 %
  CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd
  30,0 %
  109,3 %
  30,0 %
  Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
  17,6 %
  76,0 %
  17,6 %
  Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
  23,0 %
  44,8 %
  23,0 %
  Sve ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
  26,6 %
  76,1 %
  26,6 %
  Sva ostala trgovačka društva
  58,8 %
  109,3 %
  58,8 %
  H. ZAVRŠNA ODREDBA
  (242)
  Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
  DONIJELA JE OVU UREDBU:
  Članak 1.
  1. Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
  2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
  Trgovačko društvo
  Pristojba
  Dodatna oznaka TARIC
  Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
  26,8 %
  B349
  Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
  31,2 %
  B350
  CHL Porcelain Industries Ltd
  30,0 %
  B351
  Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
  17,6 %
  B352
  Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
  23,0 %
  B353
  Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
  26,6 %
  B354
  Sva ostala trgovačka društva
  58,8 %
  B999
  3. Primjena stopa privremene antidampinške pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
  4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
  5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
  Članak 2.
  1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
  2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
  Članak 3.
  Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
  Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
  Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
  Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.