input: NÕUKOGU MÄÄRUS (EURATOM) nr 237/2014,
  13. detsembrini 2013,
  millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend
  EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
  võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
  võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
  võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)
  ning arvestades järgmist:
  (1)
  Nõukogu määrusega (Euratom) nr 300/2007 (2) kehtestatud tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend on üks rahastamisvahenditest, millega nähakse ette otsetoetus Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „ühendus”) välispoliitikale.
  (2)
  Liit on peamine kolmandatele riikidele majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja. Käesolev määrus moodustab osa koostöö kavandamiseks ja abi osutamiseks ettenähtud raamistikust, mille eesmärk on toetada kolmandates riikides tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist.
  (3)
  Tšernobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas vajadust jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks ning saavutada kõrgeimad standardid. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks ühendusel olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides.
  (4)
  Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel, on ainsana kriitiline mass, et reageerida üleilmsetele probleemidele, ning liidul on ka kõige paremad võimalused, et koordineerida koostööd kolmandate riikidega.
  (5)
  Komisjoni otsusega 1999/819/Euratom (3) liitus ühendus 1994. aasta tuumaohutuse konventsiooniga. Komisjoni otsusega 2005/510/Euratom (4) liitus ühendus ka kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga.
  (6)
  Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuva parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis nõukogu vastu direktiivi 2009/71/Euratom (5) ning direktiivi 2011/70/Euratom (6). Nimetatud direktiivid ja ühenduses tuumaohutuse ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise alal kehtestatud ranged standardid on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama rangeid standardeid.
  (7)
  Reguleeriva ja muu koostöö vormide edendamine tärkava turumajandusega riikidega ning liidu lähenemisviiside, eeskirjade, standardite ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised eesmärgid.
  (8)
  Ühenduse liikmesriigid on kirjutanud alla tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ja selle lisaprotokollile.
  (9)
  Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu („Euratomi asutamisleping”) 10. peatüki kohaselt teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka tuumaohutuse vallas.
  (10)
  Mitu rahvusvahelist organisatsiooni ja programmi nagu IAEA, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon/Tuumaenergia Agentuur (OECD/NEA), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja põhjamõõtme keskkonnapartnerlus (NDEP) järgivad eesmärke, mis on sarnased käesoleva määrusega sätestatud eesmärkidega.
  (11)
  Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele liidus.
  (12)
  Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon enne strateegiadokumendi ja mitmeaastaste sihtprogrammide väljatöötamist ja vastuvõtmist konsulteerima tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühmaga (ENSREG). Tegevusprogrammid peaksid vajadusel põhinema konsultatsioonidel, mida peetakse liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega, ja dialoogil, mida peetakse partnerriikidega.
  (13)
  Käesoleva määrusega sätestatud eesmärke toetavaid meetmeid tuleks samuti toetada, kasutades lisasünergiat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammide otseste ja kaudsete meetmetega.
  (14)
  Rajatise ohutuse eest vastutavad käitaja ning riik, mille jurisdiktsiooni kõnealune rajatis kuulub.
  (15)
  Samal ajal kui liidu välisabi rahastamisvajadused suurenevad, piirab liidu majanduslik ja eelarveline olukord sellise abi jaoks kättesaadavaid vahendeid. Seepärast peaks komisjon püüdma kasutada olemasolevaid vahendeid kõige tõhusamal viisil, eriti võimendava mõjuga rahastamisvahendite kaudu. Võimendav mõju suureneb, kui võimaldatakse kasutada ja taaskasutada rahastamisvahendite raames investeeritud ja nende loodud rahalisi vahendeid.
  (16)
  Käesoleva määruse rakendamisel ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
  (17)
  Käesoleva määruse alusel toetatavate meetmete kavandamise ja rahastamisega seotud rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7) mida tuleb kohaldada käesoleva määruse puhul, olenemata asjaolust, et selles ei osutata Euratomi asutamislepingu artiklile 106a. Võttes arvesse nende rakendusaktide olemust, eeskätt nende poliitilist orientatsiooni ja finantsmõju, tuleb nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada nimetatud määruses sätestatud kontrollimenetlust, välja arvatud väikese finantsmahuga tehniliste rakendusmeetmete puhul. Komisjon peaks võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud tuumaõnnetuste või radioloogiliste tagajärgedega õnnetustega seonduvatel juhtudel (sealhulgas õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus), kus ühenduselt oodatakse olukorra tungiva kiireloomulisuse tõttu kiiret reageerimist õnnetuste tagajärgede leevendamiseks.
  (18)
  Käesoleva määruse rakendamise suhtes tuleks vastavalt vajadusele kohaldada eeskirju ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (8).
  (19)
  Liidul ja ühendusel on jätkuvalt ühtne institutsiooniline raamistik. Seetõttu on oluline tagada sidusus mõlema välistegevuse vahel. Euroopa välisteenistus peab vajadusel olema kaasatud käesoleva rahastamisvahendi alasesse programmitöösse ning seda kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (9).
  (20)
  Liit peaks otsima võimalusi olemasolevate vahendite kõige tõhusamaks kasutamiseks, et saavutada välistegevuses optimaalne mõju. See tuleks saavutada välistegevuse rahastamisvahendite sidususe ja täiendavuse abil ning luues koostoime käesolevas määruses sätestatud vahendi, välistegevuse muude rahastamisvahendite ja liidu muude poliitikameetmete vahel. Lisaks peaks see hõlmama nende rahastamisvahendite raames välja töötatud programmide vastastikust tugevdamist.
  (21)
  Käesolev määrus asendab määruse (Euratom) nr 300/2007, mis kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013,
  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
  I JAOTIS
  ÜLDSÄTTED
  Artikkel 1
  Üldeesmärk
  Liit rahastab meetmeid, millega toetatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist kooskõlas käesoleva määruse ja selle lisa sätetega.
  Artikkel 2
  Erieesmärgid
  Käesoleva määruse alusel tehtaval koostööl on järgmised erieesmärgid:
  1.
  tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine, kõrgeimate tuumaohutus- ja kiirguskaitsestandardite rakendamine ning tuumaohutuse jätkuv parandamine;
  2.
  kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, nimelt transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine, ning endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine;
  3.
  raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides.
  Artikkel 3
  Erimeetmed
  1. Artikli 2 punktis 1 sätestatud eesmärki püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
  a)
  toetuse andmine reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele ning;
  b)
  õigusraamistiku tugevdamine, eelkõige seoses tuumaelektrijaamade ja teiste tuumarajatiste läbivaatamise ja hindamise ning litsentsimis- ja järelevalvetegevusega;
  c)
  tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine;
  d)
  tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega õnnetusi (sealhulgas õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus) ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine ning koostöö riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega õnnetusjuhtumiga seotud kiirituse korral), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, kodanikukaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks;
  e)
  toetuse osutamine tuumarajatiste ja -objektide ohutuse tagamisele seoses praktiliste kaitsemeetmetega, mille eesmärk on vähendada olemasolevat kiirgusest tulenevat ohtu töötajate ja kogu elanikkonna tervisele.
  2. Artikli 2 punktis 2 sätestatud eesmärki püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
  a)
  reguleerivate asutuste ja tehniliste tugiorganisatsioonide toetamine ning õigusraamistiku tugevdamine, eelkõige seoses kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemisega;
  b)
  kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise eristrateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine;
  c)
  olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning merre uputatud radioaktiivsete objektide ja materjalide kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine;
  3. Artikli 2 punktis 3 esitatud eesmärgid piirduvad tehniliste aspektidega, tagamaks et maake, lähtematerjale ja lõhustuvaid erimaterjale ei kasutata mingil muul kui kasutaja teatatud eesmärgil, ning seda püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
  a)
  vajaliku õigusliku raamistiku, metoodikate, tehnoloogia ja lähenemisviiside kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohase arvestuse pidamiseks ja kontrolliks riigi ja käitajate tasandil;
  b)
  infrastruktuuri ja personali koolitamise toetamine.
  4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed võivad hõlmata meetmeid, millega edendatakse rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve. Lisaks on meetmetes olulisel määral hõlmatud teadmussiirde element nagu näiteks teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas, mille abil tugevdatakse saavutatud tulemuste jätkusuutlikkust. Meetmeid rakendatakse koostöös liidu liikmesriikide pädevate asutustega ja/või kolmandate riikide ametiasutuste, tuumaohutust reguleerivate asutuste ja neile tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonidega ja/või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige IAEAga. Erilistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel rakendatakse eespoolnimetatud lõike 1 punktidega b ja c seotud meetmeid koostöös liidu liikmesriikide käitajate ja/või pädevate organisatsioonidega ja kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega, nagu need on määratletud nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom artikli 3 lõikes 1, ning tuumaobjektide käitajatega.
  Artikkel 4
  Vastavus, ühtsus ja vastastikune täiendavus
  1. Artiklis 2 sätestatud erieesmärkide poole liikumist hinnatakse vastavalt järgmiste tulemusnäitajate abil:
  a)
  koostöö käigus kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus;
  b)
  kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate, asjaomase õigus- ja reguleeriva raamistiku ning projektide rakendamise väljatöötamise hetkeseis;
  c)
  asjaomaste tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus.
  Enne projektide rakendamist ning võttes arvesse iga meetme eripära, määratakse vastavalt artikli 7 lõikele 2 kindlaks erinäitajad järelevalve, hindamise ja tulemuste läbivaatamise jaoks.
  2. Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas asjaomase partnerriigi jaoks koostatud liidu üldise strateegilise poliitikaraamistikuga ning eelkõige liidu arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega.
  3. Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus- ja tehniline abi täiendab muude rahastamisvahendite raames antavat liidu abi.
  II JAOTIS
  PROGRAMMITÖÖ JA VAHENDITE SUUNAV ERALDAMINE
  Artikkel 5
  Strateegiadokument
  1. Käesoleva määruse alusel toimuvat ühenduse koostööd viiakse ellu tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi üldise mitmeaastase strateegiadokumendi põhjal.
  2. Strateegiadokument on koostöö üldine alus ning see koostatakse kuni seitsme aasta pikkuseks perioodiks. Strateegiadokumendis sätestatakse ühenduse strateegia käesoleva määruse alusel koostöö tegemiseks, võttes arvesse asjaomaste riikide vajadusi, ühenduse prioriteete, rahvusvahelist olukorda ja asjaomaste kolmandate riikide tegevust. Strateegiadokumendis märgitakse ka koostööga loodav lisaväärtus ning võimalused, kuidas vältida tegevuse kattumist teiste programmide ja algatustega, eelkõige selliste programmide ja algatustega, mida viivad läbi suuremad abiandjad ja sellised rahvusvahelised organisatsioonid, kes järgivad samasuguseid eesmärke.
  3. Strateegiadokumendi eesmärk on luua ühenduse ning asjaomase kolmanda riigi või piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning ühenduse eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.
  4. Strateegiadokumendi ettevalmistamisel kohaldatakse abi tõhusust käsitlevaid põhimõtteid nagu riiklik isevastutus, partnerlus, koordineerimine, ühtlustamine, abi saavate riikide või piirkondade süsteemidega vastavusse viimine, vastastikune aruandlus ning keskendumine tulemuste saavutamisele.
  5. Komisjon kiidab strateegiadokumendi heaks kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon vaatab strateegiadokumendi selle kehtivusaja keskel (või muul ajahetkel, kui see on vajalik) läbi ja vajadusel ajakohastab seda, järgides eelnimetatud menetlust.
  Artikkel 6
  Mitmeaastased sihtprogrammid
  1. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse artiklis 5 osutatud strateegiadokumendi põhjal. Mitmeaastased sihtprogrammid hõlmavad kahe kuni nelja aasta pikkust vahemikku.
  2. Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja kavandatud rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või miinimumina. Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse suunised tegevuse kattumise vältimiseks.
  3. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse partnerriikide või -piirkonna (piirkondade) taotluse alusel ja nendega peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav isevastutus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist. Täiendavuse saavutamiseks ja tegevuse kattumise vältimiseks võetakse mitmeaastastes sihtprogrammides arvesse olemasolevat ja kavandatud rahvusvahelist koostööd, mis toimub eelkõige selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes järgivad samasuguseid eesmärke, ning artiklis 2 sätestatud valdkondade puhul suuremate abiandjatega. Mitmeaastastes sihtprogrammides märgitakse ka koostööga loodav lisaväärtus.
  4. Komisjon võtab mitmeaastased sihtprogrammid vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 viidatud kontrollimenetlusega. Komisjon vaatab kõnealused mitmeaastased sihtprogrammid läbi ja vajadusel ajakohastab neid, järgides eelnimetatud menetlust ja võttes arvesse artiklis 5 osutatud strateegiadokumendi läbivaatamise tulemusi.
  III JAOTIS
  RAKENDAMINE
  Artikkel 7
  Iga-aastased tegevusprogrammid
  1. Iga-aastased tegevusprogrammid (edaspidi „tegevusprogrammid”) koostatakse vastavalt artiklites 5 ja 6 osutatud strateegiadokumendi ja mitmeaastaste sihtprogrammide põhjal. Tegevusprogrammid koostatakse kõigi kolmandate riikide või piirkondade suhtes ning nendes täpsustatakse käesoleva määrusega sätestatud koostöö rakendamisega seonduvaid üksikasju.
  Erandjuhul, eelkõige siis, kui tegevusprogrammi ei ole veel vastu võetud, võib komisjon võtta sihtprogrammide põhjal vastu üksikmeetmeid, tuginedes samadele eeskirjadele ja menetlustele kui tegevusprogrammide puhul.
  Ettenägematute ja nõuetekohaselt põhjendatud vajaduste, asjaolude või kohustuste korral võib komisjon vastu võtta erimeetmeid, mida ei ole sihtprogrammides sätestatud.
  2. Tegevusprogrammides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, kavandatud meetmed ja projektid, oodatavad tulemused, juhtimismenetlused ja kavandatud rahastamise kogusumma. Tegevusprogrammid sisaldavad rahastatavate tegevuste kokkuvõtvat kirjeldust, igale tegevusele eraldatud esialgseid summasid, rakendamise kavandatavat ajakava ja vastavalt vajadusele erinäitajaid järelevalve, hindamise ja tulemuste läbivaatamise jaoks. Tegevusprogrammid sisaldavad vajadusel eelnevast koostööst saadud kogemusi.
  3. Komisjon võtab sellised tegevusprogrammid, üksikmeetmed ja erimeetmed vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon võib sama menetlust järgides tegevusprogramme ja meetmeid muuta ja pikendada.
  4. Erandina lõikest 3 ei nõuta artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust järgmiste meetmete puhul:
  i)
  üksikmeetmed, mille puhul liidu rahaline abi ei ületa 5 miljonit eurot;
  ii)
  erimeetmed, mille puhul liidu rahaline abi ei ületa 5 miljonit eurot;
  iii)
  tehnilised muudatused tegevusprogrammides, üksikmeetmetes ja erimeetmetes.
  Käesoleva lõike kohaldamisel on tehnilised muudatused kohandamised, näiteks:
  -
  rakendusperioodi pikendamine;
  -
  assigneeringute ümberjaotamine iga-aastastes tegevusprogrammides sisalduvate tegevuste, üksik- ja erimeetmete ning projektide vahel mitte rohkem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, kuid mitte rohkem kui 5 miljoni euro ulatuses või
  -
  iga-aastaste tegevusprogrammide, üksik- või erimeetmete eelarve suurendamine või vähendamine mitte rohkem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega ning mitte rohkem kui 5 miljoni euro ulatuses,
  tingimusel et need muudatused ei mõjuta märkimisväärselt algsete meetmete ja tegevusprogrammide eesmärke.
  Käesolevas lõikes vastu võetud meetmetest teavitatakse Euroopa Parlamenti, nõukogu ja artikli 11 lõikes 1 osutatud komiteed ühe kuu jooksul nende vastuvõtmisest.
  5. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kui on vajalik ühenduse kiire reageerimine, et leevendada tuumaõnnetuse või radioloogiliste tagajärgedega õnnetuse tagajärgi, võtab komisjon vastu tegevusprogrammid või meetmed või muudab neid, kasutades selleks viivitamata kohaldatavaid rakendusakte, kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega.
  6. Komisjon võib otsustada ühineda mis tahes algatusega, mille on käivitanud samasuguseid eesmärke järgivad rahvusvahelised organisatsioonid ja suuremad abiandjad, tingimusel et asjaomane algatus on kooskõlas artiklis 1 sätestatud üldeesmärgiga. Vastav rahastamisotsus võetakse vastu kooskõlas käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlusega.
  Artikkel 8
  Ühtsus ja vastastikune täiendavus
  Mis tahes programmitöös või programmide läbivaatamises, mis leiab aset pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2014 artiklis 17 osutatud vahearuande avaldamist, võetakse arvesse aruande tulemusi, leide ja järeldusi.
  Artikkel 9
  Rakendamine
  Käesolevat määrust rakendatakse kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 236/2014 artikli 1 lõigetega 3 ja 4 ning artiklitega 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 ja 17, kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti.
  Artikkel 10
  Aruanne
  Komisjon jälgib käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal käesolevas määruses osutatud aruande koostöö rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet eelmisel aastal rahastatud meetmete kohta, järelevalve ja hindamise tulemuste kohta ning eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmise kohta, mis on esitatud riigi, piirkonna ja koostöövaldkonna kaupa.
  IV JAOTIS
  LÕPPSÄTTED
  Artikkel 11
  Komitee
  1. Komisjoni abistab tuumaohutusalase koostöö komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.
  Artikkel 12
  Euroopa välisteenistus
  Käesolevat määrust kohaldatakse vastavalt nõukogu otsuse 2010/427/EL artiklile 9.
  Artikkel 13
  Lähtesumma
  1. Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014-2020 on 225 321 000 eurot.
  2. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides.
  Artikkel 14
  Jõustumine
  Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
  Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
  Brüssel, 13. detsembrini 2013