input: KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1071/2012,
  14. november 2012,
  millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes
  EUROOPA KOMISJON,
  võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
  võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
  olles konsulteerinud nõuandekomiteega
  ning arvestades järgmist:
  A. MENETLUS
  1. Algatamine
  (1)
  16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”), Taist ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.
  (2)
  Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 3. jaanuaril 2012 tempermalmist valatud toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (edaspidi „tempermalmist keermestatud liitmikud”) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
  2. Menetlusega seotud isikud
  (3)
  Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Komisjon teavitas ka tootjaid Argentinas, sest Argentinat kavatseti kasutada võimaliku võrdlusriigina. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
  (4)
  Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
  (5)
  Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate suurt arvu, nähti algatamisteatega ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõikidel Hiina RV eksportivatel tootjatel, liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma tempermalmist keermestatud liitmikega seotud tegevuse kohta (nagu on täpsustatud jaotises B) ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Kahe teise asjaomase riigi, st Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut ette ei nähtud.
  (6)
  Selleks et võimaldada valimisse kaasatud Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid teadaolevatele asjaomastele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele. Kaks äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning neli äriühingut taotlesid individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.
  (7)
  Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehtud järeldustest. Ühtlasi anti neile võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad.Error! Hyperlink reference not valid.
  (8)
  Nagu on selgitatud põhjenduses 29, esitasid kuus liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootjast, võttes aluseks nende müügimahu.
  (9)
  Nagu on selgitatud põhjenduses 31, esitasid 33 sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi üheksast importijast, võttes aluseks nende geograafilise asukoha liidus ja asjaolu, et nende import liitu oli suurim. Kuna üks importija ei esitanud vastuseid küsimustikule, koosnes lõplik valim ülejäänud kaheksast importijast.
  (10)
  Nagu on selgitatud põhjenduses 30, esitasid 12 Hiina RV eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutel saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest Hiina RV eksportivast tootjast, kelle eksport liitu oli suurim.
  (11)
  Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud Hiina RV eksportivale tootjale, kolmele Tai eksportivale tootjale, kolmele Indoneesia eksportivale tootjale, üheksale valimisse kaasatud sõltumatule tootjale ning seitsmele kasutajale.
  (12)
  Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, kahelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Indoneesia eksportivalt tootjalt ning kaheksalt sõltumatult tootjalt. Küsimustikule ei esitanud vastuseid ükski kasutaja.
  (13)
  Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
  a)
  liidu tootjad
  -
  ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Hispaania;
  -
  Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaaria;
  -
  Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria;
  b)
  Hiina RV eksportivad tootjad:
  -
  Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutiani maakond, Hebei, Hiina RV;
  -
  Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Hiina RV;
  -
  Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Hiina RV;
  c)
  Tai eksportivad tootjad:
  -
  Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;
  -
  BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;
  d)
  Indoneesia eksportivad tootjad:
  -
  PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indoneesia;
  e)
  liidu sõltumatud tootjad:
  -
  Crane Limited, Ipswich, Ühendkuningriik;
  -
  GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksamaa;
  -
  Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;
  -
  MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Madalmaad;
  -
  Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itaalia.
  (14)
  Kuna oli vaja kindlaks teha normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi India andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:
  -
  Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India.
  3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
  (15)
  Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
  B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
  1. Vaatlusalune toode
  (16)
  Algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode on tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikud (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla.
  (17)
  Peamised tootmises kasutatavad toorained on vanametall, koks/elekter, liiv (valamiseks) ja tsink (galvaanimiseks). Tootmisprotsessi esimene etapp on vanametalli sulatamine vagrankas. Sellele järgneb vormimisprotsess ja mitmesuguste vormide valu, mis seejärel eraldatakse üksikuteks tükkideks. Tooted vajavad pikka lõõmutust, et tagada nende piisav deformeeritavus, mis võimaldaks neid kasutada otstarbel, mille puhul need peavad pidama vastu näiteks löökidele ja vibratsioonile ning taluma kiireid temperatuurimuutusi. Seejärel võib liitmikud vajaduse korral galvaanida. Pärast seda toimub toodete keermestamine.
  (18)
  Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse kahe või enama toru ühendamiseks, torude ühendamiseks seadmetega, vedeliku voolusuuna muutmiseks või torude sulgemiseks. Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Samuti kasutatakse neid naftatöötlemistehaste torustikes. Tempermalmist liitmikke on saadaval mitmel kujul, millest levinuimad on 90-kraadised põlved, kolmikud, muhvid, nelikud ja ühendused. Neid toodetakse nii galvaanimata kui ka galvaanitud kujul.
  2. Samasugune toode
  (19)
  Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV, Tai ja Indoneesia siseturul ja võrdlusriigina kasutatud India siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses (edaspidi „samasugune toode”).
  (20)
  Peamiselt importijad, aga ka ühe liikmesriigi ametiasutused esitasid mitu väidet toote määratluse kohta. Kõnealuseid väiteid on allpool eraldi käsitletud.
  (21)
  Ühe importija väitel tuleks jätta tempermalmist keermestatud liitmike määratlusest välja väljend „elektrogalvaanitud liitmikud”. Väidetakse, et elektrogalvaanitud liitmike tootmine nõuab pärast keermestamist lisatootmisetappe, näiteks pesemist ja täiendavat elektrogalvaanimist. See parandab väidetavalt kvaliteeti ja annab mitu eelist võrreldes tavaliste liitmikega. On aga selge, et elektrogalvaanitud liitmikke saab tavaliste liitmikega täiel määral asendada ning seepärast on neil samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seega käsitatakse neid vaatlusaluse tootena.
  (22)
  Sama importija impordib surveliitmike põhidetaile, mille ta ühendab seejärel teiste osadega valmiskujul surveliitmikeks. Tõstatatud on küsimus selle kohta, kas surveliitmike põhidetailid jäävad vaatlusaluse toote määratluse raamesse. Kuigi sellised põhidetailid näevad välja nagu liitmikud ja on keermestatud, et saa neid torude ühendamiseks otse kasutada - need tuleb kõigepealt kokku panna, enne kui torud ühendatakse monteeritud liitmikega. Olenemata sellest, et need on kallimad, on need asendatavad teiste keermestatud liitmikega, sest ka neid kasutatakse torude ühendamiseks, kuigi seda peamiselt remonditööde puhul, mitte uutes seadmetes. Seepärast järeldatakse esialgu, et surveliitmikud ja nende põhidetailid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.
  (23)
  Mõni isik väitis, et liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid tempermalmist liitmikke ei saa käsitada võrreldavana nende toodetega, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad, sest liidu tootjad kasutavad materjalina üldiselt valget tempermalmi, samas kui eksporditavate toodete materjalina kasutatakse musta tempermalmi.
  (24)
  Nagu on samasuguse toote kohta juba järeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1784/2000 (3), on uurimine esialgu näidanud, et turul ei tehta vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel, sest kui jätta kõrvale süsinikusisaldus, siis on neil väga sarnased omadused ja ühesugune kasutusotstarve ning seega on need üksteisega asendatavad. Seda kinnitab asjaolu, et importijad/hulgimüüjad, kes ostavad nii asjaomastest riikidest pärit mustast tempermalmist liitmikke kui ka liidu tootmisharu toodetud valgest tempermalmist liitmikke, müüvad neid kasutajatele ilma materjalide vahel vahet tegemata. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee olulist vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel.
  (25)
  Sellele viitab ka asjaolu, et valgest ja mustast tempermalmist liitmikud on mõlemad hõlmatud Euroopa standardiga EN 10242 ja rahvusvahelise standardiga ISO 49, milles on kindlaks määratud tempermalmist liitmike konstruktsiooni ja kasutust käsitlevad nõuded. Materjalina on lubatud kasutada nii valget kui ka musta tempermalmi.
  (26)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et osade liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid valgest tempermalmist liitmikku tuleks käsitada samasuguse tootena kui mustast tempermalmist liitmikke, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad.
  (27)
  Üks importija impordib piiratud koguses viimistlemata liitmikke, mis ei ole keermestatud. Importija keermestab liitmikud hiljem. Kuna imporditud tooted ei ole keermestatud, ei käsitata neid vaatlusaluse tootena.
  (28)
  Ühe liikmesriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste (4) kohaselt hõlmab väljend „sepistatav” ka keragrafiitmalmi (mis on samaväärne kõrgtugeva malmiga). Kuigi ükski huvitatud isik ei teatanud keragrafiitmalmist keermestatud liitmike müügist uurimisperioodi jooksul, on tõendeid selle kohta, et see võis toimuda. Kuna kõnealustel liitmikel on uuritavate tempermalmist keermestatud liitmikega ühesugused füüsikalised põhiomadused, peetakse vajalikuks selgitada, et menetlus ja meetmed hõlmavad ka keragrafiitmalmist tooteid.
  C. VÄLJAVÕTTELINE UURING
  1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
  (29)
  Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon tempermalmist keermestatud liitmike suurima tüüpilise müügimahu põhjal liidu sõltumatutele klientidele valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuuest liidu tootjast, kes teadaolevalt samasugust toodet toodavad, hõlmab moodustatud valim kolme tootjat, kes kuuluvad kahte äriühingute kontserni ja kelle arvele langeb 81 % tempermalmist keermestatud liitmike müügist sõltumatutele klientidele liidus. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide liidu tootjate ja kaebuse esitajaga ning kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi kavandatud valimi kohta. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
  2. Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
  (30)
  Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate A lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kaksteist eksportivat tootjat, kelle arvele langes uurimisperioodil 51 % Hiina RV ekspordist liitu. Moodustatud valim koosneb kolmest äriühingust, kelle arvele langeb 88 % Hiina RV koostööd tegevate isikute ekspordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
  3. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
  (31)
  Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon nii suurima tüüpilise impordi põhjal liitu kui ka äriühingute geograafilise asukoha põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate B lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kokku 33 sõltumatut importijat. Esialgu moodustatud valimisse kuulub kuus importijat viiest liikmesriigist, kelle arvele langeb 59 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide importijatega. Pärast märkuste esitamist lisati valimisse veel kolm äriühingut, mille tulemusel kuulub lõplikku valimisse üheksa importijat kuuest liikmesriigist, kelle arvele langeb 67 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Laiendatud valimi kohta ei esitatud ühtegi täiendavat märkust. Kuna üks importija ei esitanud küsimustikule vastuseid, moodustavad lõpliku valimi ülejäänud kaheksa importijat.
  D. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
  1. Hiina Rahvavabariik
  1.1. Turumajanduslik kohtlemine
  (32)
  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.
  (33)
  Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
  1.
  majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
  2.
  äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
  3.
  varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
  4.
  pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning
  5.
  kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
  (34)
  Kaks eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul.
  (35)
  Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustest.
  (36)
  Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et kumbki turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.
  (37)
  Mitte kummagi eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning ühe eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud isegi täielikud, sest sealt puudus rahavoogude aruanne. Seepärast on ilmne, et eksportijad ei vastanud 2. kriteeriumile.
  (38)
  Üks eksportija ei suutnud tõendada, et talle erastamise käigus antud kapitali oleks nõuetekohaselt hinnatud, samas kui teine eksportija sai riigi toetust, peamiselt tulumaksusoodustuse näol. Seepärast ei vasta nad 3. kriteeriumile.
  (39)
  Üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing esitas märkusi teabe avalikustamise kohta. Äriühing ei vaidlustanud ühtegi avalikustamisdokumentides sisalduvat faktilist asjaolu, kuid tõstatas oma märkustes kolm põhiküsimust.
  (40)
  Esiteks väitis ta, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva otsuse tegemine oli ebaseaduslik, sest nimetatud otsus tehti peaaegu kaks kuud pärast ettenähtud tähtaja möödumist. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune viivitus oli tingitud peamiselt asjaolust, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei olnud võimalik varem otsust teha, sest Hiina eksportijad ei olnud kõnealusel ajal kättesaadavad. Tuleb rõhutada, et otsuse tegemise aeg ei mõjutanud mingil määral tulemusi.
  (41)
  Teiseks väideti, et auditeeritud raamatupidamisaruannete nõuetele mittevastavus põhineb üksnes formaalsetel alustel. Peale selle väideti, et „raamatupidamistava, mis ei ole ametlikult täielikult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei kujuta endast turumajandusliku kohtlemise teise kriteeriumi rikkumist, kuivõrd see ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi”. Sellega seoses tasub nentida, et 2. kriteeriumis ei ole mingil viisil viidatud äriühingu finantstulemustele. Seepärast ei ole asjaomane väide põhjendatud. Kõnealune kriteerium, mille kohaselt peavad olemas olema „raamatupidamisdokumendid, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega”, on tõepoolest ametlik nõue. Sellest hoolimata tuleb märkida, et kõik rikkumised olid oma laadilt olulised, kas siis asjaomaste summade suuruse või rikkumise tõsiduse tõttu (st kohustuslik analüüs oli lihtsalt tegemata jäetud).
  (42)
  Lõpuks väideti, et tulumaksusoodustusena saadud toetust ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldumiseks varem kasutatud. Sellega seoses märgitakse, et igat juhtumit hinnatakse eraldiseisvalt. Turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi alusel hinnatakse, kas Hiina eksportijate puhul on üle kandunud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused. Käesoleval juhul on sellega tegemist riigi toetuse näol, mida anti peamiselt tulumaksusoodustusena. Seepärast ei ole Hiina eksportija kõnealused üldised märkused piisavalt põhjendatud.
  (43)
  Seega ei ole tõendatud, et kumbki eksportiv tootja vastaks turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile. Seepärast ei saa nendele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada.
  1.2. Individuaalne kohtlemine
  (44)
  Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele.
  (45)
  Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
  1.
  täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
  2.
  ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
  3.
  enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
  4.
  kursid arvestatakse ümber turukursside alusel ja
  5.
  riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
  (46)
  Nii need eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kriteeriumitele, kui ka kolmas valimisse kaasatud tootja taotlesid kõik individuaalset kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele ning seega võib neile võimaldada individuaalset kohtlemist.
  1.3. Võrdlusriik
  (47)
  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.
  (48)
  Algatamisteates väljendas komisjon kavatsust kasutada Hiina RV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Argentinat ning kutsus kõiki huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.
  (49)
  Mitu eksportijat ja importijat esitas võrdlusriigi valiku kohta märkusi, väites, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik peamiselt väikese omamaise konkurentsi ja sellest tuleneva kõrge hinnataseme tõttu Argentina siseturul. Tõepoolest on alust uskuda, et Argentina turg jaguneb peamiselt kolme omamaise tootja vahel. Argentina statistika kohaselt on impordimaht Argentina turul tähtsusetu, sest traditsiooniliselt suurimate välismaiste tarnijate Brasiilia ja Hiina suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud.
  (50)
  Samad eksportijad ja importijad pakkusid sobilikemate võrdlusriikidena välja Tai, India ja Indoneesia. Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes püüti alustada koostööd Argentina ja India tootjatega ning lõpuks nõustusid koostööd tegema üks Argentina ja üks India tootja.
  (51)
  Nende vastuste analüüs näitas, et ainsa koostööd tegeva Argentina tootja teatatud omamaised hinnad on tõepoolest väga kõrged, olles oluliselt suuremad nii valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest kui ka nende mittekahjustavast hinnast.
  (52)
  Samas selgus, et India turg on väga konkurentsivõimeline ning seal tegutseb hinnanguliselt 300 tootjat. Seetõttu võib pidada koostööd tegeva India eksportija teatatud omamaiseid hindu mõistlikeks.
  (53)
  Tai ja Indoneesia on seotud sama uurimisega, kuid kummaski riigis tegutseb väga väike arv tootjaid, mistõttu nende siseturg on Indiaga võrreldes vähem konkurentsivõimeline. Seega tehakse esialgne järeldus, et India on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.
  1.4. Normaalväärtus
  (54)
  Kuna ühelegi Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete kohaselt, kasutades kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina Indiat.
  (55)
  Kõigepealt tehti iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas võrdlusriigi tootja tempermalmist keermestatud liitmike omamaine kogumüük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügimahust, mida iga eksportiv tootja uurimisperioodil liitu eksportis. Kolmest valimisse kaasatud eksportivast tootjast kehtis see kahe puhul.
  (56)
  Seejärel tehti kindlaks need äriühingute poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mille puhul võrdlusriigi tootjal oli tüüpiline omamaine kogumüük ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
  (57)
  Iga tooteliigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav eksportivate tootjate poolt liitu ekspordiks müüdud tempermalmist keermestatud liitmikega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % eksportiva tootja poolt liitu eksporditud võrreldavat tooteliigi müügi kogumahust.
  (58)
  Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.
  (59)
  Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.
  (60)
  Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmisega.
  (61)
  Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.
  (62)
  Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.
  (63)
  Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev võrdlusriigi tootja sai samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, tema uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
  1.5. Ekspordihind
  (64)
  Kuna kõikidele valimisse kaasatud tootjatele võimaldati individuaalset kohtlemist ning nende eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.
  1.6. Võrdlus
  (65)
  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
  (66)
  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
  (67)
  Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.
  1.7. Dumpingumarginaalid
  (68)
  Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
  (69)
  Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  Hebei Jianzhi
  67,8 %
  Jinan Meide
  39,3 %
  Qingdao Madison
  32,1 %
  (70)
  Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Kõnealune marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud marginaalide põhjal.
  (71)
  Sellest lähtuvalt arvutati valimist väljajäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks esialgu 42,3 %.
  (72)
  Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati kooskõlas algmääruse artikliga 18 dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Eurostati impordistatistikaga.
  (73)
  Kuna koostöö tase ületas 50 % kogu Hiina ekspordist liitu ning kuna suure arvu Hiina RV eksportivate tootjate tõttu võib tootmisharu käsitada killustatuna, võib koostöö taset pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult hoidunud koostööst, määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui sellise valimisse kaasatud äriühingu puhul, millel oli kõige suurem dumpingumarginaal. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada mis tahes meetmete tõhusus.
  (74)
  Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  Hebei Jianzhi
  67,8 %
  Jinan Meide
  39,3 %
  Qingdao Madison
  32,1 %
  Teised koostööd tegevad äriühingud
  42,3 %
  Kõik teised äriühingud
  67,8 %
  2. Tai ja Indoneesia
  2.1. Normaalväärtus
  (75)
  Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine samasuguse toote müük oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõikide koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul.
  (76)
  Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida müüsid siseturul tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu ekspordiks suunatud liikidega identsed või väga sarnased.
  (77)
  Iga samasuguse toote liigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote liikidega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
  (78)
  Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida müüdi siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.
  (79)
  Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
  (80)
  Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas selle tooteliigi müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
  (81)
  Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.
  (82)
  Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.
  (83)
  Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.
  2.2. Ekspordihind
  (84)
  Kuna koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportijate kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
  2.3. Võrdlus
  (85)
  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
  (86)
  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
  (87)
  Asjakohased kohandused seoses kaubandustaseme, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.
  2.4. Dumpingumarginaalid
  a) Tai
  (88)
  Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi kahe koostööd tegeva Tai äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
  (89)
  Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (kahe koostööd tegeva Tai äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Tai ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Tai eksportivate tootjate dumpingumarginaal kahest koostööd tegevast äriühingust kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.
  (90)
  Sellest lähtuvalt on Tai äriühingute ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
  15,9 %
  Siam Fittings Co., Ltd.
  50,7 %
  Kõik teised äriühingud
  50,7 %
  b) Indoneesia
  (91)
  Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi ainsa koostööd tegeva äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
  (92)
  Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (ainsa koostööd tegeva Indoneesia äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Indoneesia ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaaliga samale tasemele.
  (93)
  Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  PT. Tri Sinar Purnama
  11,0 %
  Kõik teised äriühingud
  11,0 %
  E. KAHJU
  1. Liidu toodang
  (94)
  Uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 29, kaasati valimisse kaks liidu tootjate kontserni, mis koosnevad kolmest liidu tootjast ning mille arvele langeb 81 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
  2. Liidu tootmisharu määratlus
  (95)
  Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused kuus uurimisperioodil samasugust toodet tootnud liidu tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
  3. Liidu tarbimine
  (96)
  Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostati andmeid impordimahu kohta, mida korrigeeriti vastavalt uurimise järeldustele.
  (97)
  Liidu tarbimine vähenes märgatavalt (21 %) aastatel 2008-2009, suurenedes seejärel 12 protsendipunkti võrra ning jõudes tasemeni, mis oli 9 % vähem kui tarbimine vaatlusaluse perioodi alguses.
  Liidu tarbimine (tonni)
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Liidu tarbimine
  72 231
  57 398
  59 190
  65 460
  Indeks
  100
  79
  82
  91
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastuse
  4. Import asjaomastest riikidest
  4.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
  (98)
  Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit tempermalmist keermestatud liitmike importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.
  (99)
  Kõikidest asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad (vt põhjendused 74, 90 ja 93).
  (100)
  Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu kohta leiti, et see moodustab ainult ligikaudu 2,5 % uurimisperioodil toimunud samasuguse toote koguimpordist liitu. Seepärast võib arvata, et see ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule algmääruse artikli 9 lõike 3 või WTO dumpinguvastase lepingu sätete tähenduses (5).
  (101)
  Samas leiti uurimise esialgses etapis, et enamik Indoneesiast pärit impordist võis olla teise CN-koodi all valesti deklareeritud, täpsemalt kasutati koodi 7307 19 10 asemel, mis on tavapäraselt asjakohane tempermalmist keermestatud toruliitmike puhul, koodi 7307 99 10. Ent kõik või vähemalt suurem osa sellest impordist, mis võidi valesti deklareerida, on juba arvestatud eelmises põhjenduses nimetatud 2,5 % hulka.
  (102)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne otsus mitte hinnata seda importi kumulatiivselt Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga.
  (103)
  Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tähtsusetuks, sest nende turuosa jõudis uurimisperioodil vastavalt 5,4 % ja 47,3 %ni.
  (104)
  Kumulatiivset hindamist peeti esialgu asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel, st nende puhul oli tegemist samade müügikanalitega ja neid müüdi samadele tarbijarühmadele. Mitmel juhul tõepoolest tõendati, et Hiina RVst ja Taist imporditud tooteid müüdi samade turustajate kaudu.
  (105)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes oldi esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seepärast uuriti Taist ja Hiina RVst pärit importi kumulatiivselt. Edaspidi nimetatakse seda „kahest asjaomasest riigist pärit impordiks”.
  4.2. Kahest asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
  (106)
  Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Kui aastatel 2008-2009 kahanes import põhjenduses 97 märgitud tarbimise vähenemise tõttu esialgu 16 %, siis kasvas see seejärel kuni uurimisperioodini märgatavalt (31 protsendipunkti).
  Liidu impordi maht (tonni)
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Hiina RV
  26 188
  22 413
  22 065
  30 786
  Indeks
  100
  86
  84
  118
  Tai
  3 723
  2 681
  3 331
  3 485
  Indeks
  100
  72
  89
  94
  Kaks asjaomast riiki
  29 911
  25 094
  25 396
  34 271
  Indeks
  100
  84
  85
  115
  Allikas:
  Eurostat ja uurimise järeldused
  (107)
  Kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 11 protsendipunkti, 41,7 %st 52,7 %ni. Kõnealune kasv toimus peamiselt 2010. aastast kuni uurimisperioodini ehk ajal, mil nõudlus taastus.
  Turuosa liidu turul
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Hiina RV
  36,5 %
  39,3 %
  37,7 %
  47,3 %
  Indeks
  100
  108
  103
  129
  Tai
  5,2 %
  4,7 %
  5,7 %
  5,4 %
  Indeks
  100
  91
  110
  103
  Kaks asjaomast riiki
  41,7 %
  44,0 %
  43,4 %
  52,7 %
  Indeks
  100
  106
  104
  126
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused
  4.3. Kahest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine
  a) Hinna kujunemine
  (108)
  Järgmises tabelis on esitatud kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kokku 14 %.
  Impordihinnad (eurot/tonn)
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Hiina RV
  1 428
  1 557
  1 631
  1 676
  Indeks
  100
  109
  114
  117
  Tai
  2 126
  2 208
  2 036
  2 148
  Indeks
  100
  104
  96
  101
  Kaks asjaomast riiki
  1 515
  1 626
  1 679
  1 721
  Indeks
  100
  107
  111
  114
  Allikas:
  Eurostat
  b) Hindade allalöömine
  (109)
  Eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, kahe asjaomase riigi eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes (täpsemalt algseadmete valmistaja müüki) ja impordijärgseid kulusid.
  (110)
  Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Taist ja Indoneesiast imporditud vaatlusalust toodet hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu alla 25-55 % (väljendatuna protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest).
  5. Liidu tootmisharu olukord
  (111)
  Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil. Allpool on esitatud andmed toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi ja turuosa kohta kõikide liidu tootjate puhul ning kõik ülejäänud näitajad on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate kohta. Kuna valim koosnes ainult kahest tootjate kontsernist, ei ole seoses valimisse kaasatud tootjate näitajatega konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik allpool tabelites esitada tegelikke koondandmeid; selle asemel on esitatud üksnes indeksid, et näidata kõnealuste näitajate suundumusi.
  5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
  (112)
  Ajavahemikul 2008-2009 vähenes liidu tootmismaht järsult (39 %) ning kahanes seejärel juba niigi madalalt tasemelt veel veidi, hoolimata 12 protsendipunktilisest tarbimise suurenemisest järgnevatel aastatel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97.
  Liidu tootmismaht (tonni)
  Kõik tootjad
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Liidu tarbimine
  55 726
  33 780
  32 303
  32 646
  Indeks
  100
  61
  58
  59
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
  (113)
  Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisvõimsus 21 %, peamiselt aastatel 2008-2009. Tootmisvõimsuse vähenemise peamine põhjus oli asjaolu, et vaatlusalusel perioodil lõpetasid kolm liidu tootjat tegevuse.
  Liidu tootmisvõimsus (tonni)
  Kõik tootjad
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Tootmisvõimsus
  90 400
  75 440
  71 440
  71 440
  Indeks
  100
  83
  79
  79
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
  (114)
  Hoolimata tootmisvõimsuse kahanemisest vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 26 %, peamiselt ajavahemikul 2008-2009.
  Liidu tootmisvõimsuse rakendusaste
  Kõik tootjad
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Tootmisvõimsuse rakendusaste
  62 %
  45 %
  45 %
  46 %
  Indeks
  100
  73
  73
  74
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
  5.2. Varud
  (115)
  Kooskõlas liidu tootmisharu kahaneva müügi- ja tootmismahuga vähenesid varud vaatlusalusel perioodil 23 %.
  Varud (tonni)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  91
  75
  77
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  5.3. Müügimaht ja turuosa
  (116)
  Nõudluse vähenemise tõttu vähenes aastatel 2008-2009 järsult (25 %) kõikide liidu tootjate müügimaht liidu turul. Kuigi pärast 2009. aastat kasvas nõudlus liidus märgatavalt, nagu on märgitud põhjenduses 97, jäi liidu müük kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 2009. aasta madalale tasemele.
  Müügimaht liidus (tonni)
  Kõik tootjad
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Liidu müük
  34 210
  25 702
  26 717
  25 333
  Indeks
  100
  75
  78
  74
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  (117)
  Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt 9 protsendipunkti ehk 18 %, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas samas ajavahemikus 11 protsendipunkti, nagu on täpsustatud põhjenduses 107.
  Liidu turuosa
  Kõik tootjad
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Liidu müük
  47,7 %
  45,1 %
  45,6 %
  38,9 %
  Indeks
  100
  95
  96
  82
  Allikas:
  kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused
  5.4. Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid
  (118)
  Vaatlusalusel perioodil suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad oma müügihindu tõsta üksnes tagasihoidlikult (4 %). Liidu turul dumpinguhinnaga müüdava impordi üha kasvavate koguste tõttu oli kõnealune hinnatõus väiksem kui kulude kasv.
  Liidu keskmised hinnad tonni kohta
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  103
  103
  104
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  5.5. Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavoog
  (119)
  Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on liidu turul samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Kui vaatlusaluse perioodi alguses oli liidu tootmisharu kasumlikkus rahuldav, siis 2009. aastal see peaaegu puudus. Kuigi järgnevalt kasumlikkus teataval määral taastus, oli see kogu ülejäänud vaatlusalusel perioodil mittekahjustavast tasemest palju väiksem.
  (120)
  Investeeringute tasuvuse näitajat, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, iseloomustas sama suundumus kui kasumlikkust.
  Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Kasumlikkus (indeks)
  100
  8
  38
  37
  Investeeringute tasuvus (indeks)
  100
  1
  36
  40
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  (121)
  Äritegevuse puhaskäive vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt kokku 64 %, jõudes uurimisperioodil väga madalale tasemele.
  Rahavoog (eurot)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  55
  58
  36
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  5.6. Kasv
  (122)
  Nagu on märgitud põhjenduses 97, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt (8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga import kasvas samal ajavahemikul 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele ning liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele. Seepärast on tõendatud, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust.
  5.7. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
  (123)
  Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud järgmiselt:
  Netoinvesteeringud (eurot)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  65
  41
  76
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  (124)
  Nagu ilmneb eespool esitatud tabelist, on liidu tootjad oma investeeringuid aastatel 2008-2010 märkimisväärselt vähendanud. See suundumus muutus uurimisperioodil, mil investeeringud märgatavalt taastusid, saavutamata siiski vaatlusaluse perioodi alguse taset.
  5.8. Kapitali kaasamise võime
  (125)
  Põhjenduses 119 kirjeldatud ebapiisava kasumlikkuse tagajärjel on mõnel liidu tootjal olnud keeruline kaasata praeguses olukorras kapitali tulevasteks investeeringuteks. Kapitali kaasamisega seotud probleeme raskendab ka investeeringute ebapiisav tasuvus.
  5.9. Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud
  (126)
  Tööhõive täistööaja ekvivalendina järgis suures osas tootmismahu arengut (vt põhjendus 112), mis näitab, et vajaduse korral püüdis liidu tootmisharu tootmiskulusid ratsionaliseerida. Liidu tootmisharu püüdis oma tööjõudu vastavalt halvenevale turuolukorrale kohandada, mille tagajärjel iseloomustab vaatlusalust perioodi tööhõive üldine pidev vähenemine kokku 36 % ulatuses.
  Tööhõive täistööaja ekvivalendina
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  75
  67
  64
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  (127)
  Hoolimata liidu tootmisharu pingutustest kohandada tööhõivet halveneva turuolukorraga, vähenes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta aastatel 2008-2009 oluliselt (19 %). Seejärel paranes olukord pidevalt, kuid tootlikkus jäi siiski 9 % allapoole vaatlusaluse perioodi alguse taset.
  Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  81
  87
  91
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  (128)
  Vaatlusalusel perioodil kasvasid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud pidevalt - kokku 12 %.
  Tööjõukulud (eurot täistööaja ekvivalendi kohta)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Indeks
  100
  106
  112
  112
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
  5.10. Dumpingumarginaali suurus
  (129)
  Kahest asjaomasest riigist pärit impordi dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud põhjendustes 74 ja 90, on kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades võib dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks.
  5.11. Varasemast dumpingust taastumine
  (130)
  Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina RVst, Korea Vabariigist ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike suhtes olid juba kehtestatud meetmed (6) aastatel 2000-2005 (7) (edaspidi „eelmised meetmed”). Liidu tootmisharu rahuldav kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 119) viitab sellele, et kõnealused meetmed pakkusid liidu tootmisharule ajutist leevendust. Dumpinguhinnaga impordi kasvavad kogused on aga sellele suhteliselt positiivsele perioodile lõpu teinud. Ühtlasi täheldatakse, et eelmiste meetmetega hõlmatud kuue riigi kombineeritud turuosa ei ületanud kunagi 29% (8), samal ajal kui käimasoleva uurimisega seotud kahe riigi turuosa oli uurimisperioodil 52,7%, nagu on märgitud põhjenduses 107.
  6. Järeldus kahju kohta
  (131)
  Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha kasumlikkuse, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate puhul, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole.
  (132)
  Samal ajal lõi kahest asjaomasest riigist pärit tempermalmist keermestatud liitmike import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 55 % (vt põhjendus 110), suurendades samal ajal märgatavalt nende riikide turuosa (vt põhjendus 107).
  (133)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
  F. PÕHJUSLIK SEOS
  1. Sissejuhatus
  (134)
  Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst ja Taist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
  2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
  (135)
  2008. aastast kuni uurimisperioodini suurenes kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 15 % turul, mis tõmbus kokku 9 %, ning selle tulemusel suurenes selle turuosa liidus 41,7 %st 52,7 %ni.
  (136)
  Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 8,7 protsendipunkti ja oli sunnitud vähendama oma toodangut 41 %. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulusid piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli kasumlikkuse tase suurema osa vaatlusaluse perioodi jooksul väga madal.
  (137)
  Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju.
  3. Muude tegurite mõju
  3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
  (138)
  Kuigi Eurostati andmetel toimus tervel vaatlusalusel perioodil märgatav väga madalate hindadega import Indiast, on viiteid sellele, et kõnealuse impordi näol ei ole tegemist vaatlusaluse tootega, vaid erinevate toodetega, millest teatatakse sama CN-koodi all.
  (139)
  Import muudest kolmandatest riikidest oli terve vaatlusaluse perioodi vältel vähene. Muudest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vähenenud 2,1 protsendipunkti (10,5 %st 8,4 %ni).
  (140)
  Uurimisperioodil olid suuruselt järgmised importijad Indoneesia, Brasiilia ja Türgi, kelle turuosa jäi vastavalt vahemikku 1,3-1,6 %, ning kõik need riigid kaotasid vaatlusalusel perioodil turuosa.
  Impordi turuosa
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Brasiilia
  3,6 %
  3,8 %
  4,0 %
  1,5 %
  Indoneesia
  1,8 %
  2,5 %
  1,9 %
  1,6 %
  Türgi
  1,6 %
  2,0 %
  1,9 %
  1,3 %
  Teised riigid
  3,6 %
  2,5 %
  3,2 %
  4,0 %
  Kokku
  10,5 %
  10,8 %
  11,0 %
  8,4 %
  Indeks
  100
  105
  104
  80
  Allikas:
  Eurostat
  (141)
  Piiratud koguste ja kahanevate suundumuste tõttu võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.
  3.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
  (142)
  Liidu tootmisharu eksportmüügi arenguga seoses võib öelda, et eksport vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt - kokku 34 %.
  Eksportmüük (tonni)
  Valim
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Eksportmüük
  7 134
  5 043
  4 969
  4 700
  Indeks
  100
  71
  70
  66
  Allikas:
  valimisse kaasatud ELi tootjate küsimustike vastused
  (143)
  Ent terve vaatlusaluse perioodi vältel moodustas eksportmüük üksnes 13-15 % liidu tootmisharu toodangust. Seepärast ei aidanud see ilmselt olulisel määral kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.
  3.3. Liidu tarbimise areng
  (144)
  Nagu on viidatud põhjenduses 97, vähenes liidu tarbimine 2008.-2009. aastal 21 %, mille tagajärjel kahanes liidu tootmisharu müük liidus samal ajavahemikul 25 %. Pärast 2009. aastat aga suurenes liidu tarbimine märgatavalt (ligikaudu 8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga impordi maht kasvas samal ajavahemikul ligikaudu 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele, samas kui liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele.
  (145)
  Huvitatud isikud väitsid, et kahju üks oluline põhjus oli kriis Hispaania ehitusturul, mis väidetavalt mõjutab märgatavalt Hispaania äriühingut ATUSA, kes on üks peamine kaebuse esitaja. ATUSA müüb aga peaaegu kõikides ELi liikmesriikides ja Hispaania ehitusturu kriisi tegelik mõju piirdus müügitegevusega Hispaanias, mis ei ole kunagi moodustanud valdavat osa asjaomase äriühingu müügist. Peale selle on mõlema valimisse kaasatud äriühingute kontserni, kõikide kaebuse esitajate ja kogu liidu tootmisharu puhul olemas selge ülevaade kahju tekkimisest. Igal juhul ei piirdunud kahju analüüsimine ühe liidu tootja tulemuste või ühe riigi turuga, vaid selles võeti arvesse tervet liidu tootmisharu.
  (146)
  Huvitatud isikud väitsid ka seda, et liidu tarbimise negatiivsest arengust tekkinud kahju ei olnud põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, vaid asendusmõjust. Sellega seoses märgitakse, et liidu tarbimise negatiivne areng võis põhjustada kahju liidu tootjatele. Sellist kahju raskendas aga dumpinguhinnaga impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul. Nagu viidatud eespool, on liidu tarbimise hiljutisest taastumisest saanud kasu üksnes dumpinguhinnaga import, samas kui liidu tootjad ei ole suutnud oma müügimahtu suurendada.
  3.4. Liidu tootjate struktuursed probleemid
  (147)
  Huvitatud isikute väitel näitab tõsiasi, et äriühing Georg Fischer (edaspidi „GF”) on kõrgetest hindadest hoolimata jätkuvalt kasumis, samal ajal kui teised liidu tootjad ei ole suutnud rahuldavaid tulemusi saavutada, seda, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustasid struktuursed probleemid, mitte dumpinguhinnaga import. Ent kahjulik mõju on avaldunud ka GFile, kes on kaotanud turuosa ja teatava osa oma kasumimarginaalist. Vähenenud on nii tema töötajate arv kui ka toodang. Seepärast ei ole vastuvõetav väide, et GF ei kandnud kahju.
  (148)
  Peale selle avaldas dumpinguhinnaga import hinnasurvet kõikidele liidu äriühingutele, sealhulgas GFile.
  (149)
  Samamoodi väitsid huvitatud isikud, et kuna ATUSA kontserni Bulgaaria tütarettevõtja Berg Montana oli jätkuvalt kasumis, viitab see asjaolule, et kahju on tekitanud muud põhjused kui dumpinguhinnaga import. Ent Hiina RVst pärit import mõjutas kahjulikult ka Berg Montanat: märgatavalt vähenesid nii toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka tööhõive. Kuna suurem osa Berg Montana müügist toimub ATUSA kontserniga seotud äriühingutele, ei ole asjakohane käsitada Berg Montana kasumlikkust eraldi, uurimata ka terve kontserni majandustulemusi, sest Berg Montana kasumlikkust mõjutavad siirdehinnad ning üldiselt on ATUSA kontserni tegevus tõepoolest kahjumlik. Seepärast ei ole vastuvõetav ka väide, et Berg Montana ei kandnud kahju.
  (150)
  On võimalik väita, et põhjenduses 127 viidatud tööjõu tootlikkuse 9 % vähenemine 2008. aastast kuni uurimisperioodini on märk struktuursetest probleemidest. Kõnealune langus leidis aga aset ajal, mil liidu tootmisharu vähendas oma töötajate arvu kokku 36 % ja toodangut 41 %. Need vähendamised näitavad, et liidu tootjad olid jätkuvalt sunnitud viima oma tegevuse vastavusse dumpinguhinnaga impordist tuleneva turusurvega ja ajutiselt kahanenud nõudlusega. Sellises troostitus majandusolukorras võib tööjõu tootlikkuse 9 % langust käsitada suhteliselt tagasihoidlikuna.
  4. Järeldus põhjusliku seose kohta
  (151)
  Kokkuvõttes ilmneb eespool esitatud analüüsist, et kahest asjaomasest riigist pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Peale selle toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid.
  (152)
  Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende puhul leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimise areng ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
  (153)
  Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst ja Taist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
  G. LIIDU HUVID
  1. Sissejuhatav märkus
  (154)
  Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjuseid otsustada, et käesoleval juhul ei oleks esialgsete dumpinguvastaste meetmete võtmine liidu huvides. Sel eesmärgil hinnati kõikide esitatud tõendusmaterjalide põhjal vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 võimalike meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutel, ning meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.
  2. Liidu tootmisharu
  (155)
  Kõik teadaolevad liidu tootjad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid arenes negatiivses suunas ning et oluliselt halvenesid liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, aga ka selliste finantstulemuste nagu kasumlikkuse ja investeeringute tasuvusega seotud kahjunäitajad.
  (156)
  Ühelt poolt eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.
  (157)
  Teiselt poolt on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, sest tootmisharu ei ole suuteline järgima kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi, mille tagajärg oleks suure hulga töökohtade kaotus.
  (158)
  Kõiki eespool kirjeldatud tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu huvides.
  3. Importijad
  (159)
  Nagu on viidatud põhjenduses 31, tegid uurimises koostööd 32 sõltumatut importijat, kelle import moodustas ligikaudu 45 % kogu kahest asjaomasest riigist pärit impordist. Üldiselt on importijad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Enamikul juhtudel tundub aga meetmete mõju olevat piiratud. Paljudel juhtudel moodustab vaatlusalune toode üksnes väikese osa importijate kogu äritegevusest. Samuti ostab mõni importija juba praegu tempermalmist keermestatud liitmikke muudest allikatest ja ka praegu ainult kahest asjaomasest riigist ostvatel importijatel on võimalik hakata kasutama muid allikaid, sealhulgas liidu tootmisharu. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju importijate huvidele.
  4. Kasutajad
  (160)
  Nagu on viidatud põhjenduses 18, kasutatakse tempermalmist keermestatud liitmikke peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Seega on tempermalmist keermestatud liitmike kasutajad torulukksepad. Uurimises ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate ühendus. Samuti moodustab tempermalmist keermestatud liitmike väärtus ainult väikese osa gaasi-, vee- ja küttesüsteemide kogumaksumusest. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju kasutajate huvidele.
  (161)
  Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega.
  5. Konkurentsiküsimused
  (162)
  Huvitatud isikud on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib liidu turul tekkida duopol ning turgu võivad hakata domineerima kaks peamist kaebuse esitajat ATUSA ja GF. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kahe kõnealuse kontserni praegune turuosa on suhteliselt väike ja annab väidetavale duopolile üsna tagasihoidliku, ligikaudu 30 % turuosa. Seda tuleb võrrelda kahe asjaomase riigi turuosaga, mis on kokku 52,7 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on 8,4 %. Teistel liidu tootjatel on samuti 7,5 % turuosa.
  (163)
  Peale selle ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk igasuguse impordi keelamine, vaid võrdsete konkurentsitingimuste taastamine. Tasub märkida, et aastatel 2000-2005 kehtinud eelmiste meetmete tagajärjel import ei peatunud. Vastupidi, 2002., 2003. ja 2004. aastal eksportis Hiina RV suuremaid koguseid kui enne 49,4 % dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist. Kokkuvõttes viitab sellise suure arvu osalejate olemasolu liidu turul, et liidu turgu domineeriva konkurentsivastase duopoli tekkimise risk on väike.
  6. Järeldus liidu huvide kohta
  (164)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et liidu huvide kohta kättesaadava teabe põhjal puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
  H. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
  1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
  (165)
  Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevat edasist kahju liidu tootmisharule.
  (166)
  Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
  (167)
  Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootjatel võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida seda liiki sektoris tegutsevad tootjad võiksid liidus mõistlikult saada samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
  (168)
  Sama toodet käsitlevas varasemas uurimises määrati sellise mõistliku kasumi tasemeks 7 % (9). Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad suutsid vaatlusaluse perioodi alguses teenida sarnast kasumit, ei viita miski sellele, et selline kasumimarginaal ei ole enam mõistlik.
  (169)
  Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootjate samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 7 %line kasumimarginaal tootmiskuludele.
  (170)
  Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs samasugust toodet liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
  2. Ajutised meetmed
  (171)
  Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst ja Taist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
  (172)
  Arvestades Hiina RV ja Tai eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati mõlema riigi kõikide teiste äriühingute tollimaks samale tasemele kui asjaomases riigis vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. Kõikide teiste äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.
  (173)
  Lisas loetletud valimist väljajäetud koostööd tegevate Hiina RV äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga.
  (174)
  Kavandatud ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised:
  Hiina Rahvavabariik
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  Kahjumarginaal
  Tollimaksumäär
  Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
  67,8 %
  136,5 %
  67,8 %
  Jinan Meide Casting Co., Ltd.
  39,3 %
  122,4 %
  39,3 %
  Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
  32,1 %
  128,4 %
  32,1 %
  Teised koostööd tegevad äriühingud
  42,3 %
  124,7 %
  42,3 %
  Kõik teised äriühingud
  67,8 %
  Tai
  Äriühing
  Dumpingumarginaal
  Kahjumarginaal
  Tollimaksumäär
  BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
  15,9 %
  86,2 %
  15,9 %
  Siam Fittings Co., Ltd.
  50,7 %
  39,7 %
  39,7 %
  Kõik teised äriühingud
  39,7 %
  (175)
  Eespool nimetatud dumpinguvastsed meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna.
  (176)
  Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
  (177)
  Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
  (178)
  Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
  (179)
  Tai puhul kutsutakse aga juhul, kui viimati nimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud tingimustele, neid äriühinguid üles esitama kõnealuse artikli kohaselt taotlus nende olukorra individuaalseks uurimiseks.
  I. LÕPPSÄTE
  (180)
  Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidaks lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,
  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
  Artikkel 1
  1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla.
  2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimakse tasumata, on järgmine:
  Riik
  Äriühing
  Tollimaksu määr
  TARICi lisakood
  Hiina Rahvavabariik
  Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutiani maakond
  67,8 %
  B335
  Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
  39,3 %
  B336
  Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
  32,1 %
  B337
  Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui maakond
  42,3 %
  B338
  Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotongi linn
  42,3 %
  B339
  Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi linn
  42,3 %
  B340
  China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu maakond
  42,3 %
  B341
  Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutiani maakond
  42,3 %
  B342
  Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
  42,3 %
  B343
  Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao linn, Yutiani maakond
  42,3 %
  B344
  Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
  42,3 %
  B345
  Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyangi küla, Taigu
  42,3 %
  B346
  Kõik teised äriühingud
  67,8 %
  B999
  Tai
  BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
  15,9 %
  B347
  Siam Fittings Co., Ltd. - Samutsakorn
  39,7 %
  B348
  Kõik teised äriühingud
  39,7 %
  B999
  3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
  4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
  Artikkel 2
  Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.
  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
  Artikkel 3
  Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
  Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
  Brüssel, 14. november 2012