input: RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 43/2014
  af 20. januar 2014
  om fastsættelse for 2014 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande
  RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
  under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,
  under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
  ud fra følgende betragtninger:
  (1)
  I henhold til traktatens artikel 43, stk. 3, vedtager Rådet på forslag af Kommissionen foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.
  (2)
  Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (1) skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).
  (3)
  Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter hver fiskebestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013.
  (4)
  Samlede tilladte fangstmængder (TAC’er) bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på baggrund af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder på møder med de berørte regionale rådgivende råd.
  (5)
  For bestande, som er omfattet af specifikke flerårige planer, bør TAC'erne fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer, tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen, sild i farvandene vest for Skotland, torsk i Kattegat, farvandene vest for Skotland, Det Irske Hav, Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 (2), (EF) nr. 509/2007 (3), (EF) nr. 676/2007 (4), (EF) nr. 1300/2008 (5), (EF) nr. 1342/2008 (6) ("torskeplanen") og (EF) nr. 302/2009 (7).
  Hvad angår den nordlige kulmulebestand (Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 (8)) og tungebestanden i Biscayabugten (Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 (9)), er minimumsmålene i de relevante forvaltnings- og genopretningsplaner imidlertid nået, og den videnskabelige rådgivning bør derfor følges for enten at nå eller at fastholde TAC’erne på det niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte.
  (6)
  For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.
  (7)
  Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (10) skal det fastlægges, hvilke bestande de forskellige foranstaltninger, der er fastsat deri, skal gælde for.
  (8)
  Hvis en TAC for en bestand tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC’en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik.
  (9)
  Den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2014 bør fastsættes i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009 under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 (11).
  (10)
  På baggrund af den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd ("ICES") og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter.
  (11)
  For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt gennem et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter.
  (12)
  De fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12), særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. De koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning, bør derfor fastsættes.
  (13)
  For visse TAC’er bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med disse afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning, dvs. en ordning, som foreskriver, at alle fangster bør landes og trækkes fra kvoterne med henblik på at undgå udsmid og det deraf følgende spild af ellers brugbare fiskeressourcer. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed af fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sagens natur fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid bør et fuldt dokumenteret fiskeri omfatte hver enkelt aktivitet til søs og ikke kun de fangster, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne kan give sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at sikre, at der anvendes intern TV-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer (under ét benævnt "CCTV-system"). Dette bør gøre det muligt at foretage en detaljeret registrering af alle de dele af fangsterne, som bevares om bord eller smides ud. Et system baseret på observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV-systemer på nuværende tidspunkt en forudsætning for gennemførelsen af ordninger, der skal reducere udsmid, som f.eks. fuldt dokumenteret fiskeri. Ved anvendelsen af sådanne systemer skal kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (13) overholdes.
  (14)
  For at sikre, at afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri resulterer i en retvisende vurdering af, hvorvidt det ved hjælp af fangstkvoteordninger er muligt at kontrollere den absolutte fiskeridødelighed for de berørte bestande, skal alle fisk, der fanges i dette fiskeri, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og fiskeriet skal ophøre, når det pågældende fartøj har udnyttet den samlede tildeling fuldt ud. Det bør også være tilladt at overføre tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri, forudsat at det kan godtgøres, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
  (15)
  I november 2013 gav STECF en positiv vurdering af den forvaltningsplan for genopbygning, som Det Regionale Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande har foreslået for sildebestanden i ICES VIaS, VIIb og VIIc. Fordelingen af denne sildebestand overlapper med fordelingen af dens nordlige nabobestand i et blandingsområde beliggende mellem 56°N og 57°30′N inden for ICES VIa. For at sikre korrekt vurdering af disse to bestande for så vidt angår deres bevarelsesstatus og kontrollere fiskeridødeligheden for hver af dem er det nødvendigt at udelukke alle fangster i blandingsområdet.
  (16)
  Ifølge rådgivningen fra ICES bør ordningen for forvaltning af tobis i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV bevares og revideres. Eftersom ICES-rådgivningen først forventes at foreligge i februar 2014, bør TAC'er og kvoter foreløbig fastsættes til nul, indtil denne rådgivning er tilgængelig.
  (17)
  Da der ikke er videnskabeligt bevis for, at TAC-områderne for sej svarer til forskellige biologiske bestande, og udbredelsen af denne arter er konstant fra nord for De Britiske Øer til syd for Den Iberiske Halvø, bør der for at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne gives mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af disse TAC-områder. I samme ånd bør der gives mulighed for en højere grad af fleksibilitetsordninger mellem visse forvaltningsområder for så vidt angår bestemte bestande, hvis udbredelse strækker sig over flere forvaltningsområder, når der er tale om samme biologiske bestande.
  (18)
  Efter proceduren i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (14), Færøerne (15) og Island (16) har Unionen ført samråd om fiskerirettighederne med disse partnere. Samrådene med Norge og Færøerne om ordningerne for 2014 er ikke afsluttet. For at undgå afbrydelser i EU-fiskeriet og samtidig sikre den nødvendige fleksibilitet til at kunne indgå disse ordninger i begyndelsen af 2014 bør der med forbehold af disse ordninger fastsættes foreløbige fiskerimuligheder for bestande. Det har ikke været muligt at afslutte samrådene med Island om fiskeriordningerne for 2014. Efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland (17) har Den Blande Komité fastsat det konkrete niveau for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2014.
  (19)
  På det årlige møde i 2013 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelsen af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) et års forlængelse af de nuværende TAC'er og kvoter for almindelig tun og bekræftede TAC'erne og kvoterne for nordatlantisk sværdfisk, sydatlantisk sværdfisk og nordatlantisk hvid tun på det nuværende niveau for perioden 2014-2016. Som et resultat heraf forbliver EU's kvote for disse bestande den samme som i 2013. Selv om TAC'en for sydatlantisk hvid tun også blev bevaret på det nuværende niveau for perioden 2014-2016, blev de individuelle kvoter for de kontraherende parter, herunder Unionen, nedsat en smule for at tildele en kvote til en anden kontraherende part. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
  (20)
  Som følge af Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union i juli 2013 er der også fastsat fiskerimuligheder for Kroatien i denne forordning.
  (21)
  På det årlige møde i 2013 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
  (22)
  På det årlige møde i Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) i 2013 blev der vedtaget en resolution, der tager sigte på at beskytte hvidtippet haj, og som gælder for fiskerfartøjer, der er opført på IOTC's liste over godkendte fartøjer, ved at det som en midlertidig pilotforanstaltning forbydes at opbevare om bord, omlade, lande eller lagre dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj. Resolutionen fastsætter en undtagelse for ikkeindustrielt fiskeri, dvs. fiskerfartøjer, der fisker i de eksklusive økonomiske zoner, der tilhører den medlemsstat, hvis flag de fører.
  (23)
  Det andet årlige møde i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted fra den 27.-31. januar 2014. Indtil der er afholdt et sådant årligt møde, er det hensigtsmæssigt, at de nuværende foranstaltninger vedbliver at gælde midlertidigt, og at TAC'en for chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet midlertidigt fastsættes på samme niveau som i 2013.
  (24)
  Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) beluttede på sit 84. årlige møde i 2013 at opretholde sine bevaringsforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC fastholdt endvidere sin resolution om bevaring af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-lovgivningen.
  (25)
  Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årlige møde i 2013 en henstilling vedrørende nye toårige TAC'er for sort patagonisk isfisk og røde dybvandskrabber for 2014 og 2015, idet de eksisterende TAC'er for orange savbug og nordisk beryx for 2013 og 2014, der blev vedtaget på mødet i 2012, fortsat er gældende. De i øjeblikket gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-lovgivningen.
  (26)
  Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) ændrede på 10. årsmøde i 2013 sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder ved at fastsætte det samlede antal dage, der kan fiskes på åbent hav, og ved at tilpasse lukningen for fiskeri med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD). Revisionen af foranstaltningen vedrørende FAD-fiskeriet betyder, at Unionen som kontraherende part i WCPFC skal beslutte sig for den ene af to muligheder og enten bekræfte den aktuelle periode for lukning af FAD-fiskeriet eller vælge at reducere FAD-mængderne. Indtil der er truffet en sådan beslutning, bør den nugældende lukning vedtaget af WCPFC fortsat gennemføres i EU-lovgivningen.
  (27)
  Parterne i konventionen om bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav ændrede på sit årlige møde i 2013 ikke sine foranstaltninger vedrørende fiskerimulighederne. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
  (28)
  Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 35. årlige møde i 2013 en række fiskerimuligheder for 2014 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. NAFO vedtog i den forbindelse en procedure for, hvordan TAC’en for hvid skægbrosme i NAFO-afsnit 3NO for 2014 kan forhøjes, såfremt visse betingelser vedrørende denne bestands situation er opfyldt. En kontraherende part i NAFO kan underrette NAFO’s eksekutivsekretariat om, at der er observeret større fangster pr. indsatsenhed end normalt, når det gælder bestanden af hvid skægbrosme i NAFO-afsnit 3NO. Hvis en forhøjelse af TAC'en for 2014 bekræftes ved afstemning i NAFO, bør den gennemføres i EU-lovgivningen, og de berørte medlemsstaters kvoter bør forhøjes.
  (29)
  Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for EU, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. De bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-lovgivningen, bør derfor anvendes med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor er fastsat for en periode, der begynder den 1. december 2013, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettigede forventninger, da CCAMLR-medlemmer har forbud mod at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.
  (30)
  I overensstemmelse med Unionens erklæring rettet til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (18) bør der fastsættes fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande.
  (31)
  For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at tildele fiskeriindsatsen i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  (32)
  For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på både tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri, bedre videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 (19).
  (33)
  For at undgå afbrydelser i fiskeriet og for at sikre, at Unionens fiskere kan leve af fiskeri, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende indsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2014, og visse bestemmelser i specifikke regioner, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
  (34)
  Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret -
  VEDTAGET DENNE FORORDNING:
  AFSNIT I
  ALMINDELIGE BESTEMMELSER
  Artikel 1
  Genstand
  1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande.
  2. Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter:
  a)
  fangstbegrænsninger for 2014 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2015
  b)
  fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2014 til den 31. januar 2015
  c)
  fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2013 til den 30. november 2014 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet og
  d)
  fiskerimuligheder for de perioder, der er anført i artikel 32, for visse bestande i IATTC-konventionsområdet for 2014 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2015.
  3. Ved denne forordning fastsættes desuden foreløbige fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af de bilaterale fiskeriaftaler med Norge og Færøerne, i afventen af samrådene om disse ordninger for 2014.
  Artikel 2
  Anvendelsesområde
  Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:
  a)
  EU-fartøjer
  b)
  tredjelandsfartøjer i EU-farvande.
  Artikel 3
  Definitioner
  I denne forordning forstås ved:
  a)
  "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen
  b)
  "tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland
  c)
  "EU-farvande" de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten
  d)
  "internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion
  e)
  "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes fra hver fiskebestand
  f)
  "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen eller en medlemsstat
  g)
  "analytiske vurderinger": en kvantitativ evaluering af en given bestands udvikling på baggrund af data om bestandens biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om mulighederne for fremtidige fangster
  h)
  "maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (20)
  i)
  "EU-fiskerfartøjsregister": det register, der er oprettet af Kommissionen i medfør af artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  j)
  "fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.
  Artikel 4
  Fiskeriområder
  I denne forordning forstås ved:
  a)
  "ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (21)
  b)
  "Skagerrak": det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst
  c)
  "Kattegat": det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen
  d)
  "Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
  -
  53°30′N 15°00′V
  -
  53°30′N 11°00′V
  -
  51°30′N 11°00′V
  -
  51°30′N 13°00′V
  -
  51°00′N 13°00′V
  -
  51°00′N 15°00′V
  -
  53°30′N 15°00′V
  e)
  "Cadizbugten": det geografiske område i ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7°23′48″V
  f)
  "CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 (22)
  g)
  "NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 (23)
  h)
  "SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (24)
  i)
  "ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (25)
  j)
  "CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 601/2004 (26)
  k)
  "IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica ("Antiguakonventionen") (27)
  l)
  "IOTC-konventionsområdet" (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (28)
  m)
  "SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): havet syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (29) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder
  n)
  "WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (30)
  o)
  "Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet
  p)
  "overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne" det geografiske område, der er afgrænset som følger:
  -
  længdegrad 150°V
  -
  længdegrad 130°V
  -
  breddegrad 4°S
  -
  breddegrad 50°S.
  AFSNIT II
  FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER
  KAPITEL I
  Generelle bestemmelser
  Artikel 5
  TAC'er og tildelinger
  1. I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant.
  2. EU-fartøjer bemyndiges til under overholdelse af de TAC'er, der er fastsat i bilag I, at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 14 i og bilag III til nærværende forordning og i forordning (EF) nr. 1006/2008 (31) og gennemførelsesbestemmelserne dertil.
  3. Når det gælder den særlige betingelse, der er fastsat i bilag IA for tobisbestanden i EU-farvandene i ICES-område IIa, IIIa og IV, anvendes de forvaltningsområder, der er defineret i bilag IID.
  Artikel 6
  TAC’er som skal fastlægges af medlemsstaterne
  1. TAC’erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I.
  2. De TAC’er, der fastlægges af en medlemsstat, skal:
  a)
  være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og
  b)
  resultere i:
  i)
  en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2015 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger
  ii)
  en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger eller kun foreligger ufuldstændige analytiske vurderinger.
  3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2014 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
  a)
  de vedtagne TAC’er
  b)
  de data, der er indsamlet og vurderet af den berørte medlemsstat, og som de vedtagne TAC’er er baseret på
  c)
  nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC’er er i overensstemmelse med stk. 2.
  Artikel 7
  Betingelser for landing af fangster og bifangster
  Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:
  a)
  fangsterne er taget af fartøjer, der fører flaget fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller
  b)
  fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.
  Artikel 8
  Fiskeriindsatsbegrænsninger
  Fra den 1. februar 2014 til den 31. januar 2015 gælder følgende fiskeriindsatsforanstaltninger:
  a)
  bilag IIA for forvaltningen af visse bestande af torsk, tunge og rødspætte i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-underområde IV og ICES-afsnit VIa, VIIa og VIId og EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og Vb
  b)
  bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten
  c)
  bilag IIC for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VIIe.
  Artikel 9
  Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri
  1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 (32), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, finder anvendelse på hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underkastet de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel.
  2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2014, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse i henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som den pågældende medlemsstats fiskerfartøjer udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.
  Artikel 10
  Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder
  1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, berører ikke:
  a)
  udveksling, jf. artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  b)
  nedsættelser og omfordelinger, jf. artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009
  c)
  omfordeling, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008
  d)
  supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96
  e)
  mængder, der tilbageholdes, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96
  f)
  nedsættelser, jf. artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.
  g)
  kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 20 i nærværende forordning.
  2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er omfattet af en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.
  Artikel 11
  Fiskeriforbudsperioder
  1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter og opbevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2014: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge, brosme, byrkelange, lange og pighaj.
  Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
  Punkt
  Breddegrad
  Længdegrad
  1
  52°27′N
  12°19′N
  2
  52°40′N
  12°30′N
  3
  52°47′N
  12°39,600′V
  4
  52°47′N
  12°56′V
  5
  52°13,5′N
  13°53,830′V
  6
  51°22′N
  14°24′V
  7
  51°22′N
  14°03′V
  8
  52°10′N
  13°25′V
  9
  52°32′N
  13°07,500′V
  10
  52°43′N
  12°55′V
  11
  52°43′N
  12°43′V
  12
  52°38,800′N
  12°37′V
  13
  52°27′N
  12°23′V
  14
  52°27′N
  12°19′V
  Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter, der er omhandlet i samme afsnit, om bord.
  2. Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm, er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2014 og fra den 1. august til den 31. december 2014.
  Medmindre andet er fastsat, gælder forbuddet i første afsnit også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis i EU-farvandene i ICES-underområde IV.
  Artikel 12
  Forbud
  1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
  a)
  brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande
  b)
  sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, undtagen hvis andet er fastsat i bilag IA
  c)
  havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
  d)
  skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
  e)
  broget rokke (Raja undulata) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
  f)
  guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
  g)
  almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande.
  2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.
  Artikel 13
  Dataindberetning
  Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.
  KAPITEL II
  Yderligere tildelinger til fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri
  Artikel 14
  Yderligere tildelinger
  1. En medlemsstat kan for visse bestande give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Disse bestande er angivet i bilag I.
  2. Den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige den samlede grænse, der i bilag I er fastsat som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat.
  Artikel 15
  Betingelser for yderligere tildelinger
  1. Ved den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 14, skal følgende betingelser være opfyldt:
  a)
  fartøjet anvender videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer (i det følgende under ét benævnt "CCTV-system"), der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord
  b)
  den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, overstiger ikke følgende grænser:
  i)
  75 % af det udsmid af bestanden i henhold til den pågældende medlemsstats skøn, fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere fangstmængde, tilhører
  ii)
  30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde inden deltagelsen i afprøvningen
  c)
  alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet som defineret i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 (33) skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til artikel 14
  d)
  når et fartøj fuldt ud har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område
  e)
  med hensyn til de bestande, som denne artikel kan finde anvendelse på, kan medlemsstaterne tillade overførsel af den individuelle tildeling eller dele heraf fra fartøjer, der ikke deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, til fartøjer, der deltager i dette fiskeri, forudsat at det kan påvises, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
  2. Uanset stk. 1, litra b), nr. i), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden, fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af:
  a)
  at andelen af udsmid pr. bestand som anslået for den pågældende fartøjstype er under 10 %
  b)
  at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for at kunne evaluere CCTV-systemets potentiale med henblik på kontrol
  c)
  at de fartøjer, der deltager i afprøvningen, samlet set ikke overskrider loftet på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand fra disse fartøjer.
  3. Medlemsstaten skal, før den giver den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 14, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
  a)
  listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri
  b)
  specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer
  c)
  specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer, med angivelse af kapacitet og type
  d)
  det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningen
  e)
  den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningen, har taget i 2013 af den bestand, der er omfattet af den relevante TAC.
  Artikel 16
  Behandling af personoplysninger
  I det omfang registreringerne i henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.
  Artikel 17
  Tilbagetrækning af yderligere tildelinger
  Hvis en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i artikel 15, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2014.
  Artikel 18
  Videnskabelig gennemgang af udsmidsvurderinger
  Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender dette kapitel, om at forelægge en vurdering af udsmiddet fra hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende organ til fornyet gennemgang med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i artikel 15, stk. 1, litra b), nr. i). Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom.
  KAPITEL III
  Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande
  Artikel 19
  Fiskeritilladelser
  1. Det maksimale antal fiskeritilladelser, der kan udstedes til EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.
  2. Hvis en medlemsstat i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.
  KAPITEL IV
  Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande
  Artikel 20
  Kvoteoverførsler og -udvekslinger
  1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations ("RFFO's") regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat ("den pågældende medlemsstat") drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde et muligt udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling.
  2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen giver herefter RFFO'ens sekretariat meddelelse om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.
  3. Kommissionen orienterer medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.
  4. De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt til eller fratrukket tildelingen til den pågældende medlemsstat fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.
  Afdeling 1
  ICCAT-konventionsområdet
  Artikel 21
  Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun
  1. Antallet af EU-stangfartøjer og dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.
  2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.
  3. Antallet af EU-fartøjer med tilladelse til i Adriaterhavet at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm til opdræt begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.
  4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.
  5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.
  6. Opdræts- og -opfedningskapaciteten for almindelig tun og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.
  Artikel 22
  Fritids- og sportsfiskeri
  Medlemsstaterne afsætter en særlig kvote for almindelig tun til fritids- og sportsfiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.
  Artikel 23
  Hajer
  1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
  2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.
  3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.
  4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
  5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.
  Afdeling 2
  CCAMLR-konventionsområdet
  Artikel 24
  Forbud og fangstbegrænsninger
  1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.
  2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i samme del.
  Artikel 25
  Forsøgsfiskeri
  1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2014. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2014.
  2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er TAC'erne og bifangstbegrænsningerne pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU'er) i hver af disse fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den indberettede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangståret.
  3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.
  Artikel 26
  Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangståret 2014/15
  1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, må fiske efter lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2014/15. Hvis en sådan medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, underretter den senest den 1. juni 2014 CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 5a i forordning (EF) nr. 601/2004, og Kommissionen, ved anvendelse af formularen i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs.
  2. Den hensigtserklæring, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.
  3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.
  4. Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat, tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, 2 og 3, hvis det anmeldte fartøj er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:
  a)
  alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004
  b)
  en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.
  5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjslister), tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.
  Afdeling 3
  IOTC-konventionsområdet
  Artikel 27
  Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet
  1. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i punkt 1 i bilag VI.
  2. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i punkt 2 i bilag VI.
  3. Medlemsstaterne kan omfordele de fartøjer, der er udpeget til et af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.
  4. Medlemsstaterne sørger for, hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Desuden er det ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en regional fiskeriforvaltningsorganisations liste over fartøjer, der er involveret i IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).
  5. For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC, må medlemsstaterne kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte begrænsninger inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.
  Artikel 28
  Hajer
  1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.
  2. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ), som tilhører den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug.
  3. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes.
  Afdeling 4
  SPRFMO-konventionsområdet
  Artikel 29
  Pelagisk fiskeri - kapacitetsbegrænsning
  De medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, skal i 2014 begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der sejler under deres flag og fisker efter pelagiske bestande, til en samlet EU-bruttotonnage på 78 600 i dette område.
  Artikel 30
  Pelagisk fiskeri - TAC'er
  1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 29, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.
  2. De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS'er), månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til SPRFMO-sekretariatet.
  Artikel 31
  Bundfiskeri
  Medlemsstater, der kan dokumentere en tidligere bundfiskeriindsats eller fangster i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, skal begrænse deres fiskeriindsats eller fangster til:
  a)
  et gennemsnit af fangstniveauet eller indsatsparametrene i denne periode og
  b)
  kun de dele af SPRFMO-konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i en foregående fangstperiode.
  Afdeling 5
  IATTC-konventionsområdet
  Artikel 32
  Fiskeri med notfartøjer
  1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:
  a)
  fra den 29. juli til den 28. september 2014 eller fra den 18. november 2014 til den 18. januar 2015 i det område, der er afgrænset som følger:
  -
  de amerikanske stillehavskystlinjer
  -
  længdegrad 150°V
  -
  breddegrad 40°N
  -
  breddegrad 40°S
  b)
  fra den 29. september til den 29. oktober 2014 i det område, der er afgrænset som følger:
  -
  længdegrad 96°V
  -
  længdegrad 110°V
  -
  breddegrad 4°N
  -
  breddegrad 3°S.
  2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2014 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode.
  3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal bevare om bord og derefter lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.
  4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
  a)
  hvis fiskene af andre årsager end størrelsen anses for uegnede til konsum, eller
  b)
  hvis der under det sidste træk på en fangstrejse måske ikke er tilstrækkelig plads i tanken til at opbevare al den tun, der fanges i det pågældende træk.
  5. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og opbevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det pågældende område.
  6. Når de arter, der er omhandlet i stk. 5, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes af fartøjets befragter, som også:
  a)
  registrerer antallet af udsætninger med statusangivelse (død eller levende)
  b)
  indberetter oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 31. januar 2014.
  Afdeling 6
  SEAFO-konventionsområdet
  Artikel 33
  Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer
  Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:
  -
  rokker (Rajidae)
  -
  almindelig pighaj (Squalus acanthias)
  -
  større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)
  -
  korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)
  -
  lyshaj (Etmopterus princeps),
  -
  glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)
  -
  spøgelseskattehaj (Apristurus manis)
  -
  fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)
  -
  dybvandshajer af overordenen Selachimorpha.
  Afdeling 7
  WCPFC-konventionsområdet
  Artikel 34
  Betingelser for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun
  1. Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage.
  2. EU-fartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S.
  Artikel 35
  Lukket område for FAD-fiskeri
  1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2014 og kl. 24.00 den 31. oktober 2014. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:
  a)
  benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr
  b)
  fisker efter stimer i forbindelse med FAD.
  2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal bevare hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.
  3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
  a)
  i det sidste træk på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads i tanken til at opbevare alle fiskene
  b)
  hvis fiskene af andre årsager end størrelsen er uegnede til konsum, eller
  c)
  hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.
  Artikel 36
  Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne
  1. Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC’s register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 34-37, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra p).
  2. Fartøjer, der er opført i både WCPFC’s register og IATTC’s register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC’s register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 32, stk. 1, litra a), og artikel 32, stk. 2-6, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra n).
  Artikel 37
  Begrænsning af antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk
  Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.
  Afdeling 8
  Beringshavet
  Artikel 38
  Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde
  Det er forbudt at fiske efter alaskasej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde.
  AFSNIT III
  FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER I EU-FARVANDE
  Artikel 39
  TAC'er
  Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.
  Artikel 40
  Fiskeritilladelser
  1. Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.
  2. Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af tredjelandsfartøjer, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.
  Artikel 41
  Forbud
  1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
  a)
  brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande
  b)
  havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
  c)
  skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
  d)
  broget rokke (Raja undulata) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
  e)
  sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande
  f)
  guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvandene i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
  g)
  almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande.
  2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes.
  AFSNIT IV
  AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
  Artikel 42
  Udvalgsprocedure
  1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
  2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
  Artikel 43
  Ikrafttræden
  Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
  Den anvendes fra den 1. januar 2014.
  Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2014.
  De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 24, 25 og 26 og bilag IE og V for CCAMLR-konventionsområdet, anvendes fra de deri fastsatte datoer.
  Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
  Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2014.