input: NÕUKOGU OTSUS,
  24. juuni 2014,
  solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta
  (2014/415/EL)
  EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
  võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 222 lõike 3 esimest lauset,
  võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut
  ning arvestades järgmist:
  (1)
  Käesolevas otsuses käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 („solidaarsusklausel”) rakendamist liidu poolt. See ei puuduta ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsusklausli rakendamist liikmesriikide poolt. Vastavalt deklaratsioonile nr 37 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 kohta, võib liikmesriik valida kõige sobivamad vahendid oma solidaarsuskohustuse täitmiseks teise liikmesriigi suhtes.
  (2)
  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 1 tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt, kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks. Taotleda tuleks liidu ja liikmesriikide tegevuse sidusust ja vastastikust täiendavust kõnealuse klausli jõustamist soovinud mis tahes liikmesriigi hüvanguks ning selleks, et vältida tegevuse dubleerimist. Arvestades, et liikmesriikidel tuleb nõukogus omavahel tegevust koordineerida, et täita oma ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsuskohustust, on otstarbekas, et oleks olemas kord, mille alusel koordineeritakse nõukogus solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist.
  (3)
  Nõukogu sisese koordineerimise kord peaks tuginema ELi integreeritud poliitilistele kriisidele reageerimise (IPCR) korrale, mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning milles on märgitud, et IPCRil tuleb toetada ka solidaarsusklausli rakendamise korda. On asjakohane, et nõukogu kohandab IPCR-korda eelkõige selle läbivaatamise korral.
  (4)
  Solidaarsusklausli rakendamine liidu poolt peaks tuginema võimalikult suures ulatuses olemasolevatel õigusaktidel, suurendama tulemuslikkust tõhusama koordineerimise ja tegevuse dubleerimise vältimise abil, toimima ilma täiendavate ressurssideta, andma liikmesriikidele lihtsa ja selge liidu tasandi liidese ning austama igale liidu institutsioonile ja talitusele antud pädevusi.
  (5)
  Solidaarsusklauslis kutsutakse liitu üles mobiliseerima kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid. Asjaomaste vahendite hulka kuuluvad Euroopa Liidu sisejulgeolekustrateegia, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL loodud Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism (1) („liidu mehhanism”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (2) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP) raames välja töötatud struktuurid.
  (6)
  Solidaarsusklausli liidu poolse rakendamise korra ulatus tuleks selgelt kindlaks määrata.
  (7)
  Terrorismivastase võitluse osas on liidu tegevuse strateegiliseks raamistikuks Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia. Kasutusele on võetud mitmesugused vahendid, näiteks vahendid, millega tugevdatakse elutähtsate infrastruktuuride kaitset energeetika- ja transpordisektoris (3). Samuti on võetud komisjoni teatisest „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” tulenevaid meetmeid, näiteks süvendatud õiguskaitseasutuste koostööd, toetud radikaliseerumise ärahoidmist, eelkõige radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku asutamise kaudu, ning piiratud terroristide juurdepääsu rahalistele vahenditele ja lõhkeainetele (4) ning keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumamaterjalidele, ning samuti meetmeid, millega tõhustatakse lõhkeainete turvalisust.
  (8)
  Käesoleva otsuse kohase korra jõustamiseks ja selle kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks liidu tasandil kehtestada mehhanismid, mille aluseks on asjaomase liikmesriigi/liikmesriikide kõrgema poliitilise tasandi abitaotlus, mida toetab liidu tasandi ühtne kontaktpunkt.
  (9)
  Liidu tasandi kord hädaolukordadele reageerimiseks peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatel vahenditel põhineva tugevdatud koordineerimise kaudu.
  (10)
  Liidu mehhanismi eesmärk on tugevdada kodanikukaitse valdkonnas liikmesriikide ja liidu vahelist koostööd ja hõlbustada koordineerimist. Otsusega nr 1313/2013/EL luuakse Euroopa hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (ERCC), mis peab tagama ööpäevaringse operatiivse suutlikkuse ning teenindab liikmesriike ja komisjoni liidu mehhanismi eesmärkide saavutamiseks.
  (11)
  Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid või sõjalisi ekspertteadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib samuti aidata kaasa liikmesriikide territooriumil ilmnevatele ohtudele või toimuvatele õnnetustele või välismõõtmega kriisidele reageerimisele. Sõltuvalt kriisist peaksid ka muud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), sealhulgas ÜJKP valdkonna struktuurid ja liidu ametid vajaduse korral kaasa aitama vastavalt asjakohastele liidu õiguse sätetele.
  (12)
  Vajaduse korral ja kui see on pakilisust silmas pidades võimalik, täiendatakse liidu tasandi korda hädaolukordadele reageerimiseks õigusaktide vastuvõtmise või kehtivate õigusaktide muutmisega kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega.
  (13)
  Käesolev otsus ei mõjuta kaitsepoliitikat. Juhul kui kriis nõuab ÜVJP või ÜJKP valdkonna meetmete võtmist, peaks nõukogu võtma kooskõlas asjakohaste aluslepingute sätetega vastu eraldi otsuse.
  (14)
  Käesolev otsus ei mõjuta Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 kohaldamist.
  (15)
  Komisjoni teatises pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” seatakse eesmärgiks suurendada liidu kriisidele ja katastroofidele vastupanu võimet mitmesuguste meetmete abil, sealhulgas kasutades täielikult ära solidaarsusklauslit. Nagu nõukogu meenutas oma 24. ja 25. veebruari 2011. aasta järeldustes, on Euroopa muutmine kriisidele ja katastroofidele vastupanuvõimelisemaks väga oluline liidus vabaduse, turvalisuse ja õiguse edasisel tugevdamisel.
  (16)
  Et liit ja selle liikmesriigid saaksid tõhusalt toimida, hindab Euroopa Ülemkogu regulaarselt liitu ähvardavaid ohtusid. Euroopa Ülemkogu taotluse korral tuleks koostada aruandeid konkreetsete ohtude kohta.
  (17)
  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.
  (18)
  Euroopa Parlament võttis 22. novembril 2012 vastu resolutsiooni nr 2012/2223 peakirjaga „ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitiline ja rakenduslik mõõde”.
  (19)
  Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning otsust tuleks kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.
  (20)
  Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
  Artikkel 1
  Üldeesmärk ja reguleerimisese
  1. Käesolevas otsuses on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 222 („solidaarsusklausel”) liidupoolse rakendamise eeskirjad ja menetlused.
  2. Liidu ja liikmesriikide tegevuse sidususe ja vastastikuse täiendavuse tagamiseks koordineerib poliitilisel tasandil solidaarsusklausli jõustamisele reageerimist nõukogu, kasutades IPCR-korda. IPCRi kohaldamist toetavad nõukogu peasekretariaat, komisjon ja Euroopa välisteenistus.
  3. Liidu tasandi kord rajaneb nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liidu asutuste olemasolevatel teabe- ja toetusmehhanismidel. Vajaduse korral panustavad ka liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ja Euroopa välisteenistus, tehes algatusi ja andes kõrge esindaja pädevuse piires asjakohast teavet ja toetust.
  4. Asjaomased liidu vahendid ja IPCR-kord toimivad oma menetluste kohaselt ning võivad olla kasutusel enne käesoleval otsusel põhineva korra jõustamist ja pärast selle kasutamise järkjärgulist lõpetamist.
  5. Käesoleva otsuse kohase korraga suurendatakse kriisidele reageerimise tõhusust liidu ja liikmesriikide tegevuse parema koordineerimise kaudu.
  Artikkel 2
  Reguleerimisala
  1. Terrorirünnaku või loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse korral, olenemata sellest, kas see sai alguse liikmesriikide territooriumil või väljaspool, kohaldatakse käesolevat otsust:
  a)
  nende liikmesriikide territooriumil, kelle suhtes kohaldatakse aluslepinguid, see tähendab nende maismaal, sisevetes, territoriaalmerel ja õhuruumis;
  b)
  juhul kui selline õnnetus mõjutab liikmesriigi territoriaalmeres, majandusvööndis või mandrilaval asuvat elutähtsat infrastruktuuri (nt avamere nafta- ja gaasirajatised).
  Kõnealuse otsuse kohase korra kohaldamisel ja eelkõige selle käsutuses olevate vahendite mobiliseerimisel peab liit järgima rahvusvahelist õigust ning ei või kahjustada muude kui liikmesriikide õigusi.
  2. Käesolev otsus ei mõjuta kaitsepoliitikat.
  Artikkel 3
  Mõisted
  Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a) „katastroof”- olukord, millel on või võib olla ränk mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;
  b) „terrorirünnak”- terroriakt, nagu see on määratletud nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK (5);
  c) „kriis”- katastroof või terrorirünnak, mis on niivõrd suure mõju või poliitilise tähtsusega, et nõuab kiiret poliitika kooskõlastamist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil;
  d) „reageerimine”- meetmed, mis võetakse katastroofi või terrorirünnaku korral, et leevendada selle otseseid kahjulikke tagajärgi.
  Artikkel 4
  Solidaarsusklausli jõustamine
  1. Katastroofi või terrorirünnaku korral võib sellest mõjutatud liikmesriik jõustada solidaarsusklausli, kui ta leiab pärast liikmesriigi ja liidu tasandi olemasolevate vahenditega pakutavate võimaluste ärakasutamist, et tema käsutuses olevad vahendid on selgelt ebapiisavad, et kriisiga toime tulla.
  2. Mõjutatud liikmesriigi poliitilised võimuorganid teavitavad solidaarsusklausli jõustamisest nõukogu eesistujariiki. Solidaarsusklausli jõustamisest teavitatakse ERCC kaudu ka Euroopa Komisjoni presidenti.
  Artikkel 5
  Liidu tasandi kord hädaolukordadele reageerimiseks
  1. Kui solidaarsusklausel on jõustatud, tagab nõukogu solidaarsusklausli jõustamisele järgneva liidu reaktsiooni poliitilise ja strateegilise juhtimise, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevusi. Sel eesmärgil aktiveerib nõukogu eesistujariik viivitamata IPCR-korra, kui seda ei ole veel tehtud, ning teavitab seeläbi kõiki liikmesriike solidaarsusklausli jõustamisest.
  2. Samal ajal ja kooskõlas artikli 1 lõikega 3 teevad komisjon ning kõrge esindaja järgmist:
  a)
  teevad kindlaks kõik asjaomased liidu vahendid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, sealhulgas sektoripõhised, operatiiv-, poliitilised või finantsvahendid ja -struktuurid, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mis on nende vahenditega ette nähtud;
  b)
  teevad Euroopa Liidu sõjalise staabi toetusel kindlaks sõjalised võimed, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida;
  c)
  teevad kindlaks liidu asutuste pädevusse kuuluvad vahendid ja ressursid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, ning teevad ettepaneku need kasutusele võtta;
  d)
  annavad nõukogule nõu, kas olemasolevad vahendid on piisavad, et aidata kriisist mõjutatud liikmesriiki pärast solidaarsusklausli jõustamist;
  e)
  koostavad kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6 korrapäraselt integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid, et anda vajalikku teavet ja toetada poliitilise tasandi koordineerimis- ja otsustusprotsessi nõukogus.
  3. Komisjon ja kõrge esindaja esitavad vajaduse korral ja vastavalt artikli 1 lõikele 3 nõukogule ettepanekuid, mis käsitlevad eelkõige järgmist:
  a)
  otsused selliste erimeetmete kohta, mis ei ole olemasolevate vahenditega ette nähtud;
  b)
  sõjalisi võimeid käsitlevad taotlused, mis ulatuvad olemasolevast kodanikukaitse korrast kaugemale, või
  c)
  liikmesriikide kiiret reageerimist toetavad meetmed.
  4. IPCR-korra kasutamisel tagab nõukogu eesistujariik nõukogu lähenemise ja üldise liidu poliitilise tasandi reaktsiooni sidususe, sealhulgas meetmete ettepanekute väljatöötamisel ja ajakohastamisel, austades samal ajal komisjoni ja kõrge esindaja algatusõigust nende pädevusse kuuluvates valdkondades. Eesistujariiki toetavad ja nõustavad seejuures nõukogu peasekretariaat, komisjon ja Euroopa välisteenistus ning terrorirünnakute korral ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Sõltuvalt kriisist aitavad ÜVJP/ÜJKP valdkonna struktuurid ja liidu ametid vajaduse korral kaasa vastavalt asjakohastele liidu õiguse sätetele.
  5. Nõukogu eesistujariik teavitab Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa Parlamendi presidenti solidaarsusklausli jõustamisest ja kõigist olulistest arengutest.
  6. Solidaarsusklausli jõustamise korral tegutseb ERCC koos liikmesriikide pädevate asutuste ja muude sidusrühmadega keskse ööpäevaringse liidu tasandi kontaktpunktina, piiramata olemasolevaid komisjoni ja kõrge esindaja kohustusi ja olemasolevate teabevõrkude kasutamist. ERCC soodustab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) aruannete koostamist koostöös liidu vaatluskeskuse ja muude liidu kriisikeskustega kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.
  Artikkel 6
  Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded
  ISAA aruanded koostatakse lähtuvalt nõukogu eesistujariigi poolt kindlaks määratud liidu poliitilise tasandi vajadustest ning need võimaldavad vastavalt IPCR-korrale anda strateegilise ülevaate nõukogus valitsevast olukorrast. Sellised aruanded koondavad kokku liikmesriikide, komisjoni, Euroopa välisteenistuse, asjaomaste liidu ametite ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vabatahtlikult esitatud kinnitatud teabe. Juhul kui klausel aktiveeritakse seoses terrorirünnakutega, toimub jälitusteabe hindamine ja ülevaadete tegemine eraldi olemasolevate kanalite kaudu.
  Artikkel 7
  Järkjärguline lõpetamine
  Käesoleva otsuse kohase reageerimise järkjärgulisel lõpetamisel järgitakse sama menetlust, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 2. Niipea kui solidaarsusklausli jõustamist soovinud liikmesriik leiab, et jõustamine ei ole enam vajalik, annab ta sellest märku.
  Artikkel 8
  Ohu hindamine liidu tasandil
  1. Et aidata korrapäraselt hinnata liitu ähvardavaid ohte, võib Euroopa Ülemkogu vajaduse korral paluda komisjonil, kõrgel esindajal ja liidu asutustel koostada aruandeid konkreetsete ohtude kohta.
  2. Need aruanded peavad põhinema üksnes asjaomaste liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt olemasolevate kordade alusel koostatud kättesaadavatel ohuhinnangutel ning liikmesriikide poolt vabatahtlikult esitatud teabel, et vältida topelttöö tegemist, välja arvatud juhul, kui Euroopa Ülemkogu on sätestanud teisiti. Vajaduse korral kaasatakse kõnealuste aruannete koostamisse ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei ole ükski liikmesriik kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.
  Artikkel 9
  Läbivaatamine
  1. Käesoleval otsusel põhinev kord vaadatakse vastavalt kindlakstehtud vajadustele korrapäraselt läbi; läbivaatamine toimub igal juhul kõnealuse korra kasutamise lõpetamisele järgneva 12 kuu jooksul, et tagada oluliste küsimuste kindlakstegemine ja käsitlemine. Kord vaadatakse läbi nõukogus komisjoni ja kõrge esindaja koostatud ühise aruande alusel.
  2. Käesoleva otsuse võib vajaduse korral läbi vaadata. Sellisel juhul abistab nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 3 poliitika- ja julgeolekukomitee ja sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee.
  3. Vajaduse korral võib nõukogu IPCR-korda kohandada, eelkõige selleks, et käsitleda vajadusi, mille nõukogu on kõnealuse korra või käesoleva otsuse läbivaatamisel kindlaks teinud.
  Artikkel 10
  Finantsmõju
  Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid võetakse kasutusele kulude kokkulepitud aastaste ülemmäärade piires ja kehtivate liidu õigusaktide reguleerimisala raames, järgides sealjuures mitmeaastase finantsraamistiku aastaseid ülemmäärasid.
  Artikkel 11
  Jõustumine
  Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Luxembourg, 24. juuni 2014