input: UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1194/2012
  z dne 12. decembra 2012
  o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo usmerjenih sijalk, sijalk s svetlečimi diodami in pripadajoče opreme
  (Besedilo velja za EGP)
  EVROPSKA KOMISIJA JE -
  ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
  ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,
  po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo,
  ob upoštevanju naslednjega:
  (1)
  Direktiva 2009/125/ES zahteva, da Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov, in sicer z njihovo boljšo zasnovo.
  (2)
  Člen 16(2)(a) Direktive 2009/125/ES določa, da mora Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo po potrebi sprejeti izvedbene ukrepe, pri čemer začne z izdelki, ki ponujajo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot so na primer za svetilne naprave v gospodinjstvih in terciarnih sektorjih, ki vključujejo usmerjene sijalke, sijalke s svetlečimi diodami in pripadajočo opremo.
  (3)
  Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in gospodarske vidike usmerjenih sijalk, sijalk s svetlečimi diodami in pripadajoče opreme. Študija je bila opravljena skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni. V pripravljalni študiji o zunanjih napajalnikih je bila podana podobna analiza za krmilne naprave za halogenske žarnice.
  (4)
  Obvezne zahteve za okoljsko primerno zasnovo se uporabljajo za izdelke, ki se dajejo na trg Unije, ne glede na to, kje se namestijo ali uporabljajo, zato take zahteve ne smejo biti odvisne od vrste uporabe izdelka.
  (5)
  Izdelki, za katere velja ta uredba, so namenjeni predvsem popolni ali delni razsvetljavi prostorov z nadomeščanjem ali dopolnjevanjem naravne svetlobe z umetno svetlobo, da se poveča vidljivost v prostoru. Za sijalke za posebne namene, namenjene zlasti drugim vrstam uporabe, na primer za prometno signalizacijo, razsvetljavo terarijev ali gospodinjske aparate, kar je jasno označeno na priloženih podatkih o izdelku, zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe ne veljajo.
  (6)
  Za nove tehnologije na trgu, kot so svetleče diode, bi ta uredba morala veljati.
  (7)
  Okoljski vidiki zadevnih izdelkov, ki so bili opredeljeni kot pomembni za namene te uredbe, so poraba energije v obdobju uporabe ter vsebnost in emisije živega srebra.
  (8)
  Emisije živega srebra v različnih fazah življenjskega cikla sijalk, vključno z emisijami pri proizvodnji električne energije v obdobju uporabe ter emisijami iz 80 % usmerjenih kompaktnih fluorescenčnih sijalk z vsebnostjo živega srebra, ki ob koncu življenjskega cikla predvidoma ne bodo reciklirane, so bile glede na obstoječo zalogo sijalk v letu 2007 ocenjene na 0,7 tone. Brez posebnih ukrepov bodo emisije živega srebra iz nameščenih sijalk leta 2020 predvidoma narasle na 0,9 tone, čeprav je že bilo dokazano, da jih je mogoče znatno zmanjšati.
  (9)
  Čeprav se vsebnost živega srebra v kompaktnih fluorescenčnih sijalkah obravnava kot pomemben okoljski vidik, jo je primerno urejati z Direktivo 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Primerno je urediti emisije ultravijolične svetlobe iz sijalk in druge parametre z mogočimi učinki na zdravje v okviru direktiv 2006/95/ES (3) in 2001/95/ES (4) Evropskega parlamenta in Sveta.
  (10)
  Z določitvijo zahtev za energijsko učinkovitost sijalk bi se skupne emisije živega srebra morale zmanjšati.
  (11)
  Člen 14(2)(d) Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) zahteva, da države članice zagotovijo, da se uporabnikom električne in elektronske opreme v zasebnih gospodinjstvih zagotovijo potrebne informacije o potencialnih učinkih na okolje in zdravje ljudi zaradi prisotnosti nevarnih snovi v električni in elektronski opremi. Zahteve za navajanje podatkov o izdelkih v tej uredbi bi morale dopolniti to določbo v zvezi z živim srebrom v kompaktnih fluorescenčnih sijalkah.
  (12)
  Manjšo porabo električne energije izdelkov, za katere velja ta uredba, je treba doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, s čimer bi se znižali skupni stroški nabave in uporabe opreme.
  (13)
  Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, za katere velja ta uredba, morajo biti namenjene izboljšanju njihove okoljske učinkovitosti ter prispevati k delovanju notranjega trga in cilju Unije, da do leta 2020 zmanjša porabo energije za 20 % v primerjavi s predvideno porabo energije v navedenem letu, če ne bi bili sprejeti nikakršni ukrepi.
  (14)
  Pričakovani skupni učinek zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenih s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 874/2012 (6), je, da bi do leta 2020 pri usmerjenih sijalkah letno privarčevali 25 TWh električne energije v primerjavi s stanjem, če ne bi bili sprejeti nikakršni ukrepi.
  (15)
  Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne bi smele vplivati na uporabnost z vidika uporabnika in tudi ne bi smele negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v obdobju uporabe, odtehtati morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje izdelkov iz te uredbe. Da se zagotovi zadovoljstvo potrošnikov z energijsko varčnimi sijalkami, zlasti LED-sijalkami, je treba zahteve za delovanje določiti ne le za usmerjene sijalke, temveč tudi za neusmerjene LED-sijalke, ker v Uredbi Komisije (ES) št. 244/2009 (7) niso bile vključene v zahteve za delovanje. Zahteve za navajanje podatkov o izdelkih morajo potrošnikom omogočiti izbiro na podlagi poznavanja vseh okoliščin.
  (16)
  Svetilke z LED-sijalkami, iz katerih LED-sijalke ali modula ni mogoče odstraniti za samostojno preskušanje, za proizvajalce LED-sijalk ne bi smele pomeniti načina za izogibanje zahtevam iz te uredbe.
  (17)
  Posebne zahteve je primerno postaviti na ravni, ki omogoča, da bodo alternativne sijalke na voljo za oskrbo vse nameščene opreme za razsvetljavo. Istočasno bi bilo treba določiti splošne zahteve, ki se izvajajo z usklajenimi standardi in zagotavljajo večjo združljivost nove opreme za razsvetljavo z energijsko varčnimi sijalkami in večjo združljivost energijsko varčnih sijalk z več vrstami opreme za razsvetljavo. Zahteve za navajanje podatkov o opremi za razsvetljavo lahko uporabnikom pomagajo poiskati ustrezne sijalke in opremo.
  (18)
  Faznost zahtev za okoljsko primerno zasnovo bi morala proizvajalcem zagotoviti dovolj časa za spremembo zasnove izdelkov, ki jih ureja ta uredba. Časovno načrtovanje teh faz bi moralo biti tako, da se prepreči morebitne negativne vplive na funkcionalnost opreme na trgu in se upoštevajo posledice v zvezi s stroški za končne uporabnike in proizvajalce, predvsem za mala in srednje velika podjetja, ter obenem zagotovi pravočasno izpolnitev ciljev te uredbe.
  (19)
  Meritve ustreznih parametrov za izdelke bi bilo treba izvajati na podlagi zanesljivih, točnih in ponovljivih merilnih metod, ki upoštevajo priznane najsodobnejše merilne metode, vključno z usklajenimi standardi, če so na voljo, ki jih sprejmejo evropski standardizacijski organi iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8).
  (20)
  V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES bi morala ta uredba določiti, kateri postopki se bodo uporabljali za ocenjevanje skladnosti.
  (21)
  Za lažje preverjanje skladnosti bi morali proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.
  (22)
  Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklu.
  (23)
  Pri pregledu te uredbe bi bilo treba zlasti upoštevati dinamiko prodaje sijalk za posebne namene, da se ne bi uporabljale v druge namene, in razvoj novih tehnologij, kot sta tehnologija LED in tehnologija organskih LED. V okviru pregleda bi bilo treba oceniti izvedljivost uvedbe zahtev za energijsko učinkovitost na ravni razreda A, kot je določeno v Delegirani uredbi (EU) št. 874/2012, ali vsaj na ravni razreda B za usmerjene halogenske žarnice za omrežno napetost (ob upoštevanju meril iz preglednice 2 v točki 1.1 Priloge III). Treba bi bilo tudi oceniti, ali se lahko zahteve za energijsko učinkovitost za druge žarnice z nitko znatno zaostrijo. Med pregledom bi bilo treba oceniti tudi zahteve za delovanje v zvezi z indeksom barvne reprodukcije za LED-sijalke.
  (24)
  Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 19(1) Direktive 2009/125/ES -
  SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
  Člen 1
  Vsebina in področje uporabe
  Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje na trg naslednjih električnih svetilnih naprav:
  (a)
  usmerjenih sijalk;
  (b)
  sijalk s svetlečimi diodami (LED);
  (c)
  opreme, zasnovane za namestitev med omrežjem in sijalkami, vključno s krmilnimi napravami za sijalke, kontrolnimi napravami in svetilkami (razen predstikalnih naprav in svetilk za fluorescenčne in visokointenzivnostne sijalke);
  vključno s tistimi, ki so vdelane v druge izdelke.
  Uredba določa tudi zahteve za navajanje podatkov o izdelkih za posebne namene.
  LED-moduli so izvzeti iz zahtev te uredbe, če se tržijo kot del svetil, ki se dajo na trg v količini manj kot 200 enot na leto.
  Člen 2
  Opredelitve pojmov
  Poleg opredelitev pojmov iz člena 2 Direktive 2009/125/ES se v tej uredbi uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
  1.
  „razsvetljava“ pomeni dovajanje svetlobe v prostor, na predmete ali njihovo okolico, da postanejo vidni ljudem;
  2.
  „poudarjena osvetlitev“ pomeni obliko razsvetljave, pri kateri je svetloba usmerjena tako, da poudari predmet ali del prostora;
  3.
  „električna svetilna naprava“ pomeni izdelek, ki deluje na elektriko in je namenjen za razsvetljavo;
  4.
  „izdelek za posebne namene“ pomeni izdelek, ki uporablja tehnologije iz te uredbe, vendar je namenjen uporabi v posebne namene zaradi svojih tehničnih parametrov, opisanih v tehnični dokumentaciji. Posebni nameni so tisti nameni, za katere se zahtevajo tehnični parametri, ki niso potrebni za namene razsvetljave povprečnih prostorov ali predmetov v povprečnih okoliščinah. So naslednjih vrst:
  (a)
  za uporabo, pri kateri prvotni namen svetlobe ni razsvetljava, na primer:
  (i)
  oddajanje svetlobe kot agensa v kemičnih in bioloških procesih (kot so na primer polimerizacija, ultravijolična svetloba, ki se uporablja za utrjevanje/sušenje/strjevanje, fotodinamična terapija, vrtnarstvo, skrb za domače ljubljenčke, izdelki za odganjanje mrčesa);
  (ii)
  zajemanje in projiciranje podob (npr. bliskavice za fotografske aparate, fotokopirni stroji, videoprojektorji);
  (iii)
  ogrevanje (npr. infrardeče sijalke);
  (iv)
  signalizacija (npr. svetlobna prometna signalizacija in sijalke na pristajalnih stezah letališč);
  (b)
  za uporabo, pri kateri:
  (i)
  naj bi poleg tega, da osvetljeni prostor ali predmet naredi viden ljudem, svetloba s svojo spektrsko porazdelitvijo svetlobe tudi spremenila njegov videz (na primer osvetlitev razstavljenih živil ali barvne sijalke, kot so opredeljene v točki 1 Priloge I), z izjemo sprememb najbližje barvne temperature, ali
  (ii)
  je poleg tega, da osvetljeni prostor ali predmet naredi viden ljudem, spektrska porazdelitev svetlobe prilagojena tako, da je prilagojena posebnim potrebam določene tehnične opreme (na primer studijska osvetlitev, osvetlitev s posebnimi svetlobnimi efekti, gledališka osvetlitev), ali
  (iii)
  je za osvetljeni prostor ali predmet potrebna posebna zaščita pred negativnimi vplivi vira svetlobe (na primer osvetlitev s posebnim filtriranjem za občutljive bolnike ali na svetlobo občutljivih muzejskih eksponatov), ali
  (iv)
  je osvetlitev potrebna le v nujnih primerih (na primer svetilke za zasilno razsvetljavo ali krmilne naprave za zasilno razsvetljavo, ali
  (v)
  morajo svetilne naprave prestati ekstremne fizikalne pogoje (na primer tresljaje ali temperature pod - 20 °C ali nad 50 °C);
  (c)
  za uporabo v izdelkih z vgrajenimi svetilnimi napravami, katerih prvotni namen ni razsvetljevanje in ki so za opravljanje svojega prvotnega namena odvisni od dovoda energije (na primer hladilniki, šivalni stroji, endoskopi, aparati za analizo krvi);
  5.
  „svetlobni vir“ pomeni površino ali predmet, zasnovan za oddajanje predvsem vidnega optičnega sevanja, ki nastaja zaradi pretvorbe energije. Izraz „vidno“ pomeni z valovno dolžino od 380 do 780 nm;
  6.
  „sijalka“ pomeni enoto, sestavljeno iz enega ali več svetlobnih virov, katere učinkovitost je mogoče neodvisno oceniti. Vključuje lahko dodatne dele, potrebne za vklop, napajanje ali stabilno delovanje enote ali oddajanje, filtriranje ali pretvarjanje optičnega sevanja, če teh delov ni mogoče odstraniti, ne da bi se enota trajno poškodovala;
  7.
  „vznožek“ pomeni del sijalke, ki prek okova sijalke omogoča povezavo z električnim napajanjem in je lahko namenjen tudi pritrditvi sijalke v okov;
  8.
  „okov sijalke“ ali „priključek“ pomeni pripravo, s katero se sijalka pritrdi, običajno tako, da vanj vstavimo vznožek, kar omogoča tudi povezavo sijalke z električnim napajanjem;
  9.
  „usmerjena sijalka“ pomeni sijalko, ki najmanj 80 % obratovalnega izkoristka oddaja v prostorskem kotu π sr (kar ustreza stožcu s kotom 120°);
  10.
  „neusmerjena sijalka“ pomeni sijalko, ki ni usmerjena sijalka;
  11.
  „žarnica z nitko“ pomeni sijalko, v kateri svetlobo proizvaja nitki podoben prevodnik, ki se pri pretoku električnega toka segreje do žarenja. Sijalka lahko vsebuje pline, ki vplivajo na nastajanje žarenja;
  12.
  „žarnica“ pomeni žarnico z nitko, pri kateri slednja žari v steklenem balonu z izsesanim zrakom ali je obkrožena z inertnim plinom;
  13.
  „halogenska žarnica (z volframovo nitko)“ pomeni žarnico, v kateri je žarilna nitka iz volframa, ki jo obdaja plin s halogeni ali halogenskimi spojinami; lahko se dobavlja z vdelanim napajalnikom;
  14.
  „razelektritvena sijalka“ pomeni sijalko, ki posredno ali neposredno proizvaja svetlobo z električno razelektritvijo v plinu, kovinski pari ali zmesi plinov ali hlapov;
  15.
  „fluorescenčna sijalka“ pomeni nizkotlačno razelektritveno živosrebrovo sijalko, v kateri večino svetlobe oddajajo ena ali več plasti fosforja, ki jih vzbuja ultravijolično sevanje pri razelektritvi. Fluorescenčne sijalke se lahko dobavljajo z vdelano predstikalno napravo;
  16.
  „fluorescenčna sijalka brez vdelane predstikalne naprave“ pomeni fluorescenčno sijalko z enim ali dvema vznožkoma brez vdelane predstikalne naprave;
  17.
  „visokointenzivnostna sijalka“ pomeni razelektritveno električno sijalko, v kateri se svetlobni oblok stabilizira s temperaturo stene, obremenitev stene balona pa je večja od 3 W na kvadratni centimeter;
  18.
  „svetleča dioda (LED)“ pomeni svetlobni vir, sestavljen iz trdnega telesa, ki vključuje pn-spoj anorganskih snovi. Spoj ob prevajanju električnega toka oddaja optično sevanje;
  19.
  „paket LED“ pomeni sklop ene ali več svetlečih diod. Sklop lahko vključuje optični element ter toplotne, mehanske in električne vmesnike;
  20.
  „LED-modul“ pomeni sklop brez vznožka z enim ali več paketi LED na tiskanem vezju. Sklop ima lahko električne, optične, mehanske in toplotne dele, vmesnike ter krmilno napravo;
  21.
  „LED-sijalka“ pomeni sijalko z enim ali več moduli LED. Sijalka je lahko opremljena z vznožkom;
  22.
  „krmilna naprava za sijalko“ pomeni napravo, ki je nameščena med električnim napajanjem ter eno ali več sijalkami in zagotavlja funkcijo, povezano z delovanjem sijalke (sijalk), kot je spreminjanje napajalne napetosti, omejevanje toka sijalke (sijalk) na zahtevano vrednost, zagotavljanje začetne napetosti in toka predogrevanja, preprečevanje hladnega zagona, popravek faktorja moči ali zmanjšanje radijskih motenj. Naprava je lahko zasnovana tako, da se za izvajanje teh funkcij poveže z drugo krmilno napravo za sijalke. Izraz ne vključuje:
  -
  kontrolnih naprav,
  -
  napajalnikov, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 278/2009 (9);
  23.
  „kontrolna naprava“ pomeni elektronsko ali mehansko napravo, ki nadzoruje ali spremlja svetlobni tok sijalke brez pretvorbe energije s sredstvi, kot so časovna stikala, tipala za zaznavanje prisotnosti, tipala za zaznavanje svetlobe in naprave za prilagajanje osvetlitve jakosti dnevne svetlobe. Za kontrolne naprave se štejejo tudi fazno regulirani zatemnilniki;
  24.
  „zunanja krmilna naprava za sijalko“ pomeni krmilno napravo za sijalko, ki ni vdelana in je zasnovana za namestitev zunaj ohišja sijalke ali svetilke ali odstranitev iz ohišja, ne da bi se sijalka ali svetilka pri tem trajno poškodovala;
  25.
  „predstikalna naprava“ pomeni krmilno napravo za sijalke, ki je vstavljena med napajanjem ter eno ali več razelektritvenimi sijalkami in z indukcijo, kapacitivnostjo ali kombinacijo indukcije in kapacitivnosti predvsem omejuje tok sijalke (sijalk) na zahtevano vrednost;
  26.
  „krmilna naprava za halogenske žarnice“ pomeni krmilno napravo za sijalke, ki pretvarja omrežno napetost na zelo nizko napetost za halogenske žarnice;
  27.
  „kompaktna fluorescenčna sijalka“ pomeni fluorescenčno sijalko, ki vsebuje vse sestavne dele, potrebne za vklop in stabilno delovanje sijalke;
  28.
  „svetilka“ pomeni napravo, ki oddaja, filtrira ali pretvarja svetlobo, ki prihaja iz ene ali več sijalk in vključuje vse dele, potrebne za podporo, pritrditev in zaščito sijalk, ter po potrebi obsega pomožno opremo s sredstvi za povezavo te opreme z virom električnega napajanja;
  29.
  „končni uporabnik“ pomeni fizično osebo, ki kupi ali namerava kupiti izdelek za namene, ki so zunaj njegove trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;
  30.
  „končni lastnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik izdelka v obdobju uporabe njegovega življenjskega cikla, ali vsako osebo ali subjekt, ki deluje v imenu takšne osebe ali subjekta.
  Za namene prilog od III do V se uporabljajo tudi opredelitve pojmov iz Priloge II.
  Člen 3
  Zahteve za okoljsko primerno zasnovo
  1. Električne svetilne naprave iz člena 1 izpolnjujejo zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge III, razen če gre za izdelke za posebne namene.
  Vsaka zahteva za okoljsko primerno zasnovo se uporablja v skladu z naslednjimi fazami:
  faza 1: 1. september 2013
  faza 2: 1. september 2014
  faza 3: 1. september 2016
  Če se zahteva ne nadomesti ali če ni določeno drugače, vsaka zahteva velja še naprej skupaj s pozneje uvedenimi zahtevami.
  2. Od 1. septembra 2013 morajo izdelki za posebne namene izpolnjevati zahteve glede navajanja podatkov iz Priloge I.
  Člen 4
  Ocenjevanje skladnosti
  1. Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k isti direktivi.
  2. Tehnična dokumentacija mora za namene ocene skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES:
  (a)
  vsebovati izvod podatkov o izdelku v skladu z delom 3 Priloge III k tej uredbi;
  (b)
  vsebovati vse druge podatke, ki jih je treba navesti v skladu s prilogami I, III in IV in v tehnični dokumentaciji;
  (c)
  navesti vsaj eno realistično kombinacijo nastavitev izdelka in pogojev, ob kateri je izdelek skladen s to uredbo.
  Člen 5
  Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora
  Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge IV k tej uredbi.
  Člen 6
  Okvirna merila uspešnosti
  Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše izdelke in tehnologije, dostopne na trgu v času sprejetja te uredbe, so določena v Prilogi V.
  Člen 7
  Pregled
  Komisija to uredbo pregleda z vidika tehnološkega napredka najpozneje tri leta po njenem začetku veljavnosti in rezultate navedenega pregleda predstavi Posvetovalnemu forumu.
  Člen 8
  Začetek veljavnosti
  Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
  V Bruslju, 12. decembra 2012