input: 32012D1093
  L 325/1
  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
  ODLUKA br. 1093/2012/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
  od 21. studenoga 2012.
  o Europskoj godini građana (2013.)
  EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
  uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2.,
  uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
  nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
  uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
  u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
  budući da:
  (1)
  Unija se temelji na nedjeljivim, univerzalnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakopravnosti i solidarnosti te se oslanja na načela demokracije i vladavine prava. To su osnovna načela država članica u društvima u kojima prevladava pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca. Svaki građanin Unije ima te bi trebao uživati prava zajamčena Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
  (2)
  Ugovorom iz Maastrichta iz 1993. uveden je koncept „građanstva Europske unije”. Ugovor iz Amsterdama iz 1999. i Ugovor iz Lisabona iz 2009. dodatno su ojačali prava u vezi s građanstvom Unije. Godine 2013. obilježava se dvadeseta godišnjica uspostavljanja građanstva Unije. Člankom 1. točkom 12. i člankom 2. točkom 34. Ugovora iz Lisabona (sada članak 9. UEU-a i članak 20. UFEU-a) predviđeno je da je svaka osoba koja ima državljanstvo neke države članice građanin Unije, da se građanstvo Unije dodaje nacionalnom državljanstvu i ne zamjenjuje ga te da građani Unije uživaju prava i podliježu dužnostima predviđenima Ugovorima. Članak 2. točka 35. Ugovora iz Lisabona (sada članak 21. UFEU-a) sadržava pravo građana Unije na slobodno kretanje i boravak.
  (3)
  Štokholmski program - otvorena i sigurna Europa koja služi i štiti građane (3), postavlja građane u samo središte europske politike u području slobode, sigurnosti i pravde. Svoja djelovanja usredotočuje na „izgradnju Europe građana”, među ostalim promicanjem prava građana, a posebno prava na slobodu kretanja i prava kojima se građanima Unije omogućuje da aktivno sudjeluju u demokratskom životu Unije.
  (4)
  Europski parlament je u svojoj Rezoluciji od 15. prosinca 2010. o statusu temeljnih prava u Europskoj uniji (2009.) - učinkovita provedba nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (4) pozvao Komisiju da godinu 2013. proglasi Europskom godinom građana kako bi potakla raspravu o građanstvu Unije, uključujući njezinu terminologiju, sadržaj i područje provedbe, te da građane Unije obavijesti o njihovim pravima, a posebno o novim pravima koja proizlaze iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, te o sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje za ostvarivanje tih prava.
  (5)
  Trebalo bi proglasiti 2013. godinu Europskom godinom građana. Europska godina građana bi trebala zajamčiti pravovremenu mogućnost podizanja svijesti šire javnosti o pravima i obvezama povezanih s građanstvom Unije. Europska godina građana bi također trebala biti usmjerena na prava i obveze proizašle iz građanstva Unije u slučaju kada se ostvaruje pravo slobodnog kretanja i boravka u drugoj državi članici, na primjer studenata, radnika, tražitelja posla, volontera, potrošača, poduzetnika, mladih ili umirovljenika. U tom bi kontekstu podizanje svijesti trebalo biti usmjereno geografski, demografski i društveno, te bi također trebalo biti usredotočeno na uklanjanje preostalih prepreka ostvarivanju prava, koja proizlaze iz građanstva Unije. Trebalo bi prenijeti poruku da sami građani Unije također igraju ključnu ulogu u jačanju navedenih prava svojim sudjelovanjem u civilnom društvu i demokratskom životu.
  (6)
  Kako bi se građanima Unije omogućilo da donose informirane odluke o ostvarivanju svojeg prava slobodnog kretanja, nije dovoljno podići njihovu svijest o samom navedenom pravu. Od ključne je važnosti da su građani Unije također primjereno obaviješteni o drugim pravima koje im jamči pravo Unije u prekograničnim situacijama. Navedene informacije bi im također omogućile da u potpunosti uživaju u svojim drugim pravima, ako odluče ostvariti svoje pravo slobode kretanja.
  (7)
  Pravo slobode kretanja i boravka se još od uvođenja Rimskog ugovora iz 1958., kao jednog od četiriju temeljna prava, pokazalo kao jedan od stupova za izgradnju unutarnjeg tržišta u korist gospodarstava država članica i pojedinačnih građana Unije.
  (8)
  Građani Unije iznimno cijene pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica kao temeljno individualno pravo vezano uz građanstvo Unije. Kao takvo, ono dokazuje i promiče bolje razumijevanje vrijednosti europske integracije, kao i sudjelovanje građana u oblikovanju Unije.
  (9)
  Unatoč činjenici da je pravo slobode kretanja i boravka čvrsto usađeno u primarnom pravu Unije i naknadno razvijeno u njezinom sekundarnom pravu, još uvijek postoji neslaganje između primjenjivih pravnih pravila i stvarnosti s kojom se građani suočavaju kada navedena prava požele ostvariti u praksi. Osim neizvjesnosti u vezi s prednostima koje proizlaze iz mobilnosti, građani Unije uočavaju previše praktičnih prepreka u životu i radu u drugoj državi članici.
  (10)
  Komisija je u svojem Izvještaju iz 2010. godine o građanstvu EU-a od 27. listopada 2010. pod nazivom „Uklanjanje prepreka ostvarivanju prava građana EU-a” navela glavne prepreke na koje građani nailaze u svakodnevnom životu u slučajevima kada žele ostvariti pravo koje imaju kao građani Unije, a posebno u prekograničnim situacijama, te je utvrdila 25 konkretnih djelovanja za otklanjanje navedenih prepreka. Jedna od tih prepreka, u ovom kontekstu, je nedostatak informacija. Komisija je u svojem Izvještaju zaključila da su građani Unije onemogućeni u ostvarivanju svojih prava upravo zbog toga što nisu informirani te je objavila kako namjerava unaprijediti širenje informacija za građane Unije, u vezi s njihovim pravom slobode kretanja.
  (11)
  UEU-om i UFEU-om se svakom građaninu Unije dodjeljuje pravo slobodnog kretanja i boravka na državnom području država članica; aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici boravišta, pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice; pravo da na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji je državljanin nema svoje predstavništvo uživa zaštitu diplomatskih i konzularnih tijela bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države; pravo podnošenja peticije Europskom parlamentu; pravo obraćanja Europskom ombudsmanu; pravo obraćanja institucijama Unije; i druga prava u različitim područjima, kao što je slobodno kretanje robe i usluga, zaštita potrošača i javnog zdravlja, jednake mogućnosti i jednako postupanje, pristup zaposlenju i socijalnoj zaštiti.
  (12)
  Ugovorom iz Lisabona uvedena su nova prava, a posebno inicijativa građana, navedena u njegovom članku 1. točki 12. i članku 2. točki 37. (sada članak 11. UEU-a i članak 24. UFEU-e), koja su omogućila barem milijunu građana iz većeg broja država članica da zatraži od Komisije predstavljanje prijedloga u bilo kojem od područja odgovornosti Unije, čime se građanima i dalje omogućuje da su aktivno uključeni u politički život Unije i da izravno sudjeluju u oblikovanju prava Unije (5).
  (13)
  Europski parlament djeluje kao izravno sučelje između Unije i njezinih građana još od održavanja prvih izbora 1979. Europski parlament i njegovi članovi igraju ključnu ulogu u obavješćivanju o pravima i prednostima građana Unije, prilikom predstavljanja interesa građana Unije u oblikovanju politike te u promicanju aktivnog sudjelovanja građana Unije. Podizanje svijesti o pravima građana Unije, kao što su ravnopravnost među spolovima, sudjelovanje žena i muškaraca u demokratskom životu Unije, uključujući njihovo pasivno i aktivno biračko pravo, u svojim državama članicama boravišta i u području ovlasti Europskog parlamenta u zakonodavnom postupku, također je bitno zbog izbora za Europski parlament u 2014. Učinak takvih djelovanja koja podižu svijest trebalo bi dodatno umnožiti bliskom koordinacijom i sinergijom s relevantnim djelovanjima koja provode institucije Unije, a posebno Europski parlament, od strane europskih političkih stranaka i zaklada te od strane država članica u pripremi za te izbore.
  (14)
  Povrh toga, građani Unije koji razmatraju ostvarivanje svojeg prava slobodnog kretanja i boravka trebali bi biti obaviješteni o svojim pravima stjecanja ili očuvanja socijalne sigurnosti, uključujući prava prekogranične zdravstvene zaštite, primjenom pravila Unije o usklađivanju sustava socijalne sigurnosti. Navedena prava jamče očuvanje njihovih prava na socijalnu sigurnost ako se odluče preseliti unutar Unije. Povrh toga, trebali bi biti obaviješteni o priznavanju njihovih obrazovnih, akademskih i profesionalnih kvalifikacija te o socijalnim i građanskim nadležnostima koje tvore dio europskog okvira za „ključne kompetencije za cjeloživotno učenje” (6) i koje im mogu omogućiti da u potpunosti sudjeluju u građanskom životu i ovlastiti ih da ostvare prava koja su im dodijeljena na temelju prava Unije.
  (15)
  Građani Unije bi također trebali biti bolje obaviješteni o svojim pravima kao putnici u bilo kojem prijevoznom sredstvu u Uniji i kao potrošači u drugim državama članicama. Ako su građani Unije sigurni da su njihova prava potrošača učinkovito zaštićena, oni su u mogućnosti doprinositi razvoju tržišta robe i usluga u Uniji, koja time učinkovitije ostvaruje svoj puni potencijal u korist građana. Na sličan način, građani bi trebali biti bolje obaviješteni o pravilima opće sigurnosti proizvoda i tržišnog nadzora kako bi bili svjesni toga da su njihovo zdravlje i prava zaštićena na području cijele Unije, posebno u slučaju prijetnji ili rizika s kojim se nisu u stanju nositi kao pojedinci. Osim toga, bitno je podići svijest građana Unije o njihovim pravima prekogranične zdravstvene zaštite i popratnim mjerama, kao što su eZdravstvo i telemedicina, kako bi bili u mogućnosti u potpunosti iskoristiti pogodnosti sigurne i visoko kvalitetne prekogranične zdravstvene zaštite.
  (16)
  Ova je Odluka usmjerena na ostvarivanje ciljeva Strategije Europa 2020. u onoj mjeri u kojoj su olakšavanje slobode kretanja osoba i povećavanje mobilnosti radnika važna sredstva kojima se rješavaju posljedice demografskih promjena na tržištu rada i povećava zaposlenost osoba, kao i konkurentnost europske industrije. Ova Odluka također ima dugoročni cilj pružanja potpore istraživanju i inovacijama unutar Unije, u kontekstu trenutačno zabrinjavajuće visoke brojke nezaposlenih u određenim državama članicama.
  (17)
  Informativne i obrazovne kampanje te kampanje za podizanje svijesti, organizirane u okviru Europske godine građana bi također trebale uzeti u obzir potrebe posebnih i ranjivih skupina. Informacije bi trebale biti besplatne i dostupne na svim službenim jezicima Unije. Trebalo bi ih sastaviti na jednostavnom jeziku i u suradnji s lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima, medijima, civilnim društvom i nevladinim organizacijama. Svi ti različiti dionici mogli bi predvidjeti inicijative kao što su natjecanja u pisanju eseja i izrada akcijskih planova i vodiča, elektroničkih foruma i kampanja u školama i na fakultetima.
  (18)
  Aktivna uloga građana Unije i udruženja koja ih zastupaju bitna je za funkcioniranje Unije. Člancima 10. i 11. UEU-a ističe se važnost participativne demokracije u svim njezinim aspektima te uloga koju građani i predstavnička udruženja imaju u objavljivanju i razmjeni svojih gledišta u svim područjima djelovanja Unije. Institucije Unije trebale bi promicati aktivno demokratsko sudjelovanje u postupku donošenja odluka uporabom otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s civilnim društvom kako bi zajamčile usklađenost i transparentnost djelovanja Unije. Aktivno sudjelovanje građana Unije također bi trebalo biti olakšano pristupom dokumentima i informacijama, te dobrim upravljanjem i dobrom upravom.
  (19)
  Obrazovna politika igra bitnu ulogu u obavještavanju građana, a posebno mladih ljudi, o konceptu građanstva Unije i s njim povezanim pravima. Također može pomoći u promicanju višejezičnosti, mobilnosti studenata, učitelja, osoba koje se strukovno osposobljavaju i njihovih voditelja osposobljavanja, kao i u promicanju socijalnih i građanskih nadležnosti u skladu s europskim okvirom „ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje” koje omogućuju potpuno sudjelovanje u civilnom životu te potpuno ostvarivanje prava građana dodijeljenih na temelju prava Unije. Trebala bi postojati mogućnost provedbe određenih djelovanja kojima bi se podigla svijest o mogućnosti volontiranja, studiranja u inozemstvu, odrađivanja pripravništva u drugoj državi članici ili sudjelovanja u programima Unije za razmjenu u području obrazovanja.
  (20)
  Europska godina građana bit će obilježena Izvještajem Komisije o građanstvu EU-a za 2013. u kojem će biti navedeni detalji postignutog napretka od njezinog Izvještaja o građanstvu EU-a za 2010. te kojim će se predložiti buduća djelovanja u svrhu uklanjanja trajnih prepreka ostvarivanju prava građana Unije. Na temelju tog izvještaja, Vijeće može usvojiti odredbe o povećanju ili dopunjavanju prava povezanih s građanstvom Unije.
  (21)
  Građane Unije trebalo bi obavijestiti o višejezičnom internetskom portalu „Your Europe”, koji na jednom mjestu pruža sve informacije u području prava građana i poduzetnika u Uniji.
  (22)
  Informacijski centri „Europe direct” trebali bi, kao lokalno sučelje između Unije i njezinih građana, održavati blisku suradnju s Europskim parlamentom u kampanjama podizanja svijesti, te olakšati raspravu o Uniji na lokalnoj i regionalnoj razini prenošenjem i distribucijom informativnog materijala javnosti i omogućiti slanje povratnih informacija institucijama Unije.
  (23)
  Sve inicijative pokrenute u svrhu i u okviru Europske godine građana trebale bi biti usmjerene na povećanje obostranog razumijevanja između građana Unije, institucija Unije i država članica. To podrazumijeva podizanje svijesti o pravima građana među zaposlenicima javnih tijela, bez obzira na to jesu li na razini Unije ili na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
  (24)
  Od svojeg osnivanja 1949. godine Vijeće Europe odigralo je vodeću ulogu u području obrazovanja i kulture promicanjem i uspostavom Europske kulturne mreže i međukulturalnog dijaloga te poticanjem jezične raznolikosti. Unija bi stoga trebala razviti sinergije s radom Vijeća Europe u tom području, u vezi s Europskom godinom građana.
  (25)
  Za podizanje svijesti građana o njihovim pravima kao građana Unije prije svega su odgovorne države članice. To uključuje pružanje informacija o Uniji i ciljano izvještavanje o aktivnostima svih institucija Unije. Djelovanja na razini Unije dopunjuju i nadograđuju djelovanja poduzeta na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, kako je istaknuto u političkoj izjavi „Komuniciranje Europe u partnerstvu” koju su 22. listopada 2008. potpisali Europski parlament, Vijeće i Komisija (7). Institucije Unije i države članice trebale bi jačati suradnju s medijima te se obvezati na pružanje visokokvalitetnih informacija o Uniji.
  (26)
  Kako bi se optimizirala djelotvornost i učinkovitost aktivnosti predviđenih za Europsku godinu građana, tijekom 2012. važno je provesti cijeli niz pripremnih djelovanja u skladu s člankom 49. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) (Financijska uredba).
  (27)
  Trebalo bi poduzeti prikladne mjere za sprečavanje nepravilnosti i prijevara i mjere za povrat izgubljenih sredstava te neopravdano plaćenih ili nepravilno korištenih iznosa u skladu s uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (9) i (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (10) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (11).
  (28)
  Ostale aktivnosti koje se ne financiraju iz proračuna Europske godine građana, mogu se financirati sredstvima Unije iz postojećih programa ili strukturnih fondova, a posebno kroz program „Europa za građane” za razdoblje 2007. - 2013. i posebnim programom za razdoblje 2007. - 2013. „Temeljna prava i građanstvo”, kao dio općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe”, programom „Cjeloživotno učenje”, uključujući program Erasmus, inicijativu „Mladi i mobilnost” i program „MEDIA”.
  (29)
  Za dobrobit budućih europskih godina, trebalo bi pripremiti temeljitu procjenu mjera poduzetih u okviru Europske godine građana. Takav bi izvještaj trebao uključivati ideje i najbolju praksu za buduća djelovanja, o tome koji je najučinkovitiji način uključivanja građana na temelju, kad je to moguće, usporedivih kvantitativnih podataka dobivenih iz Europske godine građana.
  (30)
  S obzirom na to da ciljeve Europske godine građana, to jest povećanje svijesti i znanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije kako bi se građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica i, u tom kontekstu, također promicanje uživanja od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog potrebe za višestranim partnerstvima, transnacionalnom razmjenom informacija i podizanjem svijesti na razini cijele Unije te širenjem dobrih praksi, nego se zbog opsega Europske godine građana oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
  DONIJELI SU OVU ODLUKU:
  Članak 1.
  Predmet
  Godina 2013. proglašava se „Europskom godinom građana”.
  Članak 2.
  Ciljevi
  1. Opći cilj Europske godine građana je jačanje svijesti i saznanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije, kako bi se njezinim građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo na slobodno kretanje i boravka na državnom području država članica. Europska godina građana u tom okviru također promiče uživanje od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije.
  2. Na temelju stavka 1., posebni ciljevi Europske godine građana su:
  (a)
  podizanje svijesti građana Unije o njihovom pravu na slobodno kretanje i boravak unutar Unije i, u tom kontekstu, o svim drugim pravima koja su im zajamčena, bez diskriminacije, uključujući njihovo aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim i europskim izborima u svakoj državi članici u kojoj borave;
  (b)
  podizanje svijesti među građanima Unije, uključujući mlade osobe, o tome kako im pravo Unije konkretno koristi, te o politikama i programima koji postoje u svrhu potpore ostvarivanju navedenih prava;
  (c)
  potaknuti raspravu o učinku i mogućnostima prava slobodnog kretanja i boravka kao neotuđivog aspekta građanstva Unije, s ciljem poticanja i jačanja aktivnog civilnog i demokratskog sudjelovanja građana Unije, a posebno u sklopu građanskih foruma o politikama Unije i na izborima za Europski parlament, time jačajući socijalnu koheziju, kulturnu raznolikost, solidarnost, ravnopravnost između žena i muškaraca, obostrano poštovanje i osjećaj zajedničkog europskog identiteta među građanima Unije, na temelju temeljnih vrijednosti Unije, kako je utvrđeno UEU-om i UFEU-om te Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
  Članak 3.
  Obuhvaćene inicijative
  1. Mjere koje je potrebno provesti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. mogu uključivati sljedeće inicijative organizirane na razini Unije, te na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini:
  (a)
  pokretanje informativnih, medijskih i obrazovnih kampanja te kampanja za podizanje svijesti koje su usmjerene na širu javnost i posebne skupine;
  (b)
  razmjena informacija te iskustava i najboljih praksi među tijelima Unije, nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, kao i drugim javnim organizacijama i organizacijama civilnog društva;
  (c)
  organiziranje konferencija, rasprava, uključujući organiziranje takvih događaja putem interneta, i drugi događaji za poticanje rasprave i podizanje svijesti o važnosti i koristi prava slobodnog kretanja i boravka te općenitije, o konceptu građanstva Unije i s njime povezanim pravima;
  (d)
  uporaba postojećih višejezičnih participatornih alata za poticanje aktivnog sudjelovanja organizacija civilnog društva i građana u Europskoj godini građana, uključujući instrumente izravne demokracije, kao što su građanska inicijativa i javna savjetovanja;
  (e)
  jačanje uloge i vidljivosti u javnosti postojećih alata za obavještavanje građana, uključujući moderne alate informacijske i komunikacijske tehnologije, kao što su višejezični informacijski centri „Europe direct” i internetski portal „Your Europe” kao ključni elementi informacijskog sustava „sve na jednom mjestu” u vezi s pravima građana Unije;
  (f)
  jačanje uloge i vidljivosti u javnosti alata za rješavanje problema, kao što je SOLVIT, kako bi se građanima Unije omogućilo da bolje ostvaruju i brane svoja prava, na temelju prava Unije;
  (g)
  pružanje građanima Unije informacija o Odboru za peticije Europskog parlamenta i Europskom ombudsmanu kako bi im se omogućilo bolje korištenje i zaštita njihovih prava na temelju prava Unije; i
  (h)
  promocija Izvještaja o građanstvu EU-a, koji se treba temeljiti na detaljnoj raspravi i aktivnim doprinosima građana i dionika, i kojim se identificiraju daljnje prepreke koje građanima Unije onemogućavaju potpuno ostvarivanje svojih prava građanstva Unije i promiču prikladne strategije za uklanjanje navedenih prepreka.
  2. Detalji o inicijativama navedenima u stavku 1. utvrđuju se u Prilogu.
  3. Komisija i države članice mogu identificirati druge aktivnosti koje bi mogle doprinijeti ciljevima Europske godine građana utvrđenima u članku 2., i dopustiti korištenje imena Europska godina građana prilikom promicanja tih aktivnosti u onoj mjeri u kojoj one doprinose ostvarenju tih ciljeva.
  4. U kontekstu inicijativa organiziranih u okviru Europske godine građana, posebna pozornost se pridaje identificiranju prepreka na koje nailaze građani Unije prilikom ostvarivanja prava građana i promicanju prikladnih načina i strategija u svrhu uklanjanja navedenih prepreka, kao i promicanju međukulturalnog razumijevanja diskriminacije i borbi protiv nje. Stoga, traže se sinergije između navedenih inicijativa i postojećih alata i programa u području temeljnih prava, prava građana, zapošljavanja i društvenih događaja, obrazovanja i kulture.
  Članak 4.
  Usklađivanje i provedba na razini Unije
  1. Komisija blisko surađuje s državama članicama, Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija, kao i s lokalnim i regionalnim tijelima te tijelima i udruženjima koji predstavljaju lokalne i regionalne interese.
  2. Komisija saziva sastanke predstavnika europskih organizacija ili organizacija civilnog društva ili tijela koja su aktivna u području građanstva i koja brane prava građana ili promiču obrazovanje i kulturu, i drugih dionika, kako bi pomogli Komisiji pri provedbi Europske godine građana na razini Unije.
  3. Komisija nastoji iskoristiti moguće sinergije između različitih tematskih europskih godina, ocjenjivanjem postignuća, nadzorom stalnog razilaženja i pružanjem statističkih podataka, prema potrebi, čime se jamči učinkovita provedba ciljeva Europskih godina.
  4. Komisija provodi ovu Odluku na razini Unije.
  Članak 5.
  Financijske odredbe
  1. Mjere iz dijela A Priloga, koje su na razini cijele Unije, dovode do sklapanja ugovora o nabavi ili dodjele bespovratnih sredstava koji su financirani iz općeg proračuna Unije.
  2. Mjere iz dijela B Priloga, koje su na razini cijele Unije, mogu se subvencionirati iz općeg proračuna Unije.
  Članak 6.
  Međunarodna suradnja
  Za provedbu Europske godine građana, Komisija može surađivati s odgovarajućim međunarodnim organizacijama, a posebno s Vijećem Europe.
  Članak 7.
  Zaštita financijskih interesa Unije
  1. Komisija osigurava da su, u slučaju kada se provode djelovanja financirana na temelju ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, provedbom učinkovitih pregleda i povratom neopravdano isplaćenih sredstava i, u slučaju otkrivanja nepravilnosti, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama. Komisija može, u skladu s Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96, provoditi provjere i inspekcije na terenu na temelju ove Odluke. Prema potrebi, Europski ured za borbu protiv prijevara provodi istrage u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
  2. Za djelovanja Unije financirana na temelju ove Odluke, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 podrazumijeva svako kršenje odredaba prava Unije ili svako neispunjavanje ugovornih obveza, koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta te koje zbog neopravdanih izdataka šteti ili bi moglo štetiti općem proračunu Unije.
  3. Komisija smanjuje, suspendira ili osigurava povrat iznosa financijske pomoći dodijeljene za djelovanje ako otkrije nepravilnosti, a posebno nepoštovanje odredaba ove Odluke, odnosno odredaba zasebne odluke ili ugovora kojim je odobrena dotična financijska potpora, ili ako se otkrije da je bez traženja odobrenja od Komisije djelovanje značajno izmijenjeno na način koji je u sukobu s njegovom naravi ili provedbenim uvjetima.
  4. Ako nisu poštovani rokovi ili se samo dio dodijeljene financijske potpore može opravdati ostvarenim napretkom u provedbi djelovanja, korisnik je u određenom roku obvezan Komisiji dostaviti očitovanje. Ako korisnik ne pruži zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku potporu i zatražiti povrat već isplaćenih iznosa.
  5. Svaki neopravdano plaćen iznos vraća se Komisiji. Na iznose koji se ne uplate ne vrijeme zaračunava se kamata pod uvjetima utvrđenima Financijskom uredbom.
  Članak 8.
  Praćenje i evaluacija
  Komisija do 31. prosinca 2014. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvještaj o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj procjeni inicijativa predviđenih u ovoj Odluci. Navedeni izvještaj služi kao temelj budućim politikama, mjerama i djelovanjima Unije u tom području. Na temelju iskustva Europske godine građana, navedeni izvještaj također predstavlja ideje i najbolje prakse za bolje obavješćivanje građana o njihovim pravima, čak i nakon završetka Europske godine građana.
  Članak 9.
  Stupanje na snagu
  Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
  Članak 10.
  Adresati
  Ova je Odluka upućena državama članicama.
  Sastavljeno u Strasbourgu 21. studenoga 2012.