input: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 214/2013,
  11. märts 2013,
  millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
  EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
  võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
  võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 1,
  võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
  ning arvestades järgmist:
  1. AJUTISED MEETMED
  (1)
  Määrusega (EL) nr 845/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutised meetmed”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes.
  (2)
  Menetlus algatati pärast seda, kui Eurofer (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 7. novembril 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 70 % liidu orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
  2. JÄRGNENUD MENETLUS
  (3)
  Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks ka võimalus.
  (4)
  Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Täiendav kontrollkäik tehti järgmise äriühingu valdustesse:
  -
  Macrometal, Hamburg
  (5)
  Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti pärast avalikustamist võimalus esitada lõplike järelduste kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul märkusi.
  (6)
  Huvitatud isikute poolt esitatud märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.
  2.1. Uurimisperiood
  (7)
  Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 12, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikus jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
  3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
  3.1. Taotlused toote tootevalikust välja jätmiseks
  (8)
  Ajutise määruse järeldustes 19 ja 20 on kirjas, et komisjon sai mitu tootevalikust väljajätmise taotlust ning et nende kohta ei jõutud enne ajutise määruse avaldamist otsust teha.
  (9)
  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist saadi veelgi taotlusi, mida analüüsiti järgmiselt.
  3.1.1. Kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted
  (10)
  Üks orgaanilise kattega terastoodete kasutaja saatis taotluse arvata tootevalikust välja orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht. Uurimine näitas, et kroomi- või tinakiht annab tootetüübile teistsugused füüsikalised ja keemilised omadused, kui on uurimisalustel orgaanilise kattega terastoodetel. Orgaanilise kattega terastooteid, millel on kroomist või tinast aluskiht kasutatakse peaaegu eranditult toiduainete pakendamises ja kaablitööstuses. Liidu tootmisharu selgitas samuti, et neil ei olnud kavas kaasata seda toodet tootevalikusse. Seega arvatakse orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht, uurimisalusest tootevalikust välja.
  (11)
  Hiina raua- ja teraseühendus (China Iron and Steel Association - edaspidi „CISA”), kaks importijat ja üks kasutaja tegid ettepaneku veel nelja tootetüübi väljaarvamiseks. Neid taotlusi analüüsiti ja need lükati allpool esitatud põhjustel tagasi.
  3.1.2. Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga
  (12)
  Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna need tooted ei liigitu uurimise all olevate CN-koodide alla. Värvi- või kaitsekiht on ette nähtud üksnes kaitseks roostetamise eest ja seega klassifitseeritakse need tooted CN-rubriigi 7208 ja mitte 7210 alla. Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga ei ole tootevalikusse kaasatud ja seepärast ei saa seda ka sealt välja arvata.
  3.1.3. 0,6 - 2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted
  (13)
  CISA ja veel kaks importijat, kelle import moodustas 5-10 % HRVst pärit impordist, taotlesid 0,6-2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete väljaarvamist, väites, et otsene konkurents Hiina ja liidu tootjate vahel toimub ainult 0,25-0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete vahel.
  (14)
  See taotlus lükati tagasi, kuna nii mõlemad Hiina importijad kui ka liidu tootmisharu valmistavad ja müüvad orgaanilise kattega terastooteid, mille terasekiht on 0,6-2,0 mm paks ja seega konkureerivad need tooted selgelt omavahel. Ei esitatud tõendeid näitamaks, et üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ja alla 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ei konkureeri omavahel ja kujutavad seega üksteisest erinevaid tooteid. Alla 0,6 mm ja üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ja sama kasutusotstarve ning seega on nad samasugused tooted.
  3.1.4. Alumiiniumi- ja tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted
  (15)
  Kaks importijat väitsid, et vaid neljal liidu tootjal on luba seda tootetüüpi toota ja et ainult üks neist seda tüüpi ka tegelikult tootis. Nad väitsid samuti, et see toode erineb tsingist aluskihiga orgaanilise kattega terastoodetest tooteomaduste poolest.
  (16)
  Taotlus lükati tagasi, sest need kaks tootetüüpi on omavahel asendatavad, kuna nende kasutusalad kattuvad, ja uurimisperioodil tootis seda tootetüüpi vähemalt kaks liidu tootjat. Tuleks märkida, et vaid üks Hiina eksportiv tootja eksportis uurimisperioodil seda tootetüüpi liitu.
  3.1.5. Tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted
  (17)
  See taotlus lükati tagasi, sest vastupidiselt ühe kasutaja kinnitusele, müüvad ja toodavad seda toodet mitmed liidu tootjad ning selle füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad on samad kui muudel orgaanilise kattega terastoodetel.
  3.2. Taotlus toote tootevalikusse kaasamiseks
  (18)
  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles üks ühendus, et kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted, mida klassifitseeritakse TARICi koodide 7210122010 ja 7210500010 alla, kaasataks tootevalikusse. See taotlus lükati tagasi, kuna esialgses kaebuses ei olnud nende tootekoodide alla kuuluvaid tooteid käsitletud ning samuti on kõnealuste koodide alla kuuluvate toodete füüsikalised ja tehnilised omadused kaebuses käsitletud toote omadest erinevad.
  3.3. Vaatlusalune toode
  (19)
  Võttes arvesse asjaolu, et kiideti heaks selliste orgaanilise kattega terastoodete tootevalikust väljajätmine, millel on kroomist või tinast aluskiht muudetakse ajutise määruse põhjendustes 13 ja 14 esitatud esialgseid järeldusi seoses vaatlusaluse tootega.
  (20)
  Vaatlusaluseka tooteks on teatavad HRVst pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 alla.
  3.4. Samasugune toode
  (21)
  Kuna ajutise määruse põhjendustes 15 kuni 18 esitatud järelduste kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks samasugust toodet käsitlevad esialgsed järeldused.
  4. DUMPING
  (22)
  Pärast seda kui kehtestati ajutised meetmed ja komisjoni tegi esialgsed järeldused Hiina eksportivatele tootjatele teatavaks, esitasid mitmed Hiina eksportivad tootjad märkusi dumpingu kohta.
  4.1. Turumajanduslik kohtlemine
  (23)
  Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 38. Kumbki Hiina kahest koostööd teinud eksportijate rühmast, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad täidavad turumajandusliku kohtlemise aluseks olevad tingimused.
  4.2. Individuaalne kohtlemine
  (24)
  Kaks Hiina eksportivat tootjat täitsid individuaalse kohtlemise tingimused (ajutise määruse põhjendus 40). Veel üks isik kordas individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotlust. See isik võttis tagasi turumajandusliku kohtlemise taotluse, kuid jättis jõusse individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotluse. Seda taotlust käsitati kui individuaalse kontrollimise taotlust ja kaasati seega ajutise määruse põhjenduses 41 nimetatud taotlusesse. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõigetele 5 ja 6 kohaldatakse individuaalset tollimaksu nende eksportijate või tootjate impordi suhtes, kellele võimaldatakse algmääruse artikli 17 lõikes 3 ette nähtud individuaalset kontrollimist. Nagu põhjendustes 26 kuni 31 üksikasjalikumalt selgitatud, lükati kõnealuse isiku esitatud individuaalse tollimaksu taotlus tagasi.
  (25)
  Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 kuni 40.
  4.3. Individuaalne kontrollimine
  (26)
  Kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalse kontrollimise taotlused. Nagu ajutise määruse põhjendustes 41 ja 42 selgitatud ja käesolevaga kinnitatud, kontrolliti ühte turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud eksportivat tootjat - Union Steel China - tema kõnealuse taotluse raames.
  (27)
  Kõikide teiste individuaalse kontrollimise taotluste puhul järeldati, et kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Sellest tulenevalt ei võetud neid taotlusi arvesse.
  (28)
  Üks isik väitis, et tema taotlust ei saa pidada halduslikult koormavaks, kuna pärast esialgset etappi on komisjoni talitustel lõplike järelduste tegemiseks veel kuus kuud aega. Samuti on komisjoni talitused ka varasemates menetlustes võimaldanud individuaalset kontrollimist pärast esialgset etappi.
  (29)
  Üks teine isik, keda on juba põhjenduses 24 nimetatud, väitis et tema puhul tuleks võimaldada individuaalset kontrollimist, kuna ta esitas vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul ja kuna individuaalset kohtlemist oli juba ühele eksportivale tootjale - Union Steel China - võimaldatud.
  (30)
  Otsused individuaalse kontrollimise kohta tehakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse esitatud taotluste arvu ja nende taotluste hindamiseks olemasolevat aega. Käesoleval juhul võeti arvesse esitatud taotluste arvu, pärast valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontrollimist ja valimisse kaasamata eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotluse kontrollimist üle jäänud vähest aega ning menetlustähtaegu, millest tuleb kinni pidada, ning otsustati, et neid põhjenduses 27 nimetatud taotlusi ei saa arvesse võtta.
  (31)
  Nagu ajutise määruse põhjenduses 41 selgitatud, oli olukord äriühingu Union Steel China puhul teistsugune, kuna seda äriühingut oli turumajandusliku kohtlemise taotluse raames juba kontrollitud.
  4.4. Normaalväärtus
  4.4.1. Võrdlusriik
  (32)
  Kanada valimise kohta võrdlusriigiks muid märkusi ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43 kuni 49.
  4.4.2. Normaalväärtuse määramine
  (33)
  Normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st Kanada) ainsa koostööd teinud tootja esitatud andmete põhjal. Seega määrati normaalväärtus ühe Kanada tootja samasuguse toote omamaise müügi hindade ja arvestusliku normaalväärtuse põhjal, nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 50 kuni 55.
  (34)
  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid kaks Hiina eksportivat tootjat, et komisjon ei andnud vajalikku teavet normaalväärtuse kohta võrdlusriigis, eelkõige erinevate tootetüüpide, toodete võrreldavuse, esinduslikkuse ja kohanduste kohta.
  (35)
  Neid väiteid aktsepteeriti osaliselt. Komisjon edastas Hiina eksportivatele tootjatele kogu asjakohase teabe seoses normaalväärtuse arvutamiseks vajalike andmetega, mida oli võimalik avaldada algmääruse artikli 19 sätteid rikkumata, st tagades ühtlasi, et ainsa Kanada tootja esitatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsetena ega avaldataks teistele isikutele. Eksportivatele tootjatele esitatud teave võimaldas mõista vastavalt algmääruse artiklile 2 kasutatud meetodit. Siiski leiti, et võimalik oleks esitada üksikasjalikumad andmed tootetüübi kohta, kasutades andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks suurusjärke. Need andmed esitati lõplikes järeldustes. Lisaks esitati üksikasjalikum teave selle kohta, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks, ning normaalväärtusesse tehtud kohanduste ulatus.
  (36)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist nentis üks isik, et üksikasjalikumad andmed tõepoolest esitati, kuid mõned andmed olla siiski puudu, eelkõige selliste tootmiskulude kohta, mida kasutati nende tootetüüpide normaalväärtuse arvutamiseks, mida ei müüdud koduturul.
  (37)
  Nende tootetüüpide puhul, mida ei müüdud koduturul, võeti aluseks kõige sarnasema tootetüübi tootmiskulud, mida vajaduse korral kohandati. Kuigi need ei olnud Hiina eksportivate tootjate eksporditud toodetega identsed, olid nad nendega väga sarnased, kuna vahe seisnes üldjuhul vaid orgaanilise katte paksuses. Seega leiti, et tootmiskulude erinevus oli väga väike.
  (38)
  Nagu see isik oma esildises tunnistas, esitas komisjon lõplikes järeldustes suurusjärkudes väljendatud üksikasjalikumad andmed, sealhulgas normaalväärtuse arvutamisel kasutatud andmed tootmiskulude, müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kohta võrdlusriigis, andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste üldise ulatuse kohta, andmed lõpliku normaalväärtuse kohta tootetüüpide kaupa ning andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste esinduslikkuse, laadi ja mõju kohta.
  (39)
  Nagu eespool öeldust nähtub, andis algmääruse artikli 20 nõuetele vastav lõplike järelduste avalikustamine huvitatud isikutele üksikasjalikku teavet selle kohta, millist meetodit oli kooskõlas algmääruse artikliga 2 kasutatud, ning kõikidele isikutele anti võimalus esitada lõplike järelduste kohta märkusi. Seega järeldatakse, et avalikustamine oli täielik ning et huvitatud isikute õigust ennast kaitsta oli täiel määral järgitud.
  (40)
  Üks isik väitis, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise korral ei selgitatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi allikat. Siiski on ajutise määruse põhjenduses 55 selgitatud, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise juhtudel kasutati Kanada tootja müügi-, üld- ja halduskulusid ning nende tooterühmade kasumimarginaali, mis leiti olevat kasumlikud. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum võrdlusriigi tootja kontrollitud kuludel ja kontrollitud tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügil.
  (41)
  Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 kuni 55.
  4.5. Ekspordihind
  (42)
  Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 56.
  4.6. Võrdlus
  (43)
  Kaks isikut väitsid, et komisjon ei esitanud piisavalt teavet tootetüüpide võrreldavuse ja nende esinduslikkuse kohta tootetüübi tasandil.
  (44)
  Nagu on selgitatud põhjenduses 35, edastas komisjon Hiina eksportivatele tootjatele kõik asjakohased andmed, mida oli võimalik avaldada konfidentsiaalsust käsitlevate algmääruse sätteid arvestades. Üksikasjalik teave tootetüüpide kohta esitati tõepoolest alles pärast kõnealust taotlust, mis tehti pärast esialgsete järelduste avaldamist. Sealhulgas esitati põhjused, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks ja mille tõttu tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.
  (45)
  Pärast kontrollkäigu tegemist võrdlusriigi Kanada tootja juurde tuli normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a mõnede tootetüüpide puhul allapoole korrigeerida erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, eelkõige kuna leiti, et Kanada tootja kasutatud orgaaniline kattekiht oli mõnede tootetüüpide puhul teistsuguse kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate kasutatud. Nende kohanduste tulemusena muutus normaalväärtus asjaomaste tootetüüpide puhul väiksemaks.
  (46)
  Üks isik soovis teada saada, milliste summade võrra normaalväärtust kohandati. Kaitsmaks Kanada tootja esitatud andmete konfidentsiaalsust, ei saanud selliseid andmeid esitada. Siiski oli lõplikes järeldustes esitatud kohanduste üldprotsent, mis näitas, et kohanduste mõju oli väike.
  (47)
  Nagu selgitatud põhjenduses 37, olid koduturul müüdud tootetüübid isegi juhul, kui neis leiti mõned erinevused, väga sarnased Hiina eksportivate tootjate müüdud tootetüüpidega. Nende tootetüüpide terasekvaliteet, terasekihi laius ja paksus ning kasutatud metallikihi liik ja mass olid sarnased.
  (48)
  Vajaduse korral tehti kohandusi erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, nagu selgitatud põhjenduses 45, ning sellised kohandused olid tingitud orgaanilise kattekihi kvaliteedi erinevustest mõne tootetüübi puhul. Selleks et hinnata erinevuste turuväärtust, võeti arvesse kuluerinevust kõige sarnasema tootetüübiga ja ka hindu rahvusvahelisel turul.
  (49)
  Sama isik päris, kas müügi-, üld- ja halduskulud hõlmavad ka transpordi- ja kindlustuskulusid. Siinkohal märgitakse, et kuna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil, siis neid kulusid arvesse ei võetud.
  (50)
  Üks isik väitis, et tema taotlust kolme arve väärtuse kohandamiseks oleks pidanud arvesse võtma, samuti olla üks müügitehing kõrvale jäetud. Kõnealune taotlus oli seotud ühele kliendile makstud kompensatsiooniga, mis tulenes enne uurimisperioodi tehtud müügist, kuid mida oli käsitletud kui uurimisperioodil väljastatud kolmesse arvesse tehtud allahindlust, mistõttu nende arvete summat oli kunstlikult vähendatud. Ettevõtte taotlust võeti arvesse. Tehti taotletud kohandus ning müügitehing, mis oli ekslikult välja jäetud, võeti ekspordihinna arvutamisel arvesse.
  (51)
  Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 57.
  4.7. Dumpingumarginaal
  (52)
  Märkuste puudumisel kõnealuse teema kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 esitatud meetodid.
  (53)
  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist informeeriti komisjoni, et määruse regulatiivosas on nimetatud mõni äriühing, kes vaatlusalust toodet ei tootnud. Need äriühingud on nüüd regulatiivosast välja jäetud ning nimetatud on vaid eksportivad tootjad.
  (54)
  Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist ja minimaalset ekspordihinna kohandamist, nagu on selgitatud põhjendustes 45 ja 50, ning muude märkuste puudumist, on lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
  Äriühingu nimi
  Dumpingumarginaal (%)
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
  60,9
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
  48,9
  Union Steel China
  50,9
  Muud koostööd tegevad äriühingud
  55,0
  Koostööst keeldunud äriühingud
  68,1
  (55)
  Ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud faktide põhjal kehtestati HRV üleriigiline lõplik dumpingumarginaal, lähtudes kõrgeimast dumpingumarginaalist, mis oli kehtestatud eksportivate tootjate puhul tüüpilise tooteliigi suhtes. Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist, nagu on selgitatud põhjenduses 45, ning samasugusele tootele paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestatud ekspordisubsiidiumidest tulenevaid tasakaalustavaid tollimakse ja muude märkuste puudumist, määrati üleriigiliseks dumpingutasemeks 68,1 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
  5. KAHJU
  5.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
  (56)
  Kuna liidu toodangu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 kuni 64.
  5.2. Liidu turg
  (57)
  Kuna liidu turu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65 kuni 69.
  5.3. Liidu tarbimine
  (58)
  Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtis mõni huvitatud isik tähelepanu teatud vastuoludele avaldatud kahjuandmetes. Komisjon kontrollis andmed uuesti üle ning vaatas vajaduse korral läbi liidu tootmisharu ja liidu turgu käsitlevad andmed. Kuigi seetõttu andmed mõne aasta kohta muutusid, jäävad suundumused ja nende andmete põhjal tehtud järeldused üldiselt samaks.
  (59)
  Pärast eespool nimetatud kontrollimist saadi liidu tarbimise arengust järgmine pilt:
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Tarbimine (tonnides)
  5 197 716
  3 879 380
  4 548 528
  4 811 310
  Indeks (2008=100)
  100
  75
  88
  93
  (60)
  Kogutarbimine liidu turul kahanes vaatlusalusel perioodil 7 %. Peamiselt ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 25 %, seda eelkõige just ehitussektoris. Pärast seda hakkas tarbimine taastuma ning suurenes 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %, kuid jäi siiski alla esialgset, 2008. aasta taset.
  (61)
  Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 kuni 72.
  5.4. Import liitu ja turuosa
  (62)
  HRVst pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt: turuosa protsent muutus muutuste tõttu tarbimisarvudes:
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  HRVst pärit impordi maht (tonnides)
  472 988
  150 497
  464 582
  702 452
  Indeks (2008=100)
  100
  32
  98
  149
  Turuosa (%)
  9,1
  3,9
  10,2
  14,6
  Indeks (2008=100)
  100
  43
  112
  160
  Allikas:
  Eurostat
  (63)
  Muutus eespool nimetatud tarbimisandmetes tõi kaasa muutuse HRVst pärit impordi turuosa protsendis võrreldes ajutises määruses avaldatud andmetega. Suundumus jääb aga siiski samaks. HRVst pärit impordi turuosa suurenes märkimisväärselt: 9,1 %-st vaatlusaluse perioodi alguses 14,6 %-ni perioodi lõpus. Pärast langust 2009. aastal, mis peegeldab suurt langust tarbimises majanduskriisi tõttu, taastus impordimaht väga kiiresti, nii et aastaga oli see juba 2008. aasta tasemel ehk samal tasemel kui enne majanduskriisi ning uurimisperioodi lõpuks ületas seda märkimisväärselt.
  5.4.1. Impordihinnad ja hindade allalöömine
  (64)
  Pärast järelduste avalikustamist taotles üks eksportiv tootja rohkem teavet hinna allalöömise arvutamise kohta juhtudel, kus HRVst eksporditud tootetüübid ja liidu turul liidu tootjate müüdud tootetüübid ei olnud identsed. Samuti tahtsid nad teada, kas sellistel juhtudel tehti ka kohandused seoses erinevustega füüsikalistes omadustes.
  (65)
  Juhtudel kui eksporditud tootetüüp ei olnud täpselt sama kui liidu tootjate müüdud tootetüüp, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi sellele kõige sarnasema liidu tootjate müüdava tootetüübiga. Sellisel juhul võrreldi väga sarnaseid tootetüüpe, mille ainus erinevus seisnes terasekihi paksuses.
  (66)
  Kui väga sarnaseid tootetüüpe oli rohkem kui üks, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi liidu turul müüdava odavama tootetüübiga, olenemata sellest, kas selle odavama tootetüübi terasekiht oli õhem või paksem. Seega ei peetud kohanduste tegemist seoses füüsikaliste omadustega vajalikuks.
  (67)
  Kuna impordi ja hindade allalöömise kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78 kuni 81.
  6. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
  6.1. Sissejuhatavad märkused
  (68)
  Kuna liidu tootmisharu majanduslikku olukorda käsitlevate esialgsete märkuste kohta märkusi ei esitatud, jäävad põhjendustes 82 kuni 85 tehtud järeldused samaks.
  6.2. Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna (makromajanduslikud näitajad)
  (69)
  Pärast põhjendustes 86 kuni 92 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised:
  6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Toodangu maht (tonnides)
  4 447 780
  3 514 965
  3 992 209
  4 018 310
  Indeks (2008=100)
  100
  79
  90
  90
  Tootmisvõimsus (tonnides)
  6 007 536
  6 128 301
  6 099 587
  5 923 311
  Indeks (2008=100)
  100
  102
  102
  99
  Võimsuse rakendamine (%)
  74
  57
  65
  68
  Indeks (2008=100)
  100
  77
  88
  92
  Allikas:
  kaebus, küsimustiku vastused.
  (70)
  Kuigi andmed on veidi muutunud, jäävad ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 esitatud suundumused ja järeldused samaks ning käesolevaga need kinnitatakse. Tootmine vähenes 2009. aastal järsult, taastus osaliselt 2010. aastal ja jäi uurimisperioodil stabiilseks, kuid siiski madalamaks 2008. aasta tasemest. Tootmisvõimsus jäi vaatlusaluse perioodi vältel konstantseks, samas kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes, järgides sellega tootmise suundumust.
  6.2.2. Müügimaht, turuosa ja majanduskasv
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Müügimaht (tonnides)
  2 951 468
  2 280 304
  2 643 923
  2 592 540
  Indeks (2008=100)
  100
  77
  90
  88
  Turuosa (%)
  56,8
  58,8
  58,1
  53,9
  Indeks (2008=100)
  100
  104
  102
  95
  Allikas:
  kaebus, küsimustiku vastused.
  (71)
  Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele vähenes 2009. aastal järsult ja langes 23 %. 2010. aastal suurenes müügimaht 13 % võrra, kuid langes siis uurimisperioodil 2 %. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90 ja 91 esitatud järeldused.
  6.2.3. Tööhõive ja tootlikkus
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
  7 088
  6 470
  6 097
  6 046
  Indeks (2008=100)
  100
  91
  86
  85
  Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)
  627
  543
  655
  665
  Indeks (2008=100)
  100
  87
  104
  106
  Allikas:
  kaebus, küsimustiku vastused, Eurofer.
  (72)
  Kuigi andmed on veidi muutunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 92 esitatud järeldused tööhõive kohta.
  6.3. Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta (mikromajanduslikud näitajad)
  (73)
  Pärast põhjendustes 93 kuni 108 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised.
  6.3.1. Keskmine ühikuhind representatiivsete liidu tootjate puhul
  (74)
  Pärast seda, kui 2009. aastal langes sõltumatutele klientidele müümisel ühiku hind 21 % (millega kaasnes ka vastav kahju), hakkas ühikuhind uuesti taastuma. 2010. aastal ja uurimisperioodil suurenesid liidu tootmisharu kulud ning tal oli võimalik kulude katmiseks hindu tõsta vaid vähesel määral, millest piisas üksnes selleks, et hoida kasumlikkus 2010. aasta ja uurimisperioodiga samal tasemel. Selle tulemusena kaotati veelgi turuosa, sest HRVst pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu pidevalt alla.
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)
  1 023
  805
  911
  994
  Indeks (2008=100)
  100
  79
  89
  97
  Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)
  925
  884
  893
  978
  Indeks (2008=100)
  100
  95
  97
  106
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  6.3.2. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
  (75)
  Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Kulutasuvus müügist sõltumatutele klientidele ELis (% müügikäibest)
  6,7
  -9,3
  2,8
  2,6
  Indeks (2008=100)
  100
  - 138
  41
  39
  Rahavoog (eurodes)
  328 190 880
  211 298 356
  152 030 083
  204 650 414
  Indeks (2008=100)
  100
  64
  46
  62
  Investeeringud (eurodes)
  55 717 957
  4 537 128
  12 530 132
  15 302 264
  Indeks (2008=100)
  100
  8
  22
  27
  Investeeringutasuvus (%)
  13,8
  -13,9
  5,9
  6
  Indeks (2008=100)
  100
  - 101
  43
  44
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  6.3.3. Varud
  (76)
  Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Liidu tootjate lõppvarud (tonnides)
  116 852
  97 533
  124 848
  130 593
  Indeks (2008=100)
  100
  83
  107
  112
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  6.3.4. Tööhõive, töötasud ja tootlikkus
  (77)
  Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes, valimisse kuulunud ELi tootjad)
  60 959
  57 892
  58 637
  62 347
  Indeks (2008=100)
  100
  95
  96
  102
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  6.3.5. Sisekasutus ja müük suletud turul
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Sisekasutus ja müük suletud turul (tonnides)
  1 135 987
  914 412
  986 386
  970 757
  Indeks (2008=100)
  100
  80
  87
  85
  Turuosa (%)
  22
  24
  22
  20
  Indeks (2008=100)
  100
  108
  99
  92
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Sisekasutus ja müük suletud turul (eurot tonnides)
  962
  802
  901
  965
  Indeks (2008=100)
  100
  83
  94
  100
  Allikas:
  valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
  (78)
  Vaatamata ajutises määruses esitatud andmete korrigeerimisele jäävad järeldused sisekasutuse ja suletud müügi kohta samaks. Suletud müügi keskmine tonni hind jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks ja oli 3 % madalam kui valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele müüdava toote hind uurimisperioodil.
  6.4. Järeldus kahju kohta
  (79)
  Võttes arvesse eespool öeldut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 kuni 113 esitatud esialgsed järeldused.
  (80)
  Pärast ajutise määruse avaldamist andsid kaks huvitatud isikut endast teada ja väitsid, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad ning et komisjon oleks pidanud kahju analüüsi alguseks võtma aasta 2009 mitte 2008. Nad väitsid et WTO vaidluste lahendamise praktikast tuleneb, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad kui vanemad andmed, ning et võrdlus, mis hõlmab aega konkreetse ajavahemiku alguspunktist lõpp-punktini sõltub suuresti sellest, millised aastad aluseks võetakse, kuna muutus ühe aasta võrra võib anda hoopis erineva tulemuse. Võrdlus alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni näitab seega teistsugust suundumust kui võrdlus vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni.
  (81)
  Nimetatud väitega ei nõustutud. Vaatlusalune periood määratleti vastavalt tavapraktikale ja kooskõlas WTO soovitustega kui objektiivne kolme kuni nelja aasta pikkune periood, mis lõppeb uurimisperioodi lõpus, mis on omakorda 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb menetluse algatamise kuupäevale võimalikult lähedal.
  (82)
  Isegi kui vaatlusalune periood oleks alanud 2009. aastal, oleks järeldused olulise kahju kohta jäänud kehtivaks. Liidu tootmisharu ei olnud vaatamata suuremale tootmis- ja müügimahule ning tootlikkusele veel saavutanud oma eesmärgiks seatud kasumit suureneva impordimahu tõttu sellel ajavahemikul. Kui tarbimine pärast 2009. aastat suurenes, siis täitis selle vahe HRVst pärit import ja mitte liidu tootmisharu, kes kaotas 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni osa oma turuosast.
  7. PÕHJUSLIK SEOS
  7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
  (83)
  Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115 kuni 119 esitatud esialgsed järeldused.
  7.2. Muude tegurite mõju
  7.2.1. Import kolmandatest riikidest
  Riik
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Lõuna-Korea
  Kogus (tonnides)
  228 123
  226 568
  173 935
  237 164
  Indeks (2008=100)
  100
  99
  76
  104
  Turuosa (%)
  4,4
  5,8
  3,8
  4,9
  Indeks (2008=100)
  100
  133
  87
  112
  Keskmine hind
  901
  727
  846
  903
  Indeks (2008=100)
  100
  81
  94
  100
  India
  Kogus (tonnides)
  159 999
  149 138
  155 384
  141 391
  Indeks (2008=100)
  100
  93
  97
  88
  Turuosa (%)
  3,1
  3,8
  3,4
  2,9
  Indeks (2008=100)
  100
  125
  111
  95
  Keskmine hind
  932
  667
  773
  824
  Indeks (2008=100)
  100
  72
  83
  88
  Teised riigid
  Kogus (tonnides)
  249 151
  158 461
  124 319
  167 007
  Indeks (2008=100)
  100
  64
  50
  67
  Turuosa (%)
  4,8
  4,1
  2,7
  3,5
  Indeks (2008=100)
  100
  85
  57
  72
  Keskmine hind
  951
  809
  924
  955
  Indeks (2008=100)
  100
  85
  97
  100
  Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV
  Kogus (tonnides)
  637 274
  534 167
  453 637
  545 562
  Indeks (2008=100)
  100
  84
  71
  86
  Turuosa (%)
  12,3
  13,8
  10,0
  11,3
  Indeks (2008=100)
  100
  112
  81
  92
  Keskmine hind
  929
  735
  842
  898
  Indeks (2008=100)
  100
  79
  91
  97
  Allikas:
  Eurostat
  (84)
  Võttes arvesse liidu tootmisharu andmetesse tehtud väikeseid muudatusi, on ka turuosa ja kolmandatest riikidest pärit importi käsitlevad andmed veidi muutunud.
  (85)
  Mõned huvitatud isikud ei olnud nõus komisjoni otsusega algatada uurimine vaid Hiina suhtes ning mitte kaasata Indiat ja Lõuna-Koread, kuigi impordimaht ja hinnasuundumused olid samad kui HRVst pärit impordil.
  (86)
  Nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122, vähenes vaatlusalusel perioodil Indiast pärit impordi maht ning Lõuna-Koreast pärit impordi maht suurenes vaid 4 %. India impordi hinnad langesid 12 % ning Lõuna-Korea hinnad jäid samaks, kuid olid alati kõrgemad kui Hiina impordi hinnad. Seetõttu lükatakse kõnealune argument tagasi, kuna komisjonil ei ole tõendeid ega väiteid dumpinguhinnaga müügi kohta nendest riikidest ega sellest tuleneva kahju kohta.
  (87)
  Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122 esitatud järeldused.
  7.2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
  2008
  2009
  2010
  Uurimisperiood
  Eksport, Eurostat (tonnides)
  669 790
  612 204
  580 477
  605 760
  Indeks (2008=100)
  100
  91
  87
  90
  Keskmine hind (euro/tonn)
  1 068
  937
  995
  1 092
  Indeks (2008=100)
  100
  88
  93
  102
  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksport
  53 542
  46 516
  48 102
  46 228
  Indeks (2008=100)
  100
  87
  90
  86
  Keskmine müügihind (euro/tonn)
  1 086
  826
  984
  1 132
  Indeks (2008=100)
  100
  76
  91
  104
  Allikas:
  Eurostati andmed ja küsimustike kontrollitud vastused.
  (88)
  Kuna liidu tootjate eksporditegevuse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123 kuni 124.
  7.2.3. Liidu tootmisharu import HRVst
  (89)
  Mõned huvitatud isikud jätkasid selliste väidete esitamist, mille kohaselt vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 125 esitatule moodustas liidu tootmisharu import HRVst kuni 40 % HRVst pärit koguimpordist. Selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit ning seda väidet ei saanud kinnitada. Väide lükatakse seetõttu tagasi.
  (90)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks importija, et liidu tootmisharu importis HRVst vaatlusalust toodet suures koguses, ning kasutas selle tõendamiseks oma edasimüügi andmeid.
  (91)
  Asjaolu, et liidu tootmisharu on vaatlusalust toodet HRVst importinud, ei ole vaidlusküsimus. Kuid isegi importija enda andmeid kasutades on see kogus väiksem kui 1 % HRVst pärit impordist ja seega tähtsusetu. Nagu ajutise määruse põhjenduses 125 öeldud, moodustas liidu tootmisharu import HRVst 2-3 % uurimisperioodil toimunud koguimpordist.
  (92)
  Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 125 esitatud järeldused.
  7.2.4. Sisekasutus ja müük suletud turul
  (93)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis CISA uuesti, et liidu toomisharu tegi orgaanilise kattega terastooted oma töötlemisettevõtetele kättesaadavaks nö subsideeritud hinnaga ja lõi töötlemissektoris konkurentide hinnad alla. Siiski ei esitatud tõendeid, mis muudaksid ajutise määruse põhjenduses 127 esitatud komisjoni järeldust, st et seotud ja sõltumatu müügi hinnavahe oli väike (2 %) ning et siin ei olnud tegemist enda poolt põhjustatud kahjuga.
  (94)
  CISA vaidlustas samuti orgaanilise kattega terastorude tootmiskulud ja sealt edasi orgaanilise kattega terastoodete hinna seotud äriühingutele. Võttes arvesse kuumtsingitud poolide müügihinda, mis on orgaanilise kattega terastoodete valmistamise tooraine, väidavad nad, et orgaanilise kattega teratoodete tootmiskulud ei saanud uurimisperioodil ületada 900 eurot tonni kohta.
  (95)
  Kuigi komisjon ei vaidlusta CISA esitatud andmeid kuumtsingitud poolide tootmiskulude kohta, kinnitab ta, et orgaanilise kattega terastoodete tootmiskulusid kontrolliti kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Komisjon on rahul, et tootmise kogukulud (toormaterjal, töötlemine, kattekihiga katmine, müügi-, üld- ja halduskulud, finantskulud jne) on sellised, nagu esitatud põhjenduses 74.
  (96)
  CISA väitis veel, et orgaanilise kattega terastoodete müük seotud äriühingutele toimus kahjumlikult ning on seega liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. See väide toetub tootmise kogukulude (978 eurot/tonn) ja seotud äriühingutele toimunud müügi keskmise hinna (965 eurot/tonn) võrdlusele.
  (97)
  Lihtne arvutuslik võrdlus näitaks tõepoolest, et müük seotud äriühingutele toimus kahjumiga, mis omakorda tähendaks, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud ja muud kaudsed kulud oleksid olnud seotud äriühingutele ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul ühesugused. Nagu ajutise määruse põhjenduses 105 öeldud, toimus müük seotud äriühingutele juurdehindlusega, nii et liidu toomisharu sai selle müügiga seotud kulud jälle tagasi.
  (98)
  Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 126 ja 127 esitatud järeldused.
  7.2.5. Majanduskriis
  (99)
  Pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemise lõpptähtaega märkis üks huvitatud isik, et Belgias on kavas üks tehas sulgeda ja et vääramatu jõu tõttu on teistes Belgia tehastes normaalne tootmine ja sealt kauba tarnimine häiritud. Huvitatud isik väitis, et see näitab, et orgaanilise kattega terastoodete varustuskindlus ELis on halb, mistõttu peaks lubama importijatel ja kasutajatel hankida neid tooteid vabalt EList ja HRVst.
  (100)
  Need väited lükatakse tagasi. Võttes arvesse, et tootmisvõimsuse rakendamine on ELis madal, ei ole toote kättesaadavus probleem, kuna liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Samuti ei toodetud Belgias suletavas tehases orgaanilise kattega terastooteid. Varustuskindlus on loomulikult tähtis, aga kavandatavate tollimaksude eesmärk ei ole käesoleval juhul lõpetada HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete importimine, vaid ära hoida selle impordi tulek liidu turule dumpinguhinnaga.
  (101)
  Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 128 ja 129 esitatud järeldused.
  7.2.6. Liigne struktuuriline tootmisvõimsus
  (102)
  Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatel on liigne struktuuriline tootmisvõimsus, mis ületab liidu kogutarbimise. See väide oli esitatud juba ka varasemas etapis ning seda on käsitletud ajutise määruse põhjendustes 130 kuni 132. Lisatõendite puudumisel selle punkti kohta kinnitatakse nimetatud põhjendustes tehtud järeldused.
  7.2.7. Tootmiskulude suurenemine
  (103)
  Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatele põhjustas kahju tootmiskulude suurenemine vaatlusalusel perioodil. Eespool esitatud andmetest nähtub, et tootmiskulud küll suurenesid, kuid seda vaid 6 %. Kui ei oleks olnud dumpinguhinnaga importi HRVst, oleks liidu tootmisharu saanud selle tõusu oma klientidele üle kanda, kuid nüüd langesid hinnad hoopis 3 % võrra. Seega lükatakse tagasi väide, et tootmiskulude suurenemine oli kahju põhjus.
  7.3. Järeldus põhjusliku seose kohta
  (104)
  Eelöeldu põhjal kinnitatakse uuesti ajutise määruse põhjendustes 133 kuni 136 esitatud esialgsed järeldused, mille kohaselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Samuti leidsid kinnitust esialgsed järeldused muude selliste teadaolevate tegurite mõju kohta, mis oleksid võinud põhjustada kahju liidu tootmisharule. Need tegurid ei kõrvalda HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
  8. LIIDU HUVID
  8.1. Liidu tootmisharu
  (105)
  Pärast ajutiste järelduste avalikustamist ei saadud uusi märkusi ega teavet liidu tootjate huvide kohta. Seega kiidetakse kõnealuste huvitatud isikute huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 138 kuni 143 heaks.
  8.2. Importijad, kauplejad ja kasutajad
  (106)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkusi importijatelt ja muudelt huvitatud isikutelt, kuid uut teavet importijate, kauplejate ja kasutajate huvide kohta ei esitatud. Seega kiidetakse heaks kõnealuste rühmade huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 144 kuni 152.
  8.3. Järeldus liidu huvide kohta
  (107)
  Eespool esitatut silmas pidades leidsid kinnitust esialgsed järeldused liidu huvide kohta, mille kohaselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamata jätmist.
  9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
  9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
  (108)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks huvitatud isikut, et esitatud andmed ei andnud piisavalt teavet hindade allalöömise ja dumpinguhinnaga müügi marginaalide arvutamise kohta. Nagu esialgsetes järeldustes selgitatud, ei avalikustatud konfidentsiaalsuse tagamiseks kõiki väärtusi, kuna asjaomast tootetüüpi valmistas vaid üks või kaks liidu tootjat. Lõplikes järeldustes avalikustati nende tootetüüpide väärtused suurusjärkudena.
  (109)
  Huvitatud isikud vaidlustasid ka kahjumarginaali arvutamiseks aluseks võetud liidu tootmisharu sihtkasumi 6,7 %. Nad väitsid, et selline kasum on ülehinnatud ja praegust majandusolukorda arvesse võttes ebareaalne ning et aasta 2008 ei olnud kasumlikkuse jaoks esinduslik aasta, kuna see oli terasetööstuse jaoks erandlik aasta.
  (110)
  Kõnealune väide lükatakse tagasi. Esiteks oli orgaanilise kattega terastoodete kasumlikkus tõepoolest enne 2008. aastat kõrgem kui pärast seda, ent see räägib vastu väitele, nagu oleks 2008. aasta olnud erakordne. Teiseks on sihtkasum kasum, mida on võimalik saada siis, kui ei ole dumpinguhinnaga importi. 2008. aasta oli viimane aasta, enne kui dumpinguhinnaga impordi mõju täiel määral liidu tootmisharule tunda andis, ja on seega sihtkasumi arvutamiseks sobiv alus.
  (111)
  Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid huvitatud isikud uuesti liidu tootmisharu 6,7 % sihtkasumi kasutamise ning 2008. aasta arvestamise kasumlikkuse seisukohalt esindusliku aastana. See argument lükatakse tagasi, kuna ei esitatud tõendeid selle kohta, milline oleks liidu tootmisharu kasum 2008. aastal olnud, kui ei oleks olnud majanduskriisi. Lisaks sellele näib väide, et majanduskriis mõjutas liidu tootmisharu kasumit 2008. aastal ja muutis 2008. aasta erandlikuks aastaks, viitavat sellele, et tootmisharu 2008. aasta kasum peaks olema madalam kui tavalisel aastal.
  (112)
  Huvitatud isikud viitasid ka asjaolule, et impordi maht HRVst oli väikseim 2009. aastal, mitte 2008. aastal. Arvestades aga asjaolu, et liidu tootmisharu ei olnud 2009. aastal kasumis, on võimatu kasutada liidu tootmisharu sihtkasumi määramiseks 2009. aasta andmeid.
  (113)
  Veel väitis CISA, et 2008. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit ei saa kasutada sihtkasumina, kuna just sellel aastal oli vahe seotud äriühingutele toimunud müügi ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi vahel suurim. See väide lükati tagasi, kuna kõnealune hinnaerinevus ei ole sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumi arvutamise seisukohalt oluline.
  (114)
  Seejärel tegi CISA ettepaneku, et kasum, mis saadi orgaanilise kattega terastoodete müügist sõltumatutele klientidele, peaks põhinema rahvusvahelise kontserni ArcelorMittal üldisel keskmisel kasumil aastatel 2010 ja 2011. See lükati liidu orgaanilise kattega terastoodete müügikasumi usaldusväärse allikana tagasi, sest ülemaailmse ArcelorMittal kontserni kasum ei ole selgelt liidus toimunud orgaanilise kattega terastoodete müügilt saadud kasumi jaoks esinduslik.
  (115)
  Huvitatud isikud vaidlustasid ka impordijärgsed kulud, mida kasutati ajutise tollimaksu arvutamiseks, kuna need põhinesid vaid ühe importija andmetel. Komisjon kontrollis hilisemas etapis ka teist importijat ning impordijärgsete kulude arvutamisel on nüüd kastutatud mõlema importija andmeid. Kasutades kahe äriühingu keskmist, on kulud veidi langenud ja kahjumarginaal vastavalt tõusnud.
  (116)
  Üks huvitatud isik vaidlustas meetodi, mida komisjon kasutas dumpinguhinnaga müügi marginaali arvutamiseks. See vaidlustamine oli aga tingitud sellest, et arvati ekslikult, et komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et lahutas turuhinnast liidu tootmisharu keskmise kasumi uurimisperioodil (2,6 %), et saada tasuvuspiir (st hind, mille puhul kasum oleks null), ning liitis siis sihtkasumi tasuvuspiirile.
  (117)
  Komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et liitis iga tootetüübi tootmiskuludele sihtkasumi. Kõnealuse huvitatud isiku poolt pakutud meetod on küsitav, kuna iga äriühing, kelle andmeid kasutati, ei saanud 2,6 % keskmist kasumit automaatselt iga tootetüübi igalt müügilt.
  (118)
  Üks huvitatud isik vaidlustas ka komisjoni kahjuarvutused. Kuna kõnealusele isikule ei olnud kättesaadavad kõik andmed, mida komisjon kahjumarginaali arvutamiseks kasutas, siis proovis ta teha arvutused omal käel, lähtudes oma arusaamast alumiiniumi- ja tsingisulamiga ning tsingiga kaetud terase hinnavahest turul, milleks ta oli arvutanud 50 USA dollarit tonni kohta. Selle mittetäielikel andmetel põhineva uue arvutuse tulemusena saadi komisjoni poolt arvutatud ja avaldatud kahjumarginaalist madalam marginaal.
  (119)
  Need väited lükati tagasi, kuna mõlema eksportiva tootja ja liidu tootmisharu täielike andmete analüüsimisel ei leitud väidetud hinnaerinevust. Kokkuvõttes tuleb rõhutada, et huvitatud isiku kasutatud andmed ei olnud täielikud ning seega ei saa neile komisjoni kahjumarginaali arvutamisel tugineda.
  (120)
  Kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154 kuni 158.
  9.2. Lõplikud meetmed
  (121)
  Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada HRVst imporditavate orgaanilise kattega terastoodete suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamal tuvastatud tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada kindlaks tehtud kahju tasemel.
  (122)
  Seitse valimisse kaasamata äriühingut tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte paralleelselt toimunud subsiidiumivastases uurimises. Nende äriühingute puhul on dumpinguvastase tollimaksu määr null. Subsiidiumivastases uurimises jääb nende äriühingute suhtes kehtima jääktollimaks.
  (123)
  Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja koostööd teinud äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulu, tuleks ette näha, et uute tootjate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust algmääruse artikli 11 lõike 4 kohasele läbivaatamisele, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.
  (124)
  Eespool esitatu põhjal on kõnealuste tollimaksude kehtestamisele kuuluvad määrad järgmised:
  Äriühingu nimi
  Subsiidiumi-marginaal (%)
  Dumpingumarginaal (%)
  Kahjumarginaal (%)
  Tasakaalustav tollimaks (%)
  Dumpinguvastane tollimaks (%)
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
  29,7
  60,9
  55,8
  29,7
  26,1
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
  23,8
  48,9
  29,7
  23,8
  5,9
  Union Steel China
  26,8
  50,9
  13,7
  13,7
  0
  Muud dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud (v.a äriühingud, kes peavad rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 (3) alusel paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse põhjal jääktollimaksu tasuma)
  26,8
  55,0
  43,0
  26,8
  16,2
  Koostööst keeldunud äriühingud
  44,7
  68,1
  58,3
  44,7
  13,6
  10. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
  (125)
  Arvestades kindlaks tehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, samuti asjaolu, et paralleelse subsiidiumivastase uurimise käigus ajutisi meetmeid ei kehtestatud, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Seega tuleb ajutine tollimaks ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud määrade kohaselt lõplikult sisse nõuda. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse,
  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
  Artikkel 1
  1. Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091 alla).
  2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:
  Äriühing
  Tollimaks (%)
  TARICi lisakood
  Union Steel China
  0
  B311
  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
  26,1
  B312
  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
  5,9
  B313
  Angang Steel Company Limited
  16,2
  B314
  Anyang Iron Steel Co. Ltd.
  0
  B315
  Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
  0
  B316
  Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
  16,2
  B317
  Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
  16,2
  B318
  Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
  16,2
  B319
  Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
  0
  B320
  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
  16,2
  B321
  Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
  0
  B322
  Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
  0
  B323
  Jigang Group Co., Ltd.
  16,2
  B324
  Maanshan Iron&Steel Company Limited
  16,2
  B325
  Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
  16,2
  B326
  Shandong Guanzhou Co. Ltd.
  16,2
  B327
  Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
  16,2
  B328
  Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
  16,2
  B329
  Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
  16,2
  B330
  Wuhan Iron And Steel Company Limited
  16,2
  B331
  Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
  0
  B332
  Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
  0
  B333
  Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
  16,2
  B334
  Kõik muud äriühingud
  13,6
  B999
  3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
  Artikkel 2
  Määrusega (EL) nr 845/2012 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud määra alusel. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse.
  Artikkel 3
  Kui mõni Hiina Rahvavabariigi tootja esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu, et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, et ta ei ole seotud eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning et ta on pärast uurimisperioodi lõppu vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, et kehtestada selle tootja suhtes tollimaks, mida kohaldatakse koostööd tegevate tootjate suhtes, keda valimisse ei kaasatud.
  Artikkel 4
  Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
  Brüssel, 11. märts 2013