input: IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 775/2014
  z dne 16. julija 2014
  o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje
  EVROPSKA KOMISIJA JE -
  ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (1), ter zlasti člena 12(2) Uredbe, v povezavi s členom 3 Uredbe (EU) št. 37/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2014 o spremembi določenih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi s postopki za sprejetje določenih ukrepov (2),
  ob upoštevanju naslednjega:
  (1)
  Uredba (ES) št. 1236/2005 prepoveduje izvoz blaga, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter uvaja nadzor nad izvozom določenega blaga, ki bi se lahko uporabilo v te namene. Uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti spoštovanje in varstvo človekovega dostojanstva, pravico do življenja in prepoved mučenja ter nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.
  (2)
  V posvetovanju s skupino strokovnjakov je bil pregledan seznam blaga, za katerega velja nadzor ali prepoved.
  (3)
  Na splošno je sprejeto, da se navadne lisice lahko uporabljajo kot prisilna sredstva na področju kazenskega pregona, tovrstne lisice pa so tudi običajna oprema organov odkrivanja in pregona. Standardna minimalna pravila ZN o ravnanju z zaporniki prepovedujejo uporabo verig ali okov kot prisilnih sredstev ter določajo, da se lisice in druga prisilna sredstva ne smejo uporabljati za kaznovanje. Uporaba prisilnih sredstev, ki niso verige in okovi, je dovoljena samo za nekatere posebne namene, zlasti kot previdnostni ukrep za preprečitev pobega med prevozom, ali da se zaporniku prepreči, da bi ranil sebe ali druge.
  (4)
  Uporaba lisic za palce in druge prste v okviru kazenskega pregona velja za nedopustno, enako pa običajno velja tudi za sredstva za vklepanje nog. Pri nazobčanih lisicah za palce in druge prste, vijakih za stiskanje palcev in drugih prstov, s palicami povezanih okovih za noge ter obteženih sredstvih za vklepanje nog zaradi njihovih značilnosti obstaja večja verjetnost, da bodo povzročili hude bolečine ali trpljenje kot druge lisice za palce in druge prste ter druga sredstva za vklepanje nog.
  (5)
  Pri kombinaciji mehanskih prisilnih sredstev, npr. ko se lisice za zapestja in gležnje povežejo za hrbtom, obstaja večja verjetnost povzročitve hudih bolečin ali trpljenja. Take prisilne metode pogosto vključujejo tveganje zadušitve, zlasti v povezavi s sredstvi za vklepanje vratu.
  (6)
  Zato je treba prepovedati trgovino z lisicami za palce in druge prste, vijaki za stiskanje palcev in drugih prstov, s palicami povezanimi okovi za noge ter obteženimi sredstvi za vklepanje nog. Ker je uporaba drugih okovov in lisic, ki niso navadne lisice, izjemoma lahko upravičena, bi bilo treba njihov izvoz nadzorovati.
  (7)
  Tak nadzor je primeren tudi pri izvozu posameznih obročev, kot so sredstva za vklepanje vratu ali nog.
  (8)
  Opredelitev navadnih lisic bi morala zagotoviti večjo jasnost o vrstah lisic, katerih izvoz se ne nadzoruje, in sicer z opredelitvijo velikosti posameznih obročkov.
  (9)
  Uporaba mehanskih prisilnih sredstev, kot so lisice, za priklepanje zapornikov na nepremični predmet, pritrjen na tla, zid ali strop, ni sprejemljiva prisilna metoda. Zato je treba prepovedati trgovino z lisicami, ki so zasnovane za tako priklepanje.
  (10)
  Tako kot pri kombinacijah mehanskih prisilnih sredstev tudi pri večtočkovnih pripravah za vklepanje obstaja večja verjetnost, da bodo povzročile hude bolečine ali trpljenje, kot npr. pri navadnih lisicah. S prisilnimi stoli, tablami z okovi in prisilnimi posteljami se gibanje zapornikov omeji veliko bolj kot s hkratno uporabo npr. lisic za zapestja in gležnje. Z njimi povezano tveganje mučenja ali nečloveškega ravnanja se še poveča ob daljši uporabi te prisilne metode. Zato je treba prepovedati trgovino s prisilnimi stoli, tablami z okovi in prisilnimi posteljami.
  (11)
  Stoli, table in postelje, opremljeni izključno z jermeni ali pasovi, bi morali biti izvzeti iz te prepovedi, saj je v nekaterih okoliščinah njihova kratkotrajna uporaba lahko upravičena, npr. za preprečitev, da bi vznemirjeni bolniki ranili sebe ali druge. Vendar uporaba jermenov, pasov ali drugih sredstev za obvladovanje bolnikov ni terapevtsko ali medicinsko utemeljena.
  (12)
  Postelje z rešetkami in zamrežene postelje niso primerno sredstvo za obvladovanje bolnikov ali zapornikov. Zato je treba prepovedati trgovino s posteljami z rešetkami in zamreženimi posteljami.
  (13)
  Za zaščito osebja in drugih oseb pred pljuvanjem morajo zaporniki včasih nositi posebno masko proti pljuvanju. Ker taka maska pokriva usta, pogosto pa tudi nos, pri njeni uporabi obstaja tveganje zadušitve. V kombinaciji s sredstvi za vklepanje, kot so lisice, obstaja tudi tveganje poškodbe vratu. Zato bi bilo treba izvoz mask proti pljuvanju nadzorovati.
  (14)
  Na splošno je sprejeto, da so gumijevke in druge palice običajna oprema uslužbencev organov odkrivanja in pregona, ščiti pa njihova običajna obrambna oprema. Trgovina s t. i. bodičastimi gumijevkami je že prepovedana, saj pri njih obstaja večja verjetnost, da bodo povzročile hude bolečine ali trpljenje, kot pri navadnih gumijevkah. Iz istega razloga je treba prepovedati tudi trgovino z bodičastimi ščiti.
  (15)
  Pri telesnem kaznovanju, kot je bičanje, gre za mučenje in druge okrutne, nečloveške ali poniževalne oblike kaznovanja. Knute in drugi biči z več jermeni so bili zasnovani za kaznovanje, tj. bičanje ljudi, in nimajo nobene zakonite uporabe. Biči z enim samim jermenom, okovanim z žeblji, bodicami ali podobnim, pomenijo tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja in nimajo nobene zakonite uporabe. Zato je treba prepovedati trgovino s takimi biči. Biči z enim samim navadnim jermenom pa se lahko uporabljajo tako v zakonite kot nezakonite namene, zato trgovina z njimi ne bi smela biti prepovedana.
  (16)
  V zvezi z orožjem in napravami za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1 Priloge II in točke 2.1 Priloge III k Uredbi (ES) št. 1236/2005 je primerno črtati zahtevo glede napetosti prostega teka, ki presega 10 000 V, da se prepreči izogibanje prepovedi trgovine in nadzoru izvoza z orožjem in napravami za zadajanje elektrošoka z nekoliko nižjo napetostjo.
  (17)
  Poleg tega je zelo pomembno razširiti področje uporabe nadzora izvoza, in sicer poleg prenosnega orožja, katerega uvoz se že nadzoruje, vanj vključiti tudi fiksno ali namestljivo orožje za zadajanje elektrošoka, ki pokriva široko območje in cilja na več posameznikov. Tako orožje se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosno orožje, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje za zadajanje elektrošoka.
  (18)
  Kar zadeva orožje ali naprave za razširjanje kemičnih snovi za onesposobitev, je primerno razširiti področje uporabe nadzora izvoza, da se vanj vključijo orožje in naprave za razširjanje dražilnih kemičnih snovi, ki štejejo za agense za obvladovanje nemirov.
  (19)
  Ker se tržijo tudi fiksne naprave za razširjanje dražilnih kemičnih snovi za uporabo v zaprtih prostorih in uporaba takih snovi v zaprtih prostorih pomeni tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja, ki ni značilno za tradicionalno uporabo na prostem, bi bilo treba izvoz take opreme nadzorovati.
  (20)
  Nadzor bi bilo treba predpisati tudi za izvoz fiksne ali namestljive opreme za razširjanje snovi za onesposobitev ali dražilnih snovi, ki pokrivajo široko območje, če za tako opremo še ne velja nadzor izvoza v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (3). Taka oprema se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosna tehnologija, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje in naprave. Čeprav voda ni eden od kemičnih agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, se vodni topovi lahko uporabijo za razširjanje takih agensov v tekoči obliki, zato bi bilo njihov izvoz treba nadzorovati.
  (21)
  Nadzor izvoza oljne smole capsicum (OC) in vanililamida pelargonske kisline (PAVA) bi bilo treba dopolniti z nadzorom izvoza nekaterih zmesi, ki vsebujejo ti snovi ter se lahko kot take uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi ali v proizvodnji takih agensov. Primerno je pojasniti, da, kjer je to primerno, sklicevanje na agense za onesposobitev ali dražilne agense zajema tudi oljno smolo capsicum in zadevne zmesi, ki to snov vsebujejo.
  (22)
  Oznako oljne smole capsicum iz kombinirane nomenklature bi bilo treba nadomestiti z drugo oznako, na seznama blaga v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1236/2005 pa bi bilo treba dodati številne oznake.
  (23)
  Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupna pravila za izvoz izdelkov -
  SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
  Člen 1
  Uredba (ES) št. 1236/2005 se spremeni:
  1.
  Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.
  2.
  Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.
  Člen 2
  Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
  V Bruslju, 16. julija 2014