input: KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 3/2014,
  annettu 24 päivänä lokakuuta 2013,
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 168/2013 täydentämisestä kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien tyyppihyväksynnässä sovellettavien ajoneuvon toimintaturvallisuutta koskevien vaatimusten osalta
  (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
  EUROOPAN KOMISSIO, joka
  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
  ottaa huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta 15 päivänä tammikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 168/2013 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 2 kohdan 22 artiklan 5 kohdan ja 54 artiklan 3 kohdan,
  sekä katsoo seuraavaa:
  (1)
  Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Sen vuoksi sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 168/2013 määriteltyä luokan L ajoneuvoihin ja niiden järjestelmiin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin sovellettavaa kattavaa EU-tyyppihyväksyntää ja vahvistettua markkinavalvontajärjestelmää.
  (2)
  Termi ”luokan L ajoneuvot” kattaa lukuisia erilaisia kaksi-, kolmi- tai nelipyöräisiä ajoneuvotyyppejä, kuten moottorilla varustetut polkupyörät, kaksi- ja kolmipyöräiset mopedit, kaksi- ja kolmipyöräiset moottoripyörät, sivuvaunulliset moottoripyörät ja kevyet nelipyöräiset ajoneuvot (nelipyörät), esimerkiksi maantiemönkijät, maastomönkijät ja mopoautot.
  (3)
  Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY (2) liittynyt Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti myönnettyjen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, jäljempänä ’tarkistettu vuoden 1958 sopimus’.
  (4)
  Päätöksellä 97/836/EY unioni liittyi myös Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöihin, jäljempänä ’E-säännöt’ nro 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 58, 66, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 97, 98, 99, 100 ja 102.
  (5)
  Unioni on sitoutunut soveltamaan E-sääntöä nro 110, joka koskee paineistettua maakaasua (CNG) moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen erityisosien hyväksyntää ja tyyppihyväksytyillä erityisosilla varustettujen, paineistettua maakaasua (CNG) moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen hyväksyntää kyseisten osien asennuksen osalta. Unioni on neuvoston päätöksellä 2000/710/EY (3) sitoutunut soveltamaan E-sääntöä nro 67, joka koskee nestekaasua polttoaineena käyttävien moottoriajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntää.
  (6)
  Valmistajat hakevat luokan L ajoneuvojen ja niiden järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää asetuksen (EU) N:o 168/2013 mukaisesti. Useimmat ajoneuvojen osia koskevien unionin lainsäädännön mukaisista vaatimuksista on otettu vastaavista E-säännöistä. E-sääntöjä muutetaan jatkuvasti teknologian kehityksen mukaisesti, ja vastaavia unionin säädöksiä on vastaavasti saatettava säännöllisesti ajan tasalle. Tämän päällekkäisyyden välttämiseksi korkean tason CARS 21 -ryhmä suositteli (4), että lukuisia unionin direktiivejä korvattaisiin saattamalla vastaavat E-säännöt osaksi unionin lainsäädäntöä ja tekemällä niiden soveltamisesta pakollista.
  (7)
  Mahdollisuudesta soveltaa E-sääntöjä unionin sellaisen lainsäädännön nojalla, jossa säädetään kyseisten E-sääntöjen sisällyttämisestä EU:n tyyppihyväksyntäjärjestelmään, säädetään asetuksessa (EU) N:o 168/2013. Pakollisesti sovellettavien E-sääntöjen mukaisesti myönnettyjä tyyppihyväksyntiä on kyseisen asetuksen nojalla pidettävä EU-tyyppihyväksyntänä kyseisen asetuksen ja sen nojalla annettujen delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten mukaisesti.
  (8)
  E-sääntöjen pakollinen soveltaminen auttaa välttämään päällekkäisyyttä paitsi teknisissä vaatimuksissa myös sertifioinnissa ja hallinnollisissa menettelyissä. Lisäksi kansainvälisesti hyväksyttyihin standardeihin suoraan perustuva tyyppihyväksyntä voi parantaa pääsyä kolmansien maiden markkinoille, erityisesti niiden, jotka ovat vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolia, ja näin vahvistetaan EU:n teollisuuden kilpailukykyä.
  (9)
  On aiheellista sisällyttää E-säännöt nro 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 23, 26, 28, 30, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 45, 46, 48, 53, 54, 55, 56, 57, 60, 62, 64, 67, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 81, 82, 87, 90, 91, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 110, 112, 113, 116, 119, 121, 122, 123 ja 127 tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuun luetteloon niistä E-säännöistä, joiden soveltaminen on pakollista.
  (10)
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 22 artiklassa ja liitteessä II olevassa B osassa ja liitteessä VIII vahvistetaan toimintaturvallisuutta koskevat vaatimukset. Vaatimuksia, jotka koskevat satuloita ja istuimia, ohjattavuutta, kaarreajo-ominaisuuksia ja kääntyvyyttä, toimintaturvallisuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden järjestelmien, osien ja varusteiden kestävyystestausta ja ajoneuvon rakenteellista kestävyyttä, pidetään ensiarvoisen tärkeinä luokan L ajoneuvon toimintaturvallisuuden kannalta samoin kuin sähköturvallisuusvaatimuksia, jotka lisättiin tekniikan kehitykseen mukauttamiseksi. Jotta voidaan ottaa huomioon sellaisten luokan L7e-B ajoneuvojen erityispiirteet, jotka on suunniteltu maastokäyttöön mutta joita käytetään myös kestopäällystetyillä yleisillä teillä, on lisäksi vahvistettu vaatimuksia, jotka koskevat ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamista koskevaa kilpeä ja sen sijaintia ajoneuvossa samoin kuin kaatumisen varalta asennettua suojarakennetta.
  (11)
  Poljettaviksi tarkoitettujen polkupyörien apumoottorin tuottaman voiman ja todellisen polkemalla tuotetun voiman suhteen rajoittamisesta arvoon neljä liitteen XIX mukaisesti olisi tehtävä lisää tieteellistä tutkimusta ja arviointeja. Kun markkinoille saatetuista ajoneuvoista saadaan tieteellisiä ja tilastotietoja, edellä tarkoitettua suhdetta neljä voidaan tarkastella uudelleen tämän asetuksen tulevan tarkistamisen yhteydessä.
  (12)
  Tätä asetusta olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 168/2013 soveltamispäivästä,
  ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
  I LUKU
  KOHDE JA MÄÄRITELMÄT
  1 artikla
  Kohde
  Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset ja testausmenettelyt, jotka koskevat toimintaturvallisuutta luokan L ajoneuvojen ja niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnässä ja markkinavalvonnassa asetuksen (EU) N:o 168/2013 mukaisesti, ja luettelo E-säännöistä ja niiden muutoksista.
  2 artikla
  Määritelmät
  Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 168/2013 määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
  1)
  ’äänimerkinantolaitteella’ äänimerkin antavaa laitetta, joka on tarkoitettu varoittamaan ajoneuvon läsnäolosta tai käsittelystä vaarallisessa tilanteessa tieliikenteessä ja jossa on useita ääntä antavia aukkoja, jotka toimivat yhdellä ainoalla voimanlähteellä, tai joka koostuu useasta osasta, joista jokainen antaa äänimerkin ja toimii samanaikaisesti yhdestä hallintalaitteesta kytkemisen jälkeen;
  2)
  ’sähköisen äänimerkinantolaitteen tyypillä’ äänimerkinantolaitteita, jotka eivät eroa toisistaan olennaisesti erityisesti seuraavilta ominaisuuksiltaan: kauppanimi tai merkki, toimintaperiaate, tehonlähteen tyyppi (tasavirta, vaihtovirta, paineilma), kotelon ulkoinen muoto, äänikalvon tai -kalvojen muoto ja mitat, ääntä antavien aukkojen muoto ja tyyppi, äänen nimellistaajuudet, nimellinen syöttöjännite ja jos merkinantolaite toimii ulkoisen paineilmalähteen avulla, nimelliskäyttöpaine;
  3)
  ’mekaanisen äänimerkinantolaitteen tyypillä’ äänimerkinantolaitteita, jotka eivät eroa toisistaan olennaisesti erityisesti seuraavilta ominaisuuksiltaan: kauppanimi tai merkki, toimintaperiaate, toimintaan kytkemisen tyyppi, kellon ulkoinen muoto ja koko ja sisärakenne;
  4)
  ’ajoneuvotyypillä äänimerkin osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvoon asennettujen äänimerkinantolaitteiden määrä, ajoneuvoon asennettujen äänimerkinantolaitteiden tyypit, äänimerkinantolaitteiden ajoneuvoon asentamiseen käytettävät kiinnikkeet, äänimerkinantolaitteiden sijainti ja suuntaus ajoneuvossa, niiden rakenneosien lujuus, joihin merkinantolaitteet on kiinnitetty, ja ajoneuvon sen osan muodostavan korin muoto ja materiaalit, jotka voivat vaikuttaa merkinantolaitteiden äänen tasoon ja peittää sen;
  5)
  ’korilla’ moottoriajoneuvon ulkoista rakennetta, joka käsittää puskurit, ovet, pilarit, sivuseinät, katon, lattian, etu- ja takaväliseinän ja/tai muut ulkopaneelit;
  6)
  ’ajoneuvotyypillä jarrujen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin enimmäismassa, massan jakautuminen akseleille, ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, renkaiden koot ja pyörien mitat sekä jarrujärjestelmän ja sen osien rakenteelliset ominaisuudet;
  7)
  ’ajoneuvotyypillä sähköturvallisuuden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvoon asennetun koko sähköjärjestelmän johtavat osat ja komponentit, sähköisen voimajärjestelmän ja galvaanisesti kytketyn suurjänniteväylän asennus sekä sähköisen voimajärjestelmän ja galvaanisesti kytkettyjen suurjänniteosien luonne ja tyyppi;
  8)
  ’aktiivisen ajon mahdollistavalla tilalla’ ajoneuvon tilaa, jossa sähköisen kaasuvivun asentoanturin käyttäminen, vastaavan ohjaimen aktivointi tai jarrujärjestelmän vapauttaminen saa sähköisen voimajärjestelmän liikuttamaan ajoneuvoa;
  9)
  ’suojuksella’ osaa, joka estää suoran kosketuksen jännitteisiin osiin kaikista suunnista;
  10)
  ’liitäntäjohdolla’ ladattavaa energiavarastojärjestelmää (REESS) ladattaessa käytettävää, liittimillä varustettua liitäntää ulkoiseen virtalähteeseen;
  11)
  ’ladattavalla energiavarastojärjestelmällä (REESS-järjestelmällä)’ ladattavaa energiavarastoa, joka luovuttaa sähköenergiaa sähköiselle käyttövoimajärjestelmälle;
  12)
  ’REESS-järjestelmän lataamisessa käytettävällä kytkentäjärjestelmällä’ sähkövirtapiiriä, jota käytetään, kun REESS-järjestelmää ladataan ulkoisesta virtalähteestä, ja johon sisältyy ajoneuvon sisääntulo;
  13)
  ’suoralla kosketuksella’ ihmisten kosketusta jännitteisiin osiin;
  14)
  ’sähköisellä alustalla’ sähköliitännöillä yhteen kytkettyjen johtavien osien muodostamaa kokonaisuutta, jonka potentiaalia käytetään viitearvona;
  15)
  ’virtapiirillä’ toisiinsa kytkettyjen jännitteisten osien kokonaisuutta, joissa on tarkoitus olla sähkövirta tavanomaisen käytön aikana;
  16)
  ’sähköenergian muunnosjärjestelmällä’ järjestelmää, joka tuottaa sähköenergiaa ja luovuttaa sitä sähköiselle käyttövoimajärjestelmälle;
  17)
  ’sähköisellä voimajärjestelmällä’ virtapiiriä, joka sisältää ajomoottorin tai -moottorit ja REESS-järjestelmän, sähköenergian muunnosjärjestelmän, elektroniset muuttajat, asianomaiset johdinsarjat ja liittimet sekä REESS-järjestelmän lataamisessa käytettävän kytkentäjärjestelmän;
  18)
  ’elektronisella muuttajalla’ laitetta, joka säätää ja/tai muuttaa sähköenergiaa sähköistä käyttövoimajärjestelmää varten;
  19)
  ’koteloinnilla’ osaa, joka ympäröi sisäpuolella olevia yksiköitä ja estää suoran kosketuksen niihin kaikista suunnista;
  20)
  ’jännitteelle alttiilla kosketeltavalla osalla’ johtavaa osaa, jota on mahdollista koskettaa suojausluokan ollessa IPXXB ja joka tulee jännitteiseksi eristyksen vikaantuessa;
  21)
  ’ulkoisella virtalähteellä’ tarkoitetaan vaihtovirta- tai tasavirtalähdettä, joka sijaitsee ajoneuvon ulkopuolella;
  22)
  ’suurjännitteisellä’ (’suurjännite-’) sellaista sähköistä komponenttia tai piiriä, jonka toimintajännite on 60 V ja ≤ 1 500 V DC tai 30 V ja ≤ 1 000 V AC tehollisarvona (rms);
  23)
  ’suurjänniteväylällä’ suurjännitteellä toimivaa sähkövirtapiiriä, johon sisältyy REESS-järjestelmän lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä;
  24)
  ’epäsuoralla kosketuksella’ ihmisen kosketusta jännitteelle alttiisiin kosketeltaviin osiin;
  25)
  ’jännitteisellä osalla’ johtavaa osaa, jossa on tarkoitus olla sähkövirta tavanomaisen käytön aikana;
  26)
  ’tavaratilalla’ ajoneuvossa olevaa tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettua tilaa, jonka erottaa matkustamosta etu- tai takaväliseinä ja joka rajoittuu kattoon, konepeltiin, tavaratilan kanteen tai takaoveen, lattiaan ja sivuseinämiin sekä suojuksiin ja kotelointeihin, joiden tarkoituksena on estää suora kosketus voimajärjestelmän jännitteisiin osiin;
  27)
  ’sisäisellä erotusresistanssin seurantajärjestelmällä’ ajoneuvossa olevaa laitetta, jolla seurataan suurjänniteväylien ja sähköisen alustan välistä erotusresistanssia;
  28)
  ’avoimella ajoakulla’ nesteakkua, johon on lisättävä vettä ja joka tuottaa ilmakehään vapautuvia vetypäästöjä;
  29)
  ’matkustamolla’ kuljettajalle ja matkustajille tarkoitettua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ikkunalaseihin, moottoritilan väliseinään ja matkustamon takaosan väliseinään tai takaluukkuun sekä suojuksiin ja kotelointeihin, joiden tarkoituksena on estää suora kosketus voimajärjestelmän jännitteisiin osiin;
  30)
  ’suojausluokalla’ suojuksen tai koteloinnin tarjoamaa suojaa kosketukselta jännitteisiin osiin määritettynä koettimella, kuten testisormella (IPXXB) tai testipuikolla (IPXXD);
  31)
  ’huoltokatkaisimella’ laitetta, jolla virtapiiri voidaan katkaista, kun huolletaan tai tarkastetaan sähköisiä osia, kuten REESS-järjestelmää ja polttokennoja;
  32)
  ’kiinteällä eristyksellä’ johdinsarjojen eristyspinnoitteita, joiden tarkoituksena on estää suora kosketus jännitteisiin osiin kaikista suunnista, sekä liittimien jännitteisten osien eristämiseen tarkoitettuja päällyksiä ja eristäviä lakka- ja maalipintoja;
  33)
  ’käyttöjännitteellä’ ajoneuvon valmistajan kullekin erilliselle ja galvaanisesti eristetylle virtapiirille määrittelemää virtapiirin jännitteen suurinta tehollisarvoa (rms), joka voi ilmetä johtavien osien välillä avoimissa virtapiireissä tai normaaleissa käyttöolosuhteissa;
  34)
  ’ajoneuvotyypillä kestävyyden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin yleiset rakenteelliset ominaisuudet ja ajoneuvon ja osien valmistus- ja kokoamislaitokset ja laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenettelyt;
  35)
  ’ajoneuvotyypillä etu- ja takasuojarakenteiden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon etu- ja takaosassa sijaitsevien rakenteiden, osien ja komponenttien muoto ja sijainti;
  36)
  ’ulkonemalla’ osan reunan mittaa määritettynä E-säännön nro 26 (5) liitteessä 3 olevan 2 kohdan mukaisesti;
  37)
  ’lattialinjalla’ E-säännössä nro 26 olevan 2.4 kohdan mukaisesti määritettyä linjaa;
  38)
  ’ajoneuvon rakenteella’ ajoneuvon osia, kuten koria, komponentteja, puskureita, kannattimia, liittimiä, renkaita, pyöriä, roiskesuojia ja ikkunoita, jotka koostuvat materiaalista, jonka kovuus on vähintään 60 Shore (A);
  39)
  ’ajoneuvotyypillä ikkunoiden, tuulilasinpyyhkimien ja -pesimien sekä huurteen- ja huurunpoistolaitteiden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin tuulilasin ja sen kiinnityksen muoto, koko, paksuus ja ominaisuudet, tuulilasinpyyhkimien ja -pesimien ominaisuudet ja huurteen- ja huurunpoistolaitteiden ominaisuudet;
  40)
  ’tuulilasinpyyhinjärjestelmällä’ järjestelmää, joka koostuu tuulilasin ulkopintaa pyyhkivästä laitteesta sekä siihen liittyvistä laitteen käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista lisälaitteista ja säätimistä;
  41)
  ’pyyhkimen toiminta-alueella’ alueita, jotka pyyhkimen sulat pyyhkivät, kun pyyhinjärjestelmä toimii normaaliolosuhteissa;
  42)
  ’tuulilasinpesinjärjestelmällä’ järjestelmää, joka koostuu nestettä varastoivasta ja tuulilasin ulkopinnalle siirtävästä laitteesta sekä siihen liittyvistä laitteen käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista säätimistä;
  43)
  ’pesimen ohjauslaitteella’ laitetta, jolla pesinjärjestelmä kytketään manuaalisesti käyttöön ja pois käytöstä;
  44)
  ’pesimen pumpulla’ laitetta, jolla pesinjärjestelmässä oleva neste siirretään säiliöstä tuulilasin ulkopinnalle;
  45)
  ’suuttimella’ laitetta, jolla neste ohjataan tuulilasille;
  46)
  ’täytetyllä järjestelmällä’ järjestelmää, jota on käytetty tavanomaiseen tapaan tietyn ajan ja jossa neste on siirtynyt pumpun ja letkujen kautta suuttimiin ja niistä ulos;
  47)
  ’puhdistetulla alueella’ aiemmin likaista aluetta, jossa sen täysin kuivuttua ei ole jälkiä pisaroista tai likajäämiä;
  48)
  ’näkyvyysalueella A’ aluetta A sellaisena kuin se on määriteltynä E-säännön nro 43 (6) liitteessä 18 olevassa 2.2 kohdassa;
  49)
  ’ajoneuvon pääkytkimellä’ laitetta, jolla ajoneuvon elektroniikkajärjestelmä kytketään normaaliin käyttötilaan sen oltua kytkettynä pois käytöstä, kuten silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä ilman kuljettajaa;
  50)
  ’ajoneuvotyypillä hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkintöjen osalta’ ajoneuvoja jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien määrä, sijainti ja rakenteelliset ominaisuudet ja nopeusmittarin mittausmekanismin toleranssit, nopeusmittarin tekninen vakio, näytettävä nopeusalue, kokonaisvälityssuhde nopeusmittariin, mukaan luettuna mahdolliset alennusvaihteet, ja renkaiden vähimmäis- ja enimmäiskokomerkinnät;
  51)
  ’hallintalaitteella’ kuljettajan ohjaamaa ajoneuvon osaa, jolla muutetaan ajoneuvon tai sen jonkin osan tilaa tai toimintaa;
  52)
  ’ilmaisimella’ optista signaalia, joka osoittaa laitteen käynnistymisen, oikean tai virheellisen toiminnan tai toimintatilan tai toimimatta jäämisen;
  53)
  ’osoittimella’ laitetta, joka antaa tietoja järjestelmän tai osajärjestelmän moitteettomasta toiminnasta tai toimintatilasta, esimerkiksi nesteen määrästä;
  54)
  ’nopeusmittarilla’ laitetta, joka ilmaisee kuljettajalle ajoneuvon kunkinhetkisen nopeuden;
  55)
  ’matkamittarilla’ laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon kulkeman matkan;
  56)
  ’symbolilla’ merkkiä, jonka avulla hallintalaite, ilmaisin tai osoitin on tunnistettavissa;
  57)
  ’yhteisellä alueella’ erityistä aluetta, jolla voidaan näyttää useita ilmaisimia, osoittimia, symboleita tai muita tietoja;
  58)
  ’ajoneuvotyypillä valaisimien asennuksen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto ja asennettujen valaisinlaitteiden ja merkkivalolaitteiden määrä, sijainti ja rakenteelliset ominaisuudet;
  59)
  ’valaisinlaitteella’ tyyppihyväksyttyä valaisinta tai tyyppihyväksyttyä heijastinta;
  60)
  ’merkkivalolaitteella’ valaisinta, jota voidaan käyttää merkin antamiseen;
  61)
  ’yksittäisellä (valaisinlaitteella)’ laitetta tai laitteen osaa, jolla on yksi tehtävä ja yksi valaiseva pinta ja yksi tai useampia valonlähteitä; sillä voidaan tarkoittaa myös mitä tahansa kahta tai useampaa samanlaista tai erilaista erillistä tai ryhmitettyä valaisinlaitetta, joilla on sama tehtävä, jos ne on asennettu siten, että valaisevien pintojen projektio annetulla poikittaistasolla käsittää vähintään 60 prosenttia pienimmän näiden valaisevien pintojen projektioita ympäröivän suorakaiteen alasta;
  62)
  valaisinlaitteen ’valoa lähettävällä pinnalla’ kaikkea tai osaa läpinäkyvän materiaalin ulkopinnasta, siten kuin osan hyväksyntähakemuksessa on ilmoitettu; se voi sisältää valaisevan pinnan tai koostua kokonaan siitä tai sisältää alueen, jonka valaisinlaite kokonaan ympäröi;
  63)
  valaisinlaitteen ’valaisevalla pinnalla’ pintaa E-säännön nro 53 (7) 2.7 kohdassa määritellyn mukaisesti;
  64)
  ’erillisellä (valaisinlaitteella)’ valaisinlaitetta, jolla on erillinen valaiseva pinta, erillinen valonlähde ja erillinen valaisinrunko;
  65)
  ’ryhmitetyillä (valaisinlaitteilla)’ valaisinlaitteita, joilla on erilliset valaisevat pinnat ja erilliset valonlähteet mutta yhteinen valaisinrunko;
  66)
  ’yhdistetyillä (valaisinlaitteilla)’ valaisinlaitteita, joilla on erilliset valaisevat pinnat mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko;
  67)
  ’rakenteellisesti yhdistetyillä (valaisinlaitteilla)’ valaisinlaitteita, joilla on erilliset valonlähteet tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa (esim. optiset, mekaaniset tai sähköiset erot), täysin tai osittain yhteiset valaisevat pinnat ja yhteinen valaisinrunko;
  68)
  ’kaukovalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle eteenpäin;
  69)
  ’lähivalaisimella’ laitetta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta häiritsevää häikäisyä tai häiriöitä vastaantulevalle liikenteelle ja muille tienkäyttäjille;
  70)
  ’etuvalaisimella’ laitetta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti edestä katsottaessa;
  71)
  ’huomiovalaisimella’ eteenpäin suunnattua valaisinta, joka parantaa ajoneuvon havaittavuutta päivänvalossa ajettaessa;
  72)
  ’etusumuvalaisimella’ laitetta, jota käytetään parantamaan ajoradan valaisua sumussa, lumisateella, rankkasateella tai pölyisissä olosuhteissa;
  73)
  ’suuntavalaisimella’ laitetta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle;
  74)
  ’hätävilkkukytkennällä’ ajoneuvon kaikkien suuntavalaisimien samanaikaista toimintaa, jolla osoitetaan ajoneuvon muodostavan hetkellisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille;
  75)
  ’jarruvalaisimella’ laitetta, jota käytetään ilmoittamaan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että ajoneuvon käyttöjarrua käytetään;
  76)
  ’takavalaisimella’ laitetta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti takaa katsottaessa;
  77)
  ’takasumuvalaisimella’ laitetta, jota käytetään parantamaan ajoneuvon havaittavuutta sumussa, lumisateella, rankkasateella tai pölyisissä olosuhteissa;
  78)
  ’peruutusvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai aikeissa peruuttaa;
  79)
  ’takarekisterikilven valaisimella’ laitetta, jota käytetään takarekisterikilvelle varatun alueen valaisemiseen; tällainen valaisin voi koostua useista optisista osista;
  80)
  ’heijastimella’ laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon sijainnin heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä, lukuun ottamatta heijastavia rekisterikilpiä ja nopeuden rajoittamista koskevia kilpiä;
  81)
  ’takaheijastimella’ laitetta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti takaa katsottaessa;
  82)
  ’sivuheijastimella’ laitetta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa;
  83)
  ’sivuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa;
  84)
  ’vertailuakselilla’ osan tyyppihyväksyntäasiakirjoissa ilmoitettua laitteen ominaisakselia, jota käytetään havaintosuuntana (H = 0°, V = 0°) näkökenttäkulmien määrittelyyn fotometrisissä mittauksissa ja asennettaessa valaisinta ajoneuvoon;
  85)
  ’vertailukeskipisteellä’ vertailuakselin ja valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä; vertailukeskipisteen määrittää valaisinlaitteen valmistaja;
  86)
  ’geometrisella näkyvyydellä’ kulmia, jotka määrittävät sen neliökentän, jossa valaisinlaitteen valoa lähettävä pinta on täysin näkyvissä, kun asianomaiset kulmat (pystykulma α ja vaakakulma β) mitataan näkyvän pinnan ulkokaarella ja valaisinta tarkkaillaan etäältä. Jos kentässä on kuitenkin esteitä, jotka osittain peittävät valoa lähettävän pinnan, tämä voidaan hyväksyä, jos osoitetaan, että komponenttina olevan valaisinlaitteen tyyppihyväksyntää varten määrättyjä fotometrisiä arvoja noudatetaan näistä esteistä huolimatta;
  87)
  ’ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla’ ajoneuvon symmetriatasoa tai, jos ajoneuvo ei ole symmetrinen, ajoneuvon akselien keskikohdan kautta kulkevaa pystysuoraa pitkittäistasoa;
  88)
  ’toiminnan ilmaisimella’ näkyvää merkkiä tai äänimerkkiä tai muuta vastaavaa merkkiä, joka osoittaa, että valaisinlaite on kytketty toimintaan ja toimiiko se oikein vai ei;
  89)
  ’suljetun virtapiirin ilmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, että laite on pantu toimimaan, mutta ei sitä, toimiiko se oikein;
  90)
  ’ajoneuvotyypillä taakse näkyvyyden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto ja asennettujen epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden määrä, sijainti ja rakenteelliset ominaisuudet;
  91)
  ’ajoneuvotyypillä kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvoon asennettu suojarakenne, jonka olennaisena tarkoituksena on lieventää tai välttää ajoneuvon matkustajien vakavan loukkaantumisen riskiä, jos ajoneuvo kaatuu tavanomaisessa käytössä;
  92)
  ’vapaalla tilalla’ miestä edustavan 50. prosenttipisteen Hybrid III -testinuken viemää tilaa normaalissa istuma-asennossa kaikilla istuinpaikoilla;
  93)
  ’ajoneuvotyypillä turvavöiden kiinnityspisteiden ja turvavöiden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon ja turvavöiden kiinnityspisteiden keskeiset rakenteelliset ominaisuudet ja asennettujen turvavöiden määrä, sijainti ja asettelu;
  94)
  ’säätöjärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla istuimen osia voidaan säätää istujan ominaisuuksille sopivan asennon aikaansaamiseksi, mukaan luettuina pitkittäis-, pysty- ja/tai kulmasäädöt;
  95)
  ’siirtojärjestelmällä’ säätö- ja lukitusjärjestelmää, johon sisältyy myös toisten istuinten edessä oleviin istuimiin asennettu taittuva selkänoja ja jonka avulla matkustajat pääsevät takaistuimille ja poistumaan niiltä, jos takaistuinrivin vieressä ei ole ovia;
  96)
  ’satulalla’ istumapaikkaa, jossa ajaja tai matkustaja istuu hajareisin;
  97)
  ’istuimella’ istuinpaikkaa, joka ei ole satula ja jossa on selkänoja, joka tukee kuljettajan tai matkustajan selkää;
  98)
  ’istuimen selkänojalla’ rakenneosaa, joka sijaitsee istuinpaikan R-pisteen takana yli 450 mm:n korkeudella mitattuna R-pisteen kautta kulkevasta pystytasosta ja tarjoaa istujan selälle täyden tuen;
  99)
  ’miestä edustavalla 50. prosenttipisteen testinukella’ fyysisesti ihmisen kaltaista testinukkea, jonka mitat ja massat on määritetty edustamaan keskivertomiehen kehoa, tai vastaavaa virtuaalista mallia;
  100)
  ’turvavyön varsinaisella kiinnityspisteellä’ ajoneuvon tai istuimen rakenteen tai ajoneuvon muun osan kohtaa, johon turvavyöasennelma voidaan fyysisesti asentaa;
  101)
  ’turvavyön tehollisella kiinnityspisteellä’ ajoneuvossa olevaa selkeästi määriteltyä paikkaa, jolla on riittävän jäykät ominaisuudet, jotta se voi muuttaa ajoneuvon matkustajan käyttämän turvayön reittiä, kulkua ja suuntaa, ja joka käsittää pisteen, joka on lähimpänä vyön sitä osuutta, joka on varsinaisessa ja suorassa kosketuksessa vyön käyttäjään;
  102)
  ’etuistuinpaikalla’ yksittäistä etummaista istuinpaikkaa, joka voi olla ryhmitetty riviksi usean muun istuinpaikan kanssa;
  103)
  ’takaistuinpaikalla’ yksittäistä istuinpaikkaa, joka sijaitsee kokonaan etuistuinpaikan linjan takana ja voi olla ryhmitetty riviksi usean muun istuinpaikan kanssa;
  104)
  ’ylävartalolinjalla’ ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalle määrittelemää, E-säännön nro 17 (8) liitteen 3 mukaisesti vahvistettua ylävartalolinjaa;
  105)
  ’ylävartalokulmalla’ pysty- ja ylävartalolinjan välistä kulmaa;
  106)
  ’suunnitteluasennolla’ asentoa, johon laite, kuten istuin, voidaan säätää, niin että kaikki asiaankuuluvat asetukset vastaavat määriteltyä asentoa mahdollisimman tarkasti;
  107)
  ’ISOFIX-järjestelmällä’ järjestelmää, jolla lastenistuinjärjestelmät kiinnitetään ajoneuvoon ja jossa on kaksi jäykkää kiinnityspistettä, kaksi vastaavaa jäykkää kiinnikettä lastenistuinjärjestelmässä sekä laite, joka estää lastenistuinjärjestelmän kallistumisen;
  108)
  ’ajoneuvotyypillä istuinpaikkojen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin istuinten ja satuloiden muoto, sijainti ja määrä;
  109)
  ’aikuista naista edustavalla 5. prosenttipisteen testinukella’ fyysisesti ihmisen kaltaista testinukkea, jonka mitat ja massat on määritetty edustamaan pienikokoisen naisen kehoa, tai vastaavaa virtuaalista mallia;
  110)
  ’ajoneuvotyypillä ohjattavuuden, kaarreajo-ominaisuuksien ja kääntyvyyden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ohjausmekanismin, peruutuslaitteen ja lukittavien tasauspyörästöjen, jos ajoneuvoon on asennettu tällaiset laitteet, rakenteelliset ominaisuudet;
  111)
  ’kääntöympyrällä’ ympyrää, jonka sisällä sijaitsevat kaikkien ajoneuvon pisteiden, lukuun ottamatta taustapeilejä, projektiot perustasoon nähden, kun ajoneuvolla ajetaan ympyrää;
  112)
  ’epätavallisella tärinällä’ tärinää, joka poikkeaa selvästi tavallisesta ja jatkuvasta tärinästä ja jolle on ominaista yksi tai useampi tahaton tärinän amplitudin jyrkkä kasvu ja joka johtaa voimistuneisiin ohjausvoimiin, jotka eivät ole jatkuvia eivätkä ennakoitavissa;
  113)
  ’ajoneuvotyypillä renkaiden asennuksen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin rengastyyppi, renkaan vähimmäis- ja enimmäiskokomerkinnät, pyörien mitat ja keskiösyvyydet sekä asennettaviksi soveltuvien renkaiden nopeus- ja kuormitusominaisuudet ja asennettujen roiskesuojien ominaisuudet;
  114)
  ’pyörän keskiösyvyydellä’ navan kiinnityspinnan etäisyyttä vanteen keskilinjasta;
  115)
  ’tilapäiseen käyttöön tarkoitetulla varapyörä-rengasyhdistelmällä’ yhdistelmää, jonka rengas eroaa renkaasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi mihin tahansa ajoneuvoon tavanomaisia ajo-olosuhteita varten, ja joka on tarkoitettu ainoastaan tilapäiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-olosuhteissa;
  116)
  ’enimmäiskuormituksella’ massaa, jonka rengas pystyy kantamaan, kun rengasta käytetään renkaan valmistajan määrittämien vaatimusten mukaisesti; enimmäiskuormitus ilmaistaan kantavuuslukuna;
  117)
  ’kantavuusluvulla’ numeroa, joka osoittaa renkaan enimmäiskuormituksen ja vastaa E-säännössä nro 75 (9) olevassa 2.26 kohdassa, E-säännön nro 30 (10) 2.28 kohdassa, E-säännössä nro 54 (11) 2.27 olevassa kohdassa ja E-säännössä nro 106 (12) olevassa 2.28 kohdassa annettua määritelmää;
  118)
  ’nopeusluokkatunnuksella’ tunnusta, joka on määritelty E-säännössä nro 75 olevassa 2.28 kohdassa, E-säännössä nro 30 olevassa 2.29 kohdassa, E-säännössä nro 54 olevassa 2.28 kohdassa ja E-säännössä nro 106 olevassa 2.29 kohdassa;
  119)
  ’ajoneuvotyypillä ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamista koskevan kilven ja sen sijainnin osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus ja ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamista koskevan kilven materiaali, suuntaus ja rakenteelliset ominaisuudet;
  120)
  ’käytännöllisesti katsoen tasaisella pinnalla’ kiinteästä aineksesta olevaa pintaa, jonka kaarevuussäde on vähintään 5 000 millimetriä;
  121)
  ’ajoneuvotyypillä sisävarusteiden ja ovien osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin ajoneuvon sisävarusteiden rakenteelliset ominaisuudet ja istuinten ja ovien määrä ja sijainti;
  122)
  ’kojelaudan tasolla’ suoraa, joka kulkee pystysuuntaisten tangenttien ja kojelaudan kosketuspisteiden kautta tai samalla tasolla kuin kuljettajan istuinpaikan R-pisteen kautta kulkeva vaakataso, jos se on korkeammalla kuin kyseinen tangenttipiste;
  123)
  ’kosketettavissa olevilla reunoilla’ reunoja, joita testauslaitteen pinta voi koskettaa ja jotka voivat olla ajoneuvon missä tahansa osassa olevia rakenteita, elementtejä tai komponentteja, mukaan luettuina muiden muassa matkustamon lattia, sivuseinät, ovet, ikkunat, katto, kattopilarit, katon tukirangat, häikäisysuojat, kojetaulu, ohjauslaite, istuimet, niskatuet, turvavyöt, vivut, nupit, suojukset, lokerot ja valaisimet;
  124)
  ’ovella’ rakennetta tai materiaalia, joka on avattava, siirrettävä, taitettava tai liu’utettava, jonka vetoketju on avattava tai jota on käsiteltävä jollain muulla tavalla, jotta henkilö pääsee astumaan ajoneuvoon tai poistumaan siitä;
  125)
  ’oven keskipisteellä’ ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisella pystytasolla sijaitsevaa pistettä, joka osuu oven painopisteeseen;
  126)
  ’ajoneuvotyypillä suurimman jatkuvan nimellistehon tai nettotehon ja/tai ajoneuvon rakenteellisesti toteutetun nopeuden rajoittamisen osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin sähkömoottorin tai -moottorien ja/tai moottorin suurin jatkuva teho, ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus ja niiden laitteiden ja menetelmien rakenteelliset ominaisuudet, joita käytetään ajoneuvon suurimman nopeuden ja/tai tehon tosiasialliseen rajoittamiseen;
  127)
  ’ajoneuvotyypillä rakenteellisen kestävyyden osalta’ ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta ominaisuuksiltaan kuin mekaanisten liitosten, kuten hitsaussaumojen ja kierreliitäntöjen, rakenteelliset ominaisuudet samoin kuin ajoneuvon runko tai kori ja sen kiinnitystapa.
  II LUKU
  VALMISTAJIEN VELVOLLISUUDET
  3 artikla
  Toimintaturvallisuuteen liittyvät varustelu- ja osoittamisvaatimukset
  1. Valmistajien on varustettava luokan L ajoneuvot toimintaturvallisuuteen vaikuttavilla järjestelmillä, osilla ja erillisillä teknisillä yksiköillä, jotka on suunniteltu, rakennettu ja koottu niin, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä ja valmistajan asettamien vaatimusten mukaisesti huollettuna täyttää yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset ja testausmenettelyt. Valmistajien on 6-22 artiklan mukaisesti osoitettava hyväksyntäviranomaiselle fyysisillä osoittamistesteillä, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat, rekisteröitävät tai käyttöön otettavat luokan L ajoneuvot täyttävät asetuksen (EU) N:o 168/2013 18, 20, 22 ja 54 artiklassa vahvistetut toimintaturvallisuusvaatimukset ja tässä asetuksessa vahvistetut yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset ja testausmenettelyt.
  2. Valmistajien on osoitettava, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat tai käyttöön otettavat varaosat ja -laitteet on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 168/2013 vaatimusten mukaisesti, kuten tässä asetuksessa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa teknisissä vaatimuksissa ja testausmenettelyissä täsmennetään. Tällaisella varaosalla tai -laitteella varustettujen luokan L ajoneuvojen on täytettävä samat toimintaturvallisuustesti- ja suorituskykyvaatimukset kuin ajoneuvon, joka on varustettu alkuperäisosalla tai -laitteella, joka täyttää vähintään asetuksen (EU) N:o 168/2013 22 artiklan 2 kohdassa vahvistetut kestävyysvaatimukset.
  3. Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kuvaus niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu käyttövoimalaitteiden ohjausjärjestelmän virittämisen tai muuntamisen estämiseksi, mukaan luettuna toimintaturvallisuuden valvontaan käytettävät tietokoneet.
  4 artikla
  E-sääntöjen soveltaminen
  1. Tyyppihyväksynnässä on sovellettava tämän asetuksen liitteessä I mainittuja E-sääntöjä ja niiden muutoksia.
  2. E-säännöissä olevia viittauksia ajoneuvoluokkiin L1, L2, L3, L4, L5, L6 ja L7 on pidettävä viittauksina tässä asetuksessa tarkoitettuihin ajoneuvoluokkiin L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e, alaluokat mukaan luettuina.
  3. Ajoneuvojen, joiden suurin rakenteellinen nopeus on pienempi tai yhtä suuri kuin 25 km/h, on täytettävä kaikki asiaankuuluvat E-sääntöjen vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 25 km/h.
  5 artikla
  Toimintaturvallisuusvaatimuksia ja testausmenettelyjä koskevat tekniset vaatimukset
  1. Toimintaturvallisuuden testausmenettelyt on suoritettava tässä asetuksessa vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.
  2. Testausmenettelyt on suoritettava hyväksyntäviranomaisen toimesta tai valvonnassa tai hyväksyntäviranomaisen luvalla teknisen tutkimuslaitoksen toimesta.
  3. Mittausmenettelyt ja testitulokset on ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle asetuksen (EU) N:o 168/2013 72 artiklan g alakohdassa vahvistetussa testausselosteen muodossa.
  6 artikla
  Äänimerkinantolaitteisiin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 1 kohdassa tarkoitetut äänimerkinantolaitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
  7 artikla
  Jarruihin, mukaan luettuina lukkiutumisenesto- ja yhdistetyt jarrujärjestelmät, sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 2 kohdassa ja liitteessä VIII tarkoitetut jarruihin, mukaan luettuina lukkiutumisenesto- ja yhdistetyt jarrujärjestelmät, sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen III vaatimusten mukaisesti.
  8 artikla
  Sähköturvallisuuteen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 3 kohdassa tarkoitetut sähköturvallisuuteen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen IV vaatimusten mukaisesti.
  9 artikla
  Valmistajan lausuntoon sovellettavat vaatimukset, jotka koskevat toimintaturvallisuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden järjestelmien, osien ja varusteiden kestävyystestausta
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 4 kohdassa tarkoitetun toimintaturvallisuusjärjestelmien, osien ja varusteiden kestävyystestausta koskevan valmistajan ilmoituksen on oltava tämän asetuksen liitteen V vaatimusten mukainen.
  10 artikla
  Etu- ja takasuojarakenteisiin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 5 kohdassa tarkoitetut etu- ja takasuojarakenteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VI vaatimusten mukaisesti.
  11 artikla
  Ikkunoihin, tuulilasinpyyhkimiin ja -pesimiin sekä huurteen- ja huurunpoistolaitteisiin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 6 kohdassa tarkoitetut ikkunoihin, tuulilasinpyyhkimiin ja -pesimiin sekä huurteen- ja huurunpoistolaitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VII vaatimusten mukaisesti.
  12 artikla
  Kuljettajien hallintalaitteisiin, myös hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkintöihin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 7 kohdassa tarkoitetut kuljettajien hallintalaitteisiin, myös hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkintöihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VIII vaatimusten mukaisesti.
  13 artikla
  Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen, myös automaattisesti kytkeytyviin valoihin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 8 kohdassa ja liitteessä VIII tarkoitetut valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen, myös automaattisesti kytkeytyviin valoihin, sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen IX vaatimusten mukaisesti.
  14 artikla
  Näkyvyyteen taakse sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 9 kohdassa tarkoitetut näkyvyyteen taakse sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen X vaatimusten mukaisesti.
  15 artikla
  Kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 10 kohdassa tarkoitetut kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XI vaatimusten mukaisesti.
  16 artikla
  Turvavöiden kiinnityspisteisiin ja turvavöihin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 11 kohdassa tarkoitetut turvavöiden kiinnityspisteisiin ja turvavöihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XII vaatimusten mukaisesti.
  17 artikla
  Istuinpaikkoihin (satulat ja istuimet) sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 12 kohdassa tarkoitetut istuinpaikkoihin (satulat ja istuimet) sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIII vaatimusten mukaisesti.
  18 artikla
  Ohjattavuuteen, kaarreajo-ominaisuuksiin ja kääntyvyyteen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 13 kohdassa tarkoitetut ohjattavuuteen, kaarreajo-ominaisuuksiin ja kääntyvyyteen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIV vaatimusten mukaisesti.
  19 artikla
  Renkaiden asennukseen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 14 kohdassa tarkoitetut renkaiden asennukseen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XV vaatimusten mukaisesti.
  20 artikla
  Ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamista koskevaan kilpeen ja sen sijaintiin ajoneuvossa sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 15 kohdassa tarkoitetut ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamista koskevaan kilpeen ja sen sijaintiin ajoneuvossa sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVI vaatimusten mukaisesti.
  21 artikla
  Ajoneuvossa matkustavien turvajärjestelmiin, kuten ajoneuvon sisävarusteisiin ja ajoneuvon oviin sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 16 kohdassa tarkoitetut ajoneuvossa matkustavien turvajärjestelmiin, kuten ajoneuvon sisävarusteisiin ja ajoneuvon oviin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVII vaatimusten mukaisesti.
  22 artikla
  Suurimpaan jatkuvaan nimellistehoon tai nettotehoon ja/tai rakenteellisesti toteutettuun ajoneuvon nopeuden rajoittamiseen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 17 kohdassa tarkoitetut luokan L ajoneuvojen suurimpaan jatkuvaan nimellistehoon tai nettotehoon ja/tai rakenteellisesti toteutettuun ajoneuvon nopeuden rajoittamiseen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVIII vaatimusten mukaisesti.
  23 artikla
  Ajoneuvon rakenteelliseen kestävyyteen sovellettavat vaatimukset
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan B osan 18 kohdassa ja liitteessä VIII tarkoitetut ajoneuvon rakenteelliseen kestävyyteen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIX vaatimusten mukaisesti.
  III LUKU
  JÄSENVALTIOIDEN VELVOLLISUUDET
  24 artikla
  Ajoneuvojen, järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntä
  Asetuksen (EU) N:o 168/2013 22 artiklan mukaisesti kansalliset viranomaiset eivät kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistetuista päivämääristä alkaen saa pitää uusien ajoneuvojen, jotka eivät täytä asetuksessa (EU) N:o 168/2013 ja tässä asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia, vaatimustenmukaisuustodistuksia pätevinä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 168/2013 43 artiklan 1 kohtaa, ja niiden on kiellettävä toimintaturvallisuuteen liittyvistä syistä tällaisten ajoneuvojen asettaminen saataville markkinoilla, rekisteröinti ja käyttöönotto.
  IV LUKU
  LOPPUSÄÄNNÖKSET
  25 artikla
  Voimaantulo
  Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
  Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
  Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2013.