input: 32013D0529
  L 165/80
  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
  ODLUKA br. 529/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
  od 21. svibnja 2013.
  o pravilima za obračun emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti povezanih s korištenjem zemljišta, prenamjenom zemljišta i šumarstvom te informacijama o mjerama povezanima s tim djelatnostima
  EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
  uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1,
  uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
  nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
  uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
  uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
  djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
  budući da:
  (1)
  Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva („LULUCF”) predstavlja neto odliv koji iz atmosfere uklanja količinu stakleničkih plinova koja je jednaka značajnom udjelu ukupnih emisija stakleničkih plinova Unije. Djelatnosti vezane uz LULUCF uzrokuju antropogene emisije i uklanjanja stakleničkih plinova zbog promjena u količini ugljika pohranjenog u vegetaciji i tlu kao i emisija stakleničkih plinova koji nisu CO2. Povećano održivo korištenje drvnih proizvoda (harvested wood products) može značajno ograničiti emisije u atmosferu i povećati uklanjanja stakleničkih plinova iz atmosfere. Emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz djelatnosti u sektoru LULUCF ne ubrajaju se u ciljeve Unije za 20 % smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020 (3). i Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (4), ali se djelomično ubrajaju u kvantificirane obveze ograničenja i smanjenja emisija sukladno članku 3. stavku 3. Kyotskog protokola („Kyotski protokol”) Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”) koji je odobren Odlukom 2002/358/EZ (5).
  (2)
  U sklopu kretanja prema konkurentnom niskougljičnom gospodarstvu do 2050., korištenje svih zemljišta trebalo bi razmatrati na holistički način, a sektor LULUCF trebao bi biti dio klimatske politike Unije.
  (3)
  Odlukom br. 406/2009/EZ zahtijeva se da Komisija ocijeni načine za uključivanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti vezanih uz LULUCF u obvezu smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije, čime se osigurava trajnost i ekološki integritet doprinosa tog sektora kao i točno praćenje i obračunavanje odgovarajućih emisija i uklanjanja. Sukladno tome, ovom bi Odlukom kao prvi korak trebalo utvrditi pravila za obračun koja vrijede za emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, doprinoseći tako razvoju politika prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije, uzimajući u obzir ekološke uvjete različitih regija Unije, uključujući između ostalog zemlje bogate šumama. Kako bi u međuvremenu osigurali očuvanje i povećanje zaliha ugljika, ovom bi Odlukom također trebalo utvrditi obveze država članica u vezi dostave informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF za ograničavanje ili smanjenje emisija te održavanje ili povećanje uklanjanja, iz sektora LULUCF.
  (4)
  Ovom bi Odlukom trebalo utvrditi obveze država članica u provedbi tih pravila za obračun i dostavu informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF. Ovom Odlukom ne bi trebalo utvrđivati bilo kakve obveze vezane uz obračunavanje i izvješćivanje za privatne stranke.
  (5)
  Odlukom 16/CMP.1 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojena u prosincu 2005. na 11. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Montrealu i Odlukom 2/CMP.7 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojena u prosincu 2011. na 17. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Durbanu utvrđuju se pravila obračuna za LULUCF od drugog ciljnog razdoblja iz Kyotskog protokola. Ova bi Odluka trebala biti potpuno usklađena s navedenim odlukama kako bi se osigurala sukladnost između unutarnjih pravila Unije i definicija, načina, pravila i smjernica dogovorenih u okviru UNFCCC-a da bi se izbjeglo bilo kakvo udvostručivanje nacionalnog izvješćivanja. Ova bi Odluka također trebala odražavati posebnosti sektora LULUCF u Uniji i obveza Unije kao zasebne stranke UNFCCC-a i Kyotskog protokola.
  (6)
  Pravila za obračun koja se primjenjuju na sektor LULUCF u Uniji ne smiju predstavljati dodatno administrativno opterećenje. Sukladno tome, pravila ne bi trebala sadržavati obvezu uključivanja u izvješća dostavljena u skladu s tim pravilima informacija koje nisu tražene sukladno odlukama Konferencije stranaka UNFCCC-a i Sastanka stranaka Kyotskog protokola.
  (7)
  Sektor LULUCF može doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, te održavanjem i povećavanjem odliva i zaliha ugljika. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na izdvajanje ugljika ključna je dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.
  (8)
  Pravila za obračun u sektoru LULUCF trebala bi odražavati napore sektora poljoprivrede i šumarstva da povećaju doprinos promjena u korištenju zemljišta smanjenju emisija. Ovom bi Odlukom trebalo utvrditi pravila za obračun koja su obvezujuća za djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja, krčenja šuma i gospodarenja šumama, kao i za djelatnosti gospodarenja pašnjacima i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem u skladu s posebnim odredbama s ciljem poboljšanja sustava izvješćivanja i obračuna država članica u prvom obračunskom razdoblju. Ovom bi Odlukom također trebalo utvrditi pravila za obračun koja su primjenljiva na dobrovoljnoj osnovi za djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja. U tu svrhu, Komisija bi trebala racionalizirati i poboljšati podatke koji se dobivaju iz baza podataka Unije (Eurostat-Lucas, EGP-Corine Land Cover itd.) koje sadrže odgovarajuće informacije, s ciljem pomaganja državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza obračunavanja, posebno u odnosu na gospodarenje poljoprivrednim zemljištem i gospodarenje pašnjacima i, ako je dostupno, dobrovoljno obračunavanje djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja.
  (9)
  Kako bi osigurali ekološki integritet pravila za obračun koja se primjenjuju na sektor LULUCF u Uniji, ta bi se pravila trebala temeljiti na načelima obračunavanja iz Odluke 2/CMP.7, Odluke 2/CMP.6 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojenih u prosincu 2010. na 16. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Cancunu i Odluke 16/CMP.1. Države članice trebale bi, u skladu s odgovarajućim uputama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) iz Smjernica za nacionalne inventare stakleničkih plinova, uključujući metodologije za obračun emisija stakleničkih plinova koje nisu CO2 usvojenih u okviru UNFCCC-a, pripremiti i voditi svoje obračune osiguravajući točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost odgovarajućih informacija korištenih za procjenu emisija iz sektora LULUCF.
  (10)
  Pravila za obračun na temelju Odluka 2/CMP.7 i 16/CMP.1 ne dopuštaju obračunavanje učinka zamjene korištenja drvnih proizvoda za energiju ili kao sirovine, pošto bi to izazvalo dvostruko obračunavanje. Međutim, takvo korištenje može dati važan doprinos ublažavanju klimatskih promjena te stoga informacije o mjerama u sektoru LULUCF dostavljene od država članica mogu uključivati mjere za zamjenu materijala i energetskih sirovina s visokom emisijom stakleničkih plinova s biomasom. To bi povećalo dosljednost politike.
  (11)
  Za osiguravanje čvrste osnove za buduće donošenje politika i optimizaciju korištenja zemljišta u Uniji potrebna su odgovarajuća ulaganja. Kako bi osigurali da se ta ulaganja mogu razvrstati u ključne kategorije, državama članicama bi na početku trebalo dozvoliti isključivanje određenih spremnika ugljika iz obračuna. Međutim, dugoročno je potrebno preći na opsežnije obračunavanje sektora koje uključuje sva zemljišta, spremnike i plinove.
  (12)
  Pravilima za obračun trebalo bi osigurati da obračuni točno prikazuju promjene u emisijama i uklanjanjima koja su izazvana ljudskim djelovanjem. U tom pogledu, ovom bi Odluka trebalo utvrditi korištenje specifičnih metodologija u odnosu na različite djelatnosti u sektoru LULUCF. Emisije i uklanjanja vezana uz djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma su posljedica neposredne prenamjene zemljišta izazvane ljudskim djelovanjem te bi ih stoga trebalo obračunati u potpunosti. Emisije i uklanjanja vezana uz djelatnosti gospodarenja pašnjacima i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem, obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja obračunavaju se korištenjem bazne godine za izračun promjena u emisijama i uklanjanjima. Međutim, emisije i uklanjanja iz gospodarenja šumama ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda, kao i prošlim i trenutnim praksama gospodarenja. Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun koja se koriste za izračunavanje promjena u emisijama i uklanjanjima trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina za isključivanje učinaka prirodnih značajki kao i značajki specifičnih za određenu državu. Referentne razine predstavljaju procjene godišnjih neto emisija ili uklanjanja koja nastaju iz gospodarenja šumama na državnom području države članice za godine uključene u svako obračunsko razdoblje te bi ih trebalo transparentno utvrditi u skladu s odlukama 2/CMP.6 i 2/CMP.7. Referentne razine iz ove Odluke trebale bi biti jednake onima koje su odobrene kroz postupke UNFCCC-a. Ako država članica dobije na raspolaganje poboljšanja metodologija ili podataka vezanih uz uspostavu referentne razine, ta bi država članica trebala provesti odgovarajuće tehničke ispravke u svrhu uključivanja utjecaja ponovnih izračuna u obračun za gospodarenje šumama.
  Pravilima za obračun trebalo bi utvrditi gornju granicu koja se primjenjuje na neto uklanjanja u gospodarenju šumama koje se mogu unijeti u obračune. U slučaju razvoja događaja u vezi pravila za obračun djelatnosti šumarstva u pogledu odgovarajućih međunarodnih procesa, s ciljem osiguravanja sukladnosti s tim razvojima trebalo bi razmotriti ažuriranje pravila za obračun djelatnosti šumarstva u ovoj Odluci.
  (13)
  Pravilima za obračun trebalo bi odgovarajuće prikazati pozitivni doprinos pohranjivanja stakleničkih plinova u drvu i drvnim proizvodima te bi trebala doprinijeti korištenju šuma kao resursa u okviru održivoga gospodarenja šumama i povećanom korištenju drvnih proizvoda.
  (14)
  Prema poglavlju 4.1.1 Smjernica IPCC-a za dobru praksu u korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu, dobra je praksa da zemlje uz minimalnu površinu šume navedu i minimalnu širinu koju koriste za definiciju šume i jedinica zemljišta na kojima se odvijaju djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma. Trebalo bi osigurati sukladnost između definicije koju koristi svaka država članica u izvješćivanju prema UNFCCC-u i Kyotskom protokolu i ove Odluke.
  (15)
  Pravilima za obračun trebalo bi osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da osiguraju poticaje za korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom. Funkcija raspada prvog reda primjenljiva na emisije koje nastaju iz drvnih proizvoda bi stoga trebala odgovarati jednadžbi 12.1 Smjernica IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006., a odgovarajuće zadane (default) vrijednosti vremena poluraspada trebale bi se temeljiti na tablici 3a.1.3 Smjernica IPCC-a za dobru praksu u korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu iz 2003. Države članice trebale bi imati mogućnost da umjesto toga koriste metodologije i vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu, pod uvjetom da su one u skladu s najnovijim usvojenim Smjernicama IPCC-a.
  (16)
  Stoga što su međugodišnje fluktuacije emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz poljoprivrednih djelatnosti puno manje od onih vezanih uz djelatnosti šumarstva, države bi članice trebale obračunati emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz djelatnosti gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima u odnosu na svoju baznu godinu ili razdoblje.
  (17)
  Isušivanje i ponovna uspostava močvarnih područja uključuju emisije iz tresetišta koja pohranjuju velike količine ugljika. Emisije iz degradacije i isušivanja tresetišta odgovaraju približno 5 % globalnih emisija stakleničkih plinova te su predstavljale između 3,5 i 4 % emisija Unije u 2010. Sukladno tome, odmah nakon usvajanja odgovarajućih međunarodno dogovorenih smjernica IPCC-a Unija bi trebala nastojati podići to pitanje na međunarodnu razinu s ciljem postizanja sporazuma između tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola o obvezi pripreme i vođenja godišnjih obračuna emisija i uklanjanja iz djelatnosti koje pripadaju kategorijama isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja te s ciljem uključivanja ove obveze u globalni sporazum o klimi koji treba postići najkasnije do 2015.
  (18)
  Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF, ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Zato što reverzija može također biti rezultat odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi Odlukom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem. Štoviše, ovom bi Odlukom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog poremećaja u pošumljavanju, ponovnom pošumljavanju i gospodarenju šumama na koje ne mogu utjecati putem korištenja pozadinske razine i granica sukladno Odluci 2/CMP.7. Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja.
  (19)
  Pravila za izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i drugim informacijama u vezi klimatskih promjena, uključujući informacije o sektoru LULUCF su u području primjene Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na nacionalnoj razini i razini Unije (6) te stoga nisu predmet ove Odluke. Države bi članice trebale u pogledu svojih obveza obračunavanja iz ove Odluke poštovati ta pravila za praćenje i izvješćivanje.
  (20)
  Zaključivanje obračuna za sektor LULUCF na godišnjoj osnovi uzrokovalo bi netočnost i nepouzdanost tih obračuna zbog međugodišnjih fluktuacija emisija i uklanjanja, česte potrebe za ponovnim izračunom određenih dostavljenih podataka te dužeg vremena potrebnog da promijenjene prakse gospodarenja u poljoprivredi i šumarstvu imaju učinka na količinu ugljika pohranjenog u vegetaciji i tlu. Stoga bi ovom Odlukom trebalo utvrditi obračunavanje na osnovi dužeg razdoblja.
  (21)
  Države bi članice trebale dostaviti informacije o svojim trenutnim i budućim mjerama u sektoru LULUCF, utvrđujući odgovarajuće nacionalne mjere za ograničenje ili smanjenje emisija i održavanje ili povećanje uklanjanja iz sektora LULUCF. Te bi informacije trebale sadržavati određene elemente utvrđene u ovoj Odluci. Osim toga, u svrhu promicanja najbolje prakse i sinergija s drugim politikama i mjerama povezanim sa šumama i poljoprivredom, u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi okvirni popis mjera koje također mogu biti uključene u dostavljene informacije. Komisija može osigurati smjernice kako bi olakšala razmjenu usporedivih informacija.
  (22)
  U pripremi ili provedbi svojih mjera u sektoru LULUCF, države članice mogu prema potrebi razmotriti postoje li mogućnosti za promicanje ulaganja u poljoprivredu.
  (23)
  Komisiju treba ovlastiti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte kako bi mogla ažurirati definicije iz ove Odluke sukladno izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; izmijeniti Prilog I. u smislu dodavanja ili promjene obračunskih razdoblja kako bi se osiguralo da ta razdoblja odgovaraju relevantnim razdobljima koja su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju te su dosljedne obračunskim razdobljima koja su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, a koji se primjenjuju na obveze smanjenja emisija Unije u drugim sektorima; izmijeniti Prilog II. s ažuriranim referentnim razinama sukladno odredbama ove Odluke; izmijeniti informacije iz Priloga III. u skladu s izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; izmijeniti Prilog V. u skladu s izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; te izmijeniti zahtjeve za informacijama povezane s pravilima za obračun prirodnih nepogoda iz ove Odluke kako bi odražavali izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola. Od posebne je važnosti da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući razinu stručnjaka. Komisija bi trebala tijekom pripreme i oblikovanja delegiranih akata osigurati simultan, pravovremen i primjeren prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
  (24)
  Pošto ciljeve ove Odluke, odnosno utvrđivanje pravila za obračun koja se primjenjuju na emisije i uklanjanja iz djelatnosti u sektoru LULUCF i za dostavu informacija od strane država članica o mjerama u sektoru LULUCF, države članice ne mogu zadovoljavajuće ostvariti zbog same njihove prirode te je te ciljeve zbog opsega i učinaka mjera lakše ostvariti na razini Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. Pri tome bi Unija trebala poštovati nadležnost država članica po pitanju politike šumarstva. U skladu s načelom razmjernosti iz navedenog članka, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za postizanje navedenih ciljeva,
  DONIJELI SU OVU ODLUKU:
  Članak 1.
  Predmet i područje primjene
  Ovom Odlukom utvrđuju se pravila za obračun koja se primjenjuju na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva („LULUCF”) kao prvi korak prema uključivanju tih djelatnosti u obvezu smanjenja emisija Unije, kada je to prikladno. Ovom Odlukom ne utvrđuju se bilo kakve obveze obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke. Ona utvrđuje obveze država članica u vezi dostave informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF za ograničenje ili smanjenje emisija te održavanje ili povećanje uklanjanja.
  Članak 2.
  Definicije
  1. U smislu ove Odluke, pojedini pojmovi imaju sljedeća značenja:
  (a)
  „emisije” znači antropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora u atmosferu;
  (b)
  „uklanjanja” znači antropogena uklanjanja stakleničkih plinova iz atmosfere pomoću odliva;
  (c)
  „pošumljavanje” znači prenamjena zemljišta izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koje nije bilo šuma u razdoblju od najmanje 50 godina u šumu pomoću sadnje, sijanja i/ili obnove prirodnih izvora sjemena izazvane ljudskim djelovanjem, ako je prenamjena zemljišta izvršena nakon 31. prosinca 1989.;
  (d)
  „ponovno pošumljavanje” znači svaka prenamjena zemljišta izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koje nije bilo šuma u šumu pomoću sadnje, sijanja i/ili obnove prirodnih izvora sjemena izazvane ljudskim djelovanjem, koje se odnosi na zemljište koje je bilo šuma, ali je prestalo biti šuma prije 1. siječnja 1990., te koje je ponovno pretvoreno u šumu u razdoblju nakon 31. prosinca 1989.;
  (e)
  „krčenje šuma” znači svaka prenamjena šume izazvana izravnim ljudskim djelovanjem u zemljište koje nije šuma, ako je prenamjena zemljišta izvršena nakon 31. prosinca 1989.;
  (f)
  „gospodarenje šumama” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na šumu i koji utječe na ekološke, gospodarske ili socijalne funkcije šume;
  (g)
  „gospodarenje poljoprivrednim zemljištem” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na zemljište na kojem se uzgajaju poljoprivredne kulture i na zemljište koje je na ugaru ili se privremeno ne koristi za proizvodnju usjeva;
  (h)
  „gospodarenje pašnjacima” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na zemljište koje se koristi za proizvodnju stoke i usmjereno je na kontrolu ili utjecanje na količinu i vrstu uzgojene vegetacije i stoke;
  (i)
  „obnova vegetacije” znači svaka djelatnost izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koja je namijenjena povećanju zaliha ugljika na bilo kojoj lokaciji od najmanje 0,05 hektara kroz širenje vegetacije, pod uvjetom da ta djelatnost ne znači pošumljavanje ili ponovno pošumljavanje;
  (j)
  „zalihe ugljika” znači masa ugljika pohranjena u spremniku ugljika;
  (k)
  „isušivanje i ponovna uspostava močvarnog područja” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava isušivanja ili ponovne uspostave močvarnog područja na zemljištu koje je isušeno i/ili na kojem je uspostavljeno močvarno područje nakon 31. prosinca 1989., koje ima površinu od najmanje 1 hektara i na kojem je prisutno organsko tlo, pod uvjetom da ta djelatnost ne znači niti jednu drugu djelatnost za koju se pripremaju i vode obračuni sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3., i kada je isušivanje spuštanje razine vode u tlu izazvano izravnim ljudskim djelovanjem ili je ponovna uspostava močvarnog područja djelomična ili potpuna reverzija isušivanja;
  (l)
  „izvor” znači svaki postupak, djelatnost ili mehanizam kojim se u atmosferu ispušta staklenički plin, ili aerosol ili prethodnik stakleničkog plina;
  (m)
  „odliv” znači svaki postupak, djelatnost ili mehanizam kojim se iz atmosfere uklanja staklenički plin, ili aerosol ili prethodnik stakleničkog plina;
  (n)
  „spremnik ugljika” znači cijela ili dio biogeokemijske značajke ili sustava na državnom području države članice u kojem se pohranjuje ugljik, svaki prethodnik stakleničkog plina koji sadrži ugljik ili svaki staklenički plin koji sadrži ugljik;
  (o)
  „prethodnik stakleničkog plina” znači kemijski spoj koji sudjeluje u kemijskim reakcijama koje stvaraju bilo koji staklenički plin iz članka 3. stavka 4.;
  (p)
  „drvni proizvod” znači svaki proizvod sječe drva koji je napustio lokaciju sječe;
  (q)
  „šuma” znači zemljište definirano minimalnim vrijednostima površine zemljišta, lisnatog šumskog pokrova ili ekvivalentnog stupnja gustoće, te potencijalnu visinu drveća u zrelosti na mjestu rasta drveća, kako je utvrđeno za svaku državu članicu u Prilogu V. Šuma uključuje površine s drvećem, uključujući grupe mladog prirodno rastućeg drveća, ili plantaže koje tek trebaju dosegnuti minimalne vrijednosti lisnatog šumskog pokrova ili ekvivalentnog stupnja gustoće ili minimalnu visinu drveća iz Priloga V., uključujući svaku površinu koja uobičajeno čini dio šumskog zemljišta, ali na njemu privremeno nema drveća kao posljedice ljudskog djelovanja, poput sječe, ili kao posljedice prirodnih uzroka, ali od kojeg se može očekivati da ponovno postane šuma;
  (r)
  „lisnati šumski pokrov” znači udjel utvrđenog područja koje je pokriveno vertikalnom projekcijom opsega krošnje drveća, izražen u postocima;
  (s)
  „stupanj gustoće” znači gustoća trajnog i rastućeg drveća na šumskom zemljištu izmjerena prema metodologiji koju je utvrdila država članica;
  (t)
  „prirodne nepogode” znače sve neantropogene događaje ili okolnosti koji izazivaju značajne emisije u šumama i čija je pojava izvan kontrole određene države članice pod uvjetom da ta država članica objektivno nije u mogućnosti smanjiti učinak događaja ili okolnosti na emisije, čak i nakon njihove pojave;
  (u)
  „pozadinska razina” znači prosječne emisije izazvane prirodnim nepogodama u određenom razdoblju, isključujući statističke netipične vrijednosti izračunane u skladu s člankom 9. stavkom 2.;
  (v)
  „vrijednost vremena poluraspada” znači broj godina potrebnih da se količina ugljika pohranjena u kategoriji drvnih proizvoda smanji na jednu polovicu svoje početne vrijednosti;
  (w)
  „trenutačna oksidacija” znači metoda obračunavanja koja pretpostavlja da se cijela količina ugljika pohranjenog u drvnim proizvodima ispušta u atmosferu u trenutku sječe;
  (x)
  „sanitarna sječa” znači svaka djelatnost sječe koja se sastoji od izvlačenja drva koje se još uvijek barem djelomično može iskoristiti sa zemljišta pogođenih prirodnim nepogodama;
  2. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene definicija iz stavka 1. ovog članka kako bi se osigurala sukladnost između tih definicija i svih izmjena odgovarajućih definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
  3. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene Priloga V. za ažuriranje vrijednosti iz njega u skladu s izmjenama definicija u vezi aspekata iz Priloga V. koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
  Članak 3.
  Obveza pripreme i vođenja obračuna za sektor LULUCF
  1. Za svako obračunsko razdoblje iz Priloga I. države članice pripremaju i vode obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti na njihovom državnom području koje pripadaju sljedećim kategorijama:
  (a)
  pošumljavanje;
  (b)
  ponovno pošumljavanje;
  (c)
  krčenje šuma;
  (d)
  gospodarenje šumama.
  2. Za obračunsko razdoblje koje započinje 1. siječnja 2012. i za razdoblja nakon toga, države članice pripremaju i vode godišnje obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti na njihovom državnom području koje pripadaju sljedećim kategorijama:
  (a)
  gospodarenje poljoprivrednim zemljištem;
  (b)
  gospodarenje pašnjacima.
  U vezi s godišnjim obračunima za emisije i uklanjanja koja nastaju iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima, za obračunsko razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2020. primjenjuje je sljedeće:
  (a)
  Države članice do 15. ožujka svake godine u razdoblju od 2016. do 2018. Komisiju izvješćuju o sustavima, koji su uspostavljeni ili u pripremi, za procjenu emisija i uklanjanja iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima. Države članice izvješćuju o tome kako su ti sustavi sukladni s metodologijama IPCC-a i zahtjevima UNFCCC-a u vezi izvješćivanja o emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova.
  (b)
  U razdoblju prije 1. siječnja 2022., države članice svake godine do 15. ožujka osiguravaju i dostavljaju početne, preliminarne i neobvezujuće godišnje procjene emisija i uklanjanja iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima koristeći, prema potrebi, metodologije IPCC-a. Države članice koriste barem metodologiju prve razine (Tier 1) opisanu u odgovarajućim smjernicama IPCC-a. Države se članice potiču da navedene procjene iskoriste za utvrđivanje ključnih kategorija i razvoj ključnih metodologija druge i treće razine specifičnih za određenu državu u svrhu izdržljive i točne procjene emisija i uklanjanja.
  (c)
  Države članice najkasnije do 15. ožujka 2022. dostavljaju svoje konačne godišnje procjene za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima.
  (d)
  Država članica može s ciljem odgode roka iz točke (c) zatražiti izuzeće kada nije razumno moguće postići utvrđivanje konačnih procjena za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima u roku utvrđenom ovim stavkom iz najmanje jednog od sljedećih razloga:
  i.
  potrebni obračun može se zbog tehničke izvedivosti provesti samo u fazama koje prelaze zadani rok;
  ii.
  zaključivanje obračuna unutar zadanog roka bilo bi nerazmjerno skupo.
  Države članice koje žele iskoristiti izuzeće Komisiji do 15. siječnja 2021. podnose obrazloženi zahtjev.
  Kada Komisija smatra zahtjev opravdanim, odobrava izuzeće u trajanju od najviše tri kalendarske godine od 15. ožujka 2022. U suprotnom slučaju Komisija odbija zahtjev navodeći razloge za svoju odluku.
  Ako je potrebno, Komisija može zatražiti da država članica dostavi dodatne informacije u utvrđenom razumnom roku.
  Zahtjev za izuzeće smatra se odobrenim ako Komisija ne uloži prigovor u razdoblju od šest mjeseci nakon primitka izvornog zahtjeva države članice ili zatraženih dodatnih informacija.
  3. Za svako obračunsko razdoblje iz Priloga I. države članice mogu također pripremiti i voditi obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja.
  4. Obračuni iz stavaka 1., 2. i 3. obuhvaćaju emisije i uklanjanja sljedećih stakleničkih plinova:
  (a)
  ugljikovog dioksida (CO2);
  (b)
  metana (CH4);
  (c)
  didušikovog oksida (N2O).
  5. Države članice u svoje obračune uključuju pojedinu djelatnost iz stavaka 1., 2. i 3., kada su obračuni pripremljeni i vođeni u skladu s ovom Odlukom, od početka djelatnosti ili od 1. siječnja 2013., ovisno o tome što nastupa kasnije.
  Članak 4.
  Opća pravila za obračun
  1. Države članice u svojim obračunima iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. emisije označuju pozitivnim (+) znakom, a uklanjanja negativnim (-) znakom.
  2. U pripremi i vođenju svojih obračuna države članice pri procjeni emisija i uklanjanja vezanih uz djelatnosti iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost odgovarajućih informacija.
  3. Emisije i uklanjanja koja nastaju iz bilo koje djelatnosti koja pripada u više od jedne kategorije iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. obračunavaju se samo u jednoj kategoriji u svrhu izbjegavanja dvostrukog obračunavanja.
  4. Države članice na temelju transparentnih i provjerljivih podataka utvrđuju površine zemljišta na kojima se odvija djelatnost koja pripada kategoriji iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. Države članice osiguravaju da takve površine zemljišta mogu biti identificirane u obračunu za odgovarajuću kategoriju.
  5. Države članice u svojim obračunima iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. uključuju sve promjene u zalihama ugljika sljedećih spremnika ugljika:
  (a)
  nadzemne biomase;
  (b)
  podzemne biomase;
  (c)
  stelje;
  (d)
  mrtvog drva;
  (e)
  organskog ugljika u tlu;
  (f)
  drvnih proizvoda.
  Međutim, države članice mogu odabrati da u svoje obračune ne uključe promjene u zalihama ugljika u spremnicima ugljika iz točaka od (a) do (e) prvog podstavka kada spremnik ugljika nije izvor. Države članice smatraju da spremnik ugljika nije izvor samo kada je to dokazano na temelju transparentnih i provjerljivih podataka.
  6. Države članice zaključuju svoje obračune iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. na kraju svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. navodeći u tim obračunima bilancu ukupnih neto emisija i uklanjanja u odgovarajućem obračunskom razdoblju.
  7. Države članice vode potpune i točne evidencije svih podataka korištenih za ispunjavanje obveza iz ove Odluke barem u razdoblju važenja ove Odluke.
  8. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene Priloga I. u pogledu dodavanja ili promjene obračunskih razdoblja kako bi se osiguralo da ta razdoblja odgovaraju relevantnim razdobljima koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, te su dosljedne obračunskim razdobljima koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, a koji se primjenjuju na obveze smanjenja emisija Unije u drugim sektorima.
  Članak 5.
  Pravila za obračun pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma
  1. Države članice u obračunima vezanim uz pošumljavanje i ponovno pošumljavanje prikazuju emisije i uklanjanja koja nastaju samo iz djelatnosti koje se odvijaju na zemljištima koja 31. prosinca 1989. nisu bile šuma. Države članice mogu emisije iz pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja prikazati u jednom obračunu.
  2. Države članice u svojim obračunima prikazuju neto emisije i uklanjanja iz djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma kao ukupne emisije i uklanjanja za svaku godinu odgovarajućeg obračunskog razdoblja na temelju transparentnih i provjerljivih podataka.
  3. Države članice vode obračune za emisije i uklanjanja na zemljištima koja su sukladno članku 4. stavku 4. u obračunima razvrstana pod kategoriju djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja ili krčenja šuma čak i kada se takva djelatnost više ne provodi na tom zemljištu.
  4. Svaka država članica utvrđuje šumsku površinu korištenjem iste prostorne jedinice za ocjenu koja je navedena u Prilogu V. u vezi izračuna za djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma.
  Članak 6.
  Pravila za obračun gospodarenja šumama
  1. Države članice vode obračune za emisije i uklanjanja koja nastaju iz djelatnosti gospodarenja šumama, izračunane kao emisije i uklanjanja u svakom obračunskom razdoblju iz Priloga I., umanjene za vrijednost dobivenu množenjem broja godina u tom obračunskom razdoblju s njihovom referentnom razinom iz Priloga II.
  2. Kada je rezultat izračuna iz stavka 1. za obračunsko razdoblje negativan, države članice u svoje obračune gospodarenja šumama uključuju ukupne emisije i uklanjanja koja ne prelaze 3,5 posto emisija države članice u baznoj godini ili razdoblju iz Priloga VI., kako su dostavljene UNFCCC-u u odgovarajućem izvješću te države članice donesenom sukladno odgovarajućim odlukama CMP o baznoj godini ili baznom razdoblju za drugo ciljno razdoblje iz Kyotskog protokola, isključujući emisije i uklanjanja iz djelatnosti navedenih u članku 3. stavcima 1., 2. i 3., pomnoženim s brojem godina u tom obračunskom razdoblju.
  3. Države članice osiguravaju da su metode izračuna primijenjene u odnosu na njihove obračune za djelatnosti gospodarenja šumama u skladu s Dodatkom II. Odluci 2/CMP.6 te su sukladne metodama izračuna koje se primjenjuju na njihove referentne razine iz Priloga II. u vezi s barem sljedećim aspektima:
  (a)
  spremnicima ugljika i stakleničkim plinovima;
  (b)
  površini uključenoj u gospodarenje šumama;
  (c)
  drvnim proizvodima;
  (d)
  prirodnim nepogodama.
  4. Države članice najkasnije jednu godinu prije kraja svakog obračunskog razdoblja Komisiji dostavljaju revidirane referentne razine. Te referentne razine moraju biti jednake onima koje su aktima usvojila tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili se, u nedostatku takvih akata, izračunavaju u skladu s postupcima i metodologijama iz odgovarajućih odluka koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
  5. U slučaju izmjena odgovarajućih odredbi Odluka 2/CMP.6 ili 2/CMP.7, države članice najkasnije šest mjeseci nakon donošenja tih izmjena Komisiji dostavljaju revidirane referentne razine koje odražavaju te izmjene.
  6. Ako država članica dobije na raspolaganje poboljšanja metodologija vezanih uz podatke koji se koriste za uspostavu referentne razine iz Priloga II., ili ako je došlo do značajnog poboljšanja kvalitete podataka dostupnih državi članici, ta država članica provodi odgovarajuće tehničke ispravke u svrhu uključivanja utjecaja ponovnih izračuna u obračun za gospodarenje šumama. Te tehničke ispravke moraju biti jednake svim takvim ispravkama odobrenim u okviru postupka preispitivanja UNFCCC-a u skladu s Odlukom 2/CMP.7. Predmetna država članica o tim ispravkama obavješćuje Komisiju najkasnije u sklopu svoje dostave informacija na temelju članka 7. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 525/2013.
  7. U smislu stavaka 4., 5. i 6. države članice navode količinu godišnjih emisija iz prirodnih nepogoda, koje su uključene u njihove revidirane referentne razine, i način na koji su procijenile tu količinu.
  8. Komisija provjerava informacije u vezi revidiranih referentnih razina iz stavaka 4. i 5. i tehničke ispravke iz stavka 6. kako bi osigurala sukladnost između informacija poslanih UNFCCC-u i informacija koje su države članice dostavile Komisiji.
  9. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu ažuriranja referentnih razina iz Priloga II. kada država članica promijeni svoju referentnu razinu sukladno stavcima 4. i 5. te je to odobreno kroz postupke UNFCCC-a.
  10. Države članice u svojim obračunima za gospodarenje šumama prikazuju utjecaj svake izmjene Priloga II. u odnosu na cijelo predmetno obračunsko razdoblje.
  Članak 7.
  Pravila za obračun drvnih proizvoda
  1. Svaka država članica u svojim obračunima u skladu s člankom 3. stavcima 1., 2. i 3. prikazuje emisije i uklanjanja iz promjena u zalihi drvnih proizvoda, uključujući emisije iz drvnih proizvoda odstranjenih iz njenih šuma prije 1. siječnja 2013. Isključuju se emisije iz drvnih proizvoda koje se već obračunavaju prema Kyotskom protokolu u razdoblju 2008.-2012. na temelju trenutne oksidacije.
  2. U obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3. u vezi s drvnim proizvodima, države članice prikazuju emisije i uklanjanja koje proizlaze iz promjena u zalihi drvnih proizvoda u sljedećim kategorijama, uz korištenje funkcije raspada prvog reda i zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga III.:
  (a)
  papir;
  (b)
  drvene ploče;
  (c)
  piljeno drvo.
  Države članice mogu dopuniti te kategorije s informacijama o kori, pod uvjetom da su dostupni podaci transparentni i provjerljivi. Države članice također mogu za bilo koju od navedenih kategorija koristiti potkategorije specifične za određenu državu. Države članice mogu koristiti metodologije i vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu umjesto metodologija i zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga III., pod uvjetom da su te metodologije i vremena utvrđeni na temelju transparentnih i provjerljivih podataka te da su korištene metode barem jednako detaljne i točne kao one iz Priloga III.
  Za izvezene drvne proizvode, podaci specifični za određenu državu odnose se na vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu i uporabu drvnih proizvoda u zemlji uvoznici.
  Države članice ne koriste vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu za drvne proizvode stavljene na tržište Unije koje se razlikuju od onih koje koristi država članica uvoznica u svojim obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3.
  Drvni proizvodi koji nastaju iz krčenja šuma obračunavaju se na osnovi trenutne oksidacije.
  3. Kada države članice u svojim obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3. prikazuju emisije ugljikovog dioksida (CO2) iz drvnih proizvoda na odlagalištima krutog otpada, obračunavanje se provodi na osnovi trenutne oksidacije.
  4. Kada države članice u svojim obračunima prikazuju emisije iz drvnih proizvoda koji su dobiveni za potrebe proizvodnje energije, one to također čine na osnovi trenutne oksidacije.
  Države članice mogu, isključivo u informativne svrhe, dostaviti podatke o udjelu drva korištenog za potrebe proizvodnje energije koje je uvezeno u Uniju te zemljama porijekla takvog drva.
  5. Uvezene drvne proizvode, bez obzira na njihovo porijeklo, ne obračunava država članica uvoznica. Sukladno tome, države članice u svojim obračunima prikazuju emisije i uklanjanja iz drvnih proizvoda samo kada te emisije i uklanjanja proizlaze iz drvnih proizvoda uklonjenih sa zemljišta koja su uključena u njihove obračune sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3.
  6. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene informacija iz Priloga III. kako bi se prikazale izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
  Članak 8.
  Pravila za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem, gospodarenja pašnjacima, obnove vegetacije te isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja
  1. Svaka država članica u svojim obračunima vezanim uz gospodarenje poljoprivrednim zemljištem prikazuje emisije i uklanjanja iz tih djelatnosti, izračunanih kao emisije i uklanjanja u svakom obračunskom razdoblju iz Priloga I. umanjene za vrijednost dobivenu množenjem broja godina u tom obračunskom razdoblju s emisijama i uklanjanjima te države članice koja nastaju iz tih djelatnosti u baznoj godini, kako je utvrđeno u Prilogu VI.
  2. Kada država članica odabere pripremiti i voditi obračune za obnovu vegetacije i/ili isušivanje i ponovnu uspostavu močvarnih područja primjenjuje metodu izračuna iz stavka 1.
  Članak 9.
  Pravila za obračun prirodnih nepogoda
  1. Kada su ispunjeni uvjeti iz stavaka 2. i 5. ovog članka, države članice mogu isključiti neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda iz izračuna vezanih uz njihove obveze obračunavanja sukladno točkama (a), (b) i (d) stavka 1. članka 3.
  2. Kada države članice primjenjuju stavak 1. ovog članka, u skladu s metodologijom iz Priloga VII. izračunavaju pozadinsku razinu za svaku djelatnost iz točaka (a), (b) i (d) stavka 1. članka 3. Točke (a) i (b) stavka 1. članka 3. imaju zajedničku pozadinsku razinu. Umjesto toga, države članice mogu primijeniti transparentnu i usporedivu metodologiju specifičnu za određenu državu korištenjem dosljednog i potpunog vremenskog niza podataka, uključujući za razdoblje 1990.-2009.
  3. Države članice mogu iz svojih obračuna za sektor LULUCF isključiti, bilo godišnje ili na kraju predmetnog obračunskog razdoblja, neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koji prelaze pozadinsku razinu izračunanu u skladu sa stavkom 2., kada:
  (a)
  emisije u određenoj godini obračunskog razdoblja prelaze pozadinsku razinu zajedno s granicom. Kada je pozadinska razina izračunana sukladno metodi iz Priloga VII., ta granica je jednaka dvostrukoj standardnoj devijaciji vremenskog niza koji se koristi za izračun pozadinske razine. Kada je pozadinska razina izračunana korištenjem metodologije specifične za određenu državu, države članice opisuju način na koji je granica ustanovljena, ako je takva granica potrebna. Svaka korištena metodologija izbjegava očekivanje neto kredita tijekom obračunskog razdoblja;
  (b)
  države članice ispune zahtjeve u vezi informacija iz stavka 5. te izvijeste o tome.
  4. Svaka država članica koja isključuje neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda u određenoj godini obračunskog razdoblja:
  (a)
  isključuje iz obračuna, za preostalo obračunsko razdoblje, sva daljnja uklanjanja na zemljištima koja su pod utjecajem prirodnih nepogoda i na kojima su nastale emisije iz stavka 3.;
  (b)
  ne isključuje emisije nastale iz djelatnosti sječe i sanitarne sječe koje su se odvijale na tim zemljištima nakon pojave prirodnih nepogoda;
  (c)
  ne isključuje emisije nastale iz propisanog spaljivanja koje se odvilo na tim zemljištima u toj određenoj godini obračunskog razdoblja;
  (d)
  ne isključuje emisije na zemljištima koje su podvrgnute krčenju šume nakon pojave prirodnih nepogoda.
  5. Države članice mogu isključiti neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda samo ako dostave transparentne informacije koje dokazuju:
  (a)
  da su identificirane sve površine zemljišta pod utjecajem prirodnih nepogoda u toj određenoj izvještajnoj godini, uključujući njihovu geografsku lokaciju, godinu i vrste prirodnih nepogoda;
  (b)
  da tijekom preostalog predmetnog obračunskog razdoblja nije došlo do krčenja šuma na zemljištima koja su bila pod utjecajem prirodnih nepogoda zbog kojih su emisije isključene iz obračuna;
  (c)
  koje se provjerljive metode i kriteriji planiraju koristiti za identifikaciju krčenja šuma na tim zemljištima u sljedećim godinama obračunskog razdoblja;
  (d)
  ako je to izvedivo, koje je mjere poduzela država članica za upravljanje i kontrolu utjecaja tih prirodnih nepogoda;
  (e)
  ako je to moguće, koje je mjere poduzela država članica za sanaciju zemljišta pod utjecajem tih prirodnih nepogoda.
  6. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene zahtjeva u vezi informacija iz stavka 5. ovog članka da bi se prikazale izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola.
  Članak 10.
  Informacije o mjerama u sektoru LULUCF
  1. Države članice najkasnije 18 mjeseci nakon početka svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. pripremaju te Komisiji dostavljaju informacije o svojim trenutnim i budućim mjerama u sektoru LULUCF koje su usmjerene na ograničenje ili smanjenje emisija ili povećanje uklanjanja iz djelatnosti navedenih u članku 3. stavcima 1., 2. i 3. ove Odluke, kao zaseban dokument ili jasno uočljiv dio njihovih strategija niskougljičnog razvoja iz članka 4. Uredbe (EU) br. 525/2013, ili drugih nacionalnih strategija ili planova vezanih uz LULUCF. Države članice osiguravaju savjetovanje sa širokim krugom dionika. Kada država članica takve informacije dostavlja kao dio strategija niskougljičnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 525/2013, primjenjuju se odgovarajući rokovi utvrđeni u toj Uredbi.
  Informacije o mjerama u sektoru LULUCF obuhvaćaju trajanje odgovarajućeg obračunskog razdoblja iz Priloga I.
  2. Države članice u svoje informacije o mjerama u sektoru LULUCF uključuju najmanje sljedeće informacije vezane uz svaku od djelatnosti iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3.:
  (a)
  opis prošlih trendova u emisijama i uklanjanjima uključujući, gdje je to moguće, povijesne trendove u mjeri u kojoj se oni mogu razumno rekonstruirati;
  (b)
  projekcije emisija i uklanjanja za obračunsko razdoblje;
  (c)
  analizu potencijala za ograničavanje ili smanjenje emisija i održavanje ili povećanje uklanjanja;
  (d)
  popis najprikladnijih mjera za razmatranje nacionalnih okolnosti, uključujući prema potrebi, ali ne ograničavajući se na okvirne mjere iz Priloga IV. koje država članica planira ili koje treba provesti kako bi se iskoristio potencijal za ublažavanje, kada je on utvrđen sukladno analizi iz točke (c);
  (e)
  postojeće i planirane politike za provedbu mjera iz točke (d), uključujući kvantitativni ili kvalitativni opis očekivanog učinka tih mjera na emisije i uklanjanja, uzimajući u obzir i druge politike i mjere povezane sa sektorom LULUCF;
  (f)
  okvirne rokove za donošenje i provedbu mjera iz točke (d).
  3. Komisija može državama članicama osigurati smjernice i tehničku pomoć u svrhu olakšavanja razmjene informacija.
  Komisija može, uz savjetovanje s državama članicama, objediniti svoje nalaze iz informacija svih država članica o mjerama u sektoru LULUCF s ciljem olakšavanja razmjene znanja i najboljih praksi između država članica.
  4. Države članice na sredini i na kraju svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. Komisiji podnose izvješće koje opisuje napredak u provedbi njihovih mjera u sektoru LULUCF.
  Komisija može objaviti objedinjeno izvješće na temelju izvješća iz prvog podstavka.
  Države članice javnosti čine dostupnima informacije o svojim mjerama u sektoru LULUCF i izvješća iz prvog podstavka u roku tri mjeseca od njihovog podnošenja Komisiji.
  Članak 11.
  Preispitivanje
  Komisija preispituje pravila za obračun iz ove Odluke u skladu s odgovarajućim odlukama koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola, ili drugim zakonodavstvom Unije ili, u nedostatku takvih odluka, do 30. lipnja 2017. te prema potrebi podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.
  Članak 12.
  Izvršenje delegiranja
  1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji prema uvjetima iz ovog članka.
  2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 8., članka 6. stavka 9., članka 7. stavka 6. i članka 9. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje od osam godina, počevši od 8. srpnja 2013. Komisija sastavlja izvješće o delegiranoj ovlasti najmanje devet mjeseci prije završetka navedenog osmogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti se automatski produžuje za isto razdoblje, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ne usprotive takvom produženju najmanje tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.
  3. Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 8., članka 6. stavka 9., članka 7. stavka 6. i članka 9. stavka 6. može biti opozvano od Europskog parlamenta ili Vijeća u bilo koje vrijeme. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedenih u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na valjanost svih već važećih delegiranih akata.
  4. Čim donese neki delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
  5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavcima 2. i 3., člankom 4. stavkom 8., člankom 6. stavkom 9., člankom 7. stavkom 6. i člankom 9. stavkom 6. stupa na snagu isključivo ako Europski parlament ili Vijeće ne uloži prigovor u razdoblju od dva mjeseca nakon što je Europski parlament ili Vijeće primilo obavijest o tom aktu ili ako su prije isteka tog razdoblja Europski parlament i Vijeće zajedno obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. To razdoblje se na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.
  Članak 13.
  Stupanje na snagu
  Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
  Članak 14.
  Ova je Odluka upućena državama članicama.
  Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.