Input:
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1331/2011,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 627/2011 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, koska Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’etukomitea’, teki 16 päivänä elokuuta 2010 valituksen, jäljempänä ’valitus’, sellaisten unionin kahden tuottajaryhmän puolesta, jäljempänä ’valituksen tekijät’, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. MYÖHEMPI MENETTELY
(4)
Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista.
Yksilöllinen tarkastelu
(5)
Yksilöllistä tarkastelua koskevien kolmen pyynnön osalta on päätetty lopullisesti, ettei yksilöllisiä tarkasteluja myönnetä, koske ne hankaloittaisivat tutkimusta kohtuuttomasti ja estäisivät tutkimuksen loppuun saattamisen hyvissä ajoin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todettiin, komissio oli valinnut edustavan otoksen, johon kuuluvien yritysten osuus oli 25 prosenttia Eurostatin tutkimusajanjaksolla rekisteröimästä kokonaistuonnista ja yli 38 prosenttia yhteistyössä toimineiden viejien kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen kuuluneista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi on osa suurta yritysryhmää. Ryhmien koko hankaloitti tutkimusta sekä tutkimukseen käytettävän työmäärän että analysoinnin osalta. Näissä olosuhteissa oli mahdotonta suostua yksilöllistä tarkastelua koskeviin muiden vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöihin.
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(6)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavat ruostumattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket (muut kuin ne, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(7)
Koska alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15-19 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Samankaltainen tuote
(8)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(9)
Jotkin osapuolet kiistivät alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen osan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa.
(10)
Eräs osapuoli väitti, ettei komissio paljastanut EU:n ja Kiinan markkinoiden välistä raaka-aineiden hintaeroa. Tältä osin on syytä huomata, että sekä markkinatalouskohtelua koskevasta päätöksestä ilmoittamisen että väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä kerrottiin raaka-aineiden nimellinen hintaero EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, että hintaero on teräslaadusta riippuen noin 30 prosenttia. Komissio käytti vertailun perustana tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta EU:n tuottajilta ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuja tietoja. Tiedot on tarkistettu vertaamalla niitä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin (3).
(11)
Lisäksi väitettiin, ettei komissio verrannut toisiinsa Kiinaan tuodun rautamalmin hintoja ja rautamalmin kansainvälisiä markkinahintoja. Tähän liittyvässä väitteessä todettiin, ettei tietoja rautamalmin vaikutuksista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien hankkimien raaka-aineiden (billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen) kustannuksiin ollut annettu. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa oleva viittaus rautamalmiin koski suhteellista etua, joka saattaisi selittää billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen alhaiset hinnat Kiinassa. Rautamalmi, nikkeli ja kromi ovat tärkeimmät kustannustekijät ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen tuotannossa. Koska rautamalmin, nikkelin ja kromin hinnat perustuvat yleensä kuitenkin kansainvälisiin markkinahintoihin, niillä voi olla ainoastaan rajallinen vaikutus toisaalta EU:ssa ja toisaalta Kiinassa valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen sekä näin ollen myös ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien väliseen hinta-eroon. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 hylkääminen ei perustunut rautamalmin hintoihin vaan raaka-aineiden eli tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa suoraan käytettävien billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen väliseen hintaeroon; tämä hintaero sekä valtion puuttuminen (vientivero ja alv-hyvityksen poistaminen) johtivat siihen päätelmään, ettei markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 osoitettu täyttyneen.
(12)
Eräs osapuoli toisti useaan kertaan saman väitteen, joka koski markkinatalouskohtelun määrittämisessä käytettyyn menettelyyn liittyviä seikkoja. Väite koski jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista ja tietoja, joita komitealle oli toimitettu nykyisen tutkimuksen kuluessa. Asiaa on selvitetty osapuolelle lähetetyissä kahdessa kirjeessä, ja siitä vaihdettiin useaan kertaan tietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että perusasetuksen 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista koskevia tietoja ei saa luovuttaa, paitsi jos niiden luovuttamisesta nimenomaan säädetään perusasetuksessa. Voimassa olevat säännökset eivät siis salli, että osapuolet saisivat tietoa komission ja jäsenvaltioiden välisestä tiedonvaihdosta.
(13)
Sama osapuoli esitti väitteitä, jotka koskivat lähinnä raaka-ainemarkkinoiden vääristymiä. Väitettiin, että Kiinan kotimarkkinoilla ostetut ruostumattomasta teräksestä valmistetut billetit muodostivat ainoastaan osan tutkimusajanjakson aikana tehdyistä raaka-aineiden ostoista. Tältä osin todettakoon ensinnäkin, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa ei vahvisteta kynnysarvoa sellaiselle raaka-aineostosten osuudelle, johon vääristymien olisi pitänyt vaikuttaa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tärkeämpi on kuitenkin se komission esittämä seikka, että Kiinan raaka-ainemarkkinoiden vääristymät koskivat ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettäviä pääraaka-aineita eikä ainoastaan billettejä. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettävien pääraaka-aineiden eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Kaikki nämä raaka-aineet kuuluvat HS-koodiin 7218 10 (valanteet ja muu alkumuodossa oleva ruostumaton teräs). Niihin kaikkiin sovelletaan 15 prosentin vientiveroa, eikä niistä myönnetä 17 prosentin alv-hyvitystä viennin yhteydessä. Tältä osin on vahvistettu vääristymien olemassaolo, minkä perusteella pääteltiin, ettei yksikään otokseen kuuluneista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon käytetyt Kiinan kotimarkkinoilta ostetut raaka-aineet muodostivat huomattavan osan eli noin 30 prosenttia kyseisen yrityksen ostoista. Lisäksi on syytä huomata, että toinen huomattava osa tuodaan etuyhteydessä olevilta yrityksiltä.
Kun tarkastellaan ostoja etuyhteydettömiltä toimittajilta, jopa 56 prosenttia niistä on ostettu kotimaisilta toimittajilta. Näin ollen voidaan todeta, että toisin kuin kyseinen osapuoli väittää, tosiseikkoja ei tulkittu väärin markkinatalouskohtelun määrittämisen osalta; tämä koskee sekä viestintää kyseisen osapuolen kanssa että kuulemismenettelyä neuvoa-antavan komitean kanssa, joka sai tiedon kaikista osapuolten toimittamista väitteistä. Väite on näin ollen hylättävä.
(14)
Eräs yritys väitti, että markkinatalouskohtelun kieltämistä koskevan päätöksen tulisi olla yrityskohtainen ja että tässä tapauksessa toimielimet laajensivat maan tasolla tehdyt yleiset havainnot koskemaan yksittäisiä tuottajia. Tätä väitettä ei voida hyväksyä; toimielimet olivat tehneet erilliset analyysit kullekin otoksessa mukana olleelle tuottajalle. On totta, että toimielimet ovat päätyneet samaan päätelmään kaikkien kolmen tuottajan tapauksessa, mutta tämä johtuu siitä, että valtio puuttuu kaikkien niiden päätöksentekoon, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa selitetään.
(15)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa esitetty päätelmä, että kaikki markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt olisi hylättävä.
2. Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(16)
Eräs osapuoli väitti, että vertailumaana olisi pitänyt käyttää Yhdysvaltoja. On syytä huomata, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46-48 kappaleessa on esitetty yksityiskohtaiset perustelut päätökselle, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei käytetä vertailumaana. Koska kyseinen osapuoli ei perustellut väitettään eikä esittänyt lisätietoja, jotka voisivat muuttaa päätelmiä, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana, väite on hylättävä.
(17)
On kuitenkin korostettava, että komissio pyrki edelleen löytämään soveltuvan vertailumaan, joka tekisi yhteistyötä tutkimuksessa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 kappaleessa mainittujen pyrkimysten lisäksi komissio otti yhteyttä tuottajiin Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Etelä-Koreassa, Kanadassa, Malesiassa, Meksikossa, Taiwanissa ja Ukrainassa. Yhteyttä on otettu yhteensä 46 yritykseen, mutta yksikään ei ole suostunut toimimaan yhteistyössä.
(18)
Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetty alustava päätelmä, jonka mukaan normaaliarvon tulisi perustua samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettuun tai maksettavaan hintaan, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(19)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa todettiin, normaaliarvon perustana käytettiin tuotelajeja eniten muistuttavista samankaltaisista tuotteista, joilla on sama halkaisija, teräslaatu ja tuotelaji (esimerkiksi kylmä- tai kuumavedetyt), tosiasiallisesti unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(20)
Unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(21)
Eräs yritys väitti, että normaaliarvon laskennan perustana voitaisiin käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tuontihintoja Euroopan unionista Yhdysvaltoihin tai unionin tuottajien tuontihintoja Euroopan unioniin. Väitteelle ei esitetty lisäperusteluja. Yritys ei esittänyt perusteita sille, miksi tällainen laskentamalli soveltuisi normaaliarvon määrittämiseen paremmin kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä. Perusteita ei esitetty etenkään sille, miksi normaaliarvo olisi syytä laskea ainesputkien hintojen perusteella eikä unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen hintojen perusteella.
(22)
Ei myöskään ole esitetty perusteita sille, miksi pitäisi tarkastella EU:n vientiä Yhdysvaltoihin. Tämä vaihtoehto ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta, koska kaikkien yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien toiminta nojautuu tuontiin EU:ssa toimivilta emoyhtiöiltä, kuten jo todettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa. Ehdotettu menetelmä ei olisi tarkoituksenmukainen myöskään yhdysvaltalaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien korkeiden jalostuskustannusten takia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa todettiin, ja juuri tästä syystä Yhdysvaltojen ei katsottu soveltuvan vertailumaaksi.
(23)
Yhdysvalloista Euroopan unioniin suuntautuvaa vientiä on käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa. Katsottiin, että Yhdysvaltojen vientihinnat ovat vääristyneet korkeiden tuotantokustannusten vuoksi ja että vientimäärät ovat vähäisiä.
(24)
Sama yritys ehdotti, että normaaliarvo laskettaisiin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tosiasiallisten EU:n tuottajien tuontihintojen perusteella. EU:n tuottaja, joka tuo ainesputkia Intiasta Euroopan unioniin, kuten valituksessa mainitaan, ei kuitenkaan toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Yksikään otokseen kuuluvista unionin tuottajista ei myöskään tuo ainesputkia yhdestäkään EU:n ulkopuolisesta maasta. Näin ollen ehdotettua menetelmää ei voida käyttää.
(25)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa vahvistetut normaaliarvon määrittämistä koskevat päätelmät vahvistetaan.
3. Vientihinta
(26)
Eräs osapuoli toisti väitteensä, että tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myyntipäivänä tulisi pitää tilauspäivää eikä laskutuspäivää. Väitteen yhteydessä viitattiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohtaan. Kuten osapuolelle selvitettiin kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa 11 päivänä maaliskuuta 2011 järjestetyn kuulemisen aikana, kyseinen säännös koskee nimenomaan valuutan muuntamista eli vaihtokursseja, joita on käytettävä silloin kun hintojen vertailu vaatii valuutan muuntamista. Viittaus tilauksen päivämäärään koskee siis valuutan muuntamista vientihinnan ja normaaliarvon tasapuolisen vertailun osalta, eikä se koske liikevaihtoa eikä unioniin tulevan vientimyynnin määrää tutkimusajanjaksolla.
(27)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4. Vertailu
(28)
Kuten edellä olevassa johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(29)
Eräs osapuoli ei hyväksynyt menetelmää, jossa vientihinnan ja normaaliarvon vertailu perustui kolmeen ominaisuuteen (halkaisijaan, teräslaatuun ja tuotelajiin, esim. kylmä- tai kuumavedetyt). Osapuoli väitti, että vertailut olisi pitänyt tehdä yksityiskohtaisemmalla tasolla, toisin sanoen huomioon olisi pitänyt ottaa myös muita ominaisuuksia, muun muassa seinämän paksuus, pituus ja testaus.
(30)
Komission yksiköt ovat todellakin keränneet tietoa myös muista ominaisuuksista, muun muassa pituudesta, seinämän paksuudesta ja testauksesta.
(31)
Polkumyyntimarginaali määritetään perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yleensä normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken viennin hintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa vaaditaan, että polkumyyntiä koskevien laskelmien tulisi perustua ’kaikkeen yhteisöön suuntautuvaan vientiin’ mutta niihin olisi sovellettava ’tasapuolista vertailua koskevia säännöksiä’. Yritys viittasi niin kutsuttuun tuotevalvontakoodiin ja siihen sisältyviin parametreihin. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että tuotevalvontakoodi on tutkimuksessa käytettävä työväline, jota käyttämällä voidaan jäsentää ja järjestää huomattavat määrät yritysten toimittamaa hyvin yksityiskohtaista tietoa. Se on apuväline, jonka avulla voidaan analysoida yksityiskohtaisemmin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen luokkiin kuuluvien tuotteiden erilaiset ominaisuudet. Vertailu perustui tärkeimpiin ominaisuuksiin tasapuolisen vertailun varmistamiseksi.
(32)
Yrityksen esittämän vaatimuksen jälkeen komissio kertoi kirjeessä, että putken seinämän paksuus vaikuttaa suhteellisesti putken painoon ja se otettiin näin ollen välillisesti huomioon vertailussa. Muilla ominaisuuksilla, esimerkiksi testauksella, on vain pientä vaikutusta vertailuun. Lähes kaikille tarkasteltavana oleville tuotteille tehdään esimerkiksi standarditestit.
(33)
Korostettakoon, ettei komissio jättänyt huomiotta mitään tietoja, vaikka osapuoli näin väittääkin. Ei kuitenkaan ole tavatonta, että joillakin tuotevalvontanumerossa käytetyillä ominaisuuksilla on vähäisempi painoarvo ja että tietyt ominaisuudet toimivat muita paremmin tasapuolisen vertailun perustana. Mitään putkia ei jätetty pois vertailusta fyysisten erojen tai muiden syiden takia, eikä uusia tuotelajeja ole luotu. Päinvastoin, kaikki myynti oli mukana vertailussa putken halkaisijasta tai pituudesta riippumatta.
(34)
Yritys väitti myös, että komission käyttämä lähestymistapa esti sitä esittämästä fyysisiä ominaisuuksia koskevaa oikaisuvaatimusta. Myös tämä väite perustui siihen, että komissio suoritti vertailun vain kolmen parametrin perusteella, ja aihetta on jo käsitelty edellä johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
(35)
Sama osapuoli otti esiin myös vertailussa käytettyyn menettelyyn liittyviä näkökohtia, ja niiden osalta on sanottava, että yrityksellä on ollut hyvä mahdollisuus kommentoida sen tapauksessa tehtyjä laskelmia. Yksityiskohtaiset tiedot laskemista on ilmoitettu väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisupäivänä. Yritys esitti huomautuksia vertailussa käytetyistä ominaisuuksista ja vaati tarkennuksia asiaan 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Komission yksiköt antoivat vastauksensa 19 päivänä heinäkuuta 2011. Tämän jälkeen yritys toisti kannanottonsa 29 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Yritys oli eri mieltä vertailun perustasta ja väitti toistuvasti, että seinämän paksuuden, pituuden tai testauksen kaltaisilla ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Kuten edellä todettiin, komissio on tietoinen siitä, että kyseisillä ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Pidettiin kuitenkin tarkoituksenmukaisempana, että laskelmat perustuisivat tärkeimpiin kolmeen ominaisuuteen, sillä siten saavutetaan paras vastaavuus ja on mahdollista löytää vastaavat myynnit kaikkien vientitapahtumien osalta.
(36)
Yritys väitti, että siltä estettiin mahdollisuus esittää oikaisua koskevia vaatimuksia. Tämä väite on hylättävä. Vaatimusten esittäminen oli mahdollista koko menettelyn ajan ja varsinkin alustavien havaintojen ilmoittamisen aikana, jolloin yritys sai yksityiskohtaiset tiedot laskelmista.
(37)
Eräs osapuoli väitti, että halkaisijaltaan pienempien putkien tuotantokustannusten soveltaminen suurempiin putkiin ei kuvastanut todellisia kustannuksia, koska halkaisijaltaan suurempien putkien kustannukset olivat paljon suuremmat. Osapuoli ei kuitenkaan esittänyt vaihtoehtoja tai perustellut väitettään. Koska vaihtoehtoista menetelmää ei ole esitetty, käytettyä menetelmää pidetään tarkoituksenmukaisimpana.
(38)
Eräs yritys väitti, että oikaisujen lukumäärä (oikaisut havaitun laadun ja kaupan portaan vuoksi sekä siksi, että komissio käytti useamman ominaisuuden sijasta kolmea ominaisuutta), viittaa siihen, että EU:n tuottajien tuotteet eivät ole verrattavissa tuotuihin kiinalaisiin tuotteisiin. Tältä osin huomautetaan, että toimielinten tekemät oikaisut ovat olennainen osa polkumyyntilaskelmia. Oikaisuista säädetään perusasetuksessa, eikä niiden käyttäminen aseta sellaisenaan kyseenalaiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen vertailukelpoisuutta. Korkea vastaavuussuhde itse asiassa vahvistaa sen, että tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat täysin vertailukelpoisia.
(39)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53-54 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
5. Polkumyyntimarginaalit
(40)
Eräs osapuoli väitti, että nikkelin hinnan voimakkaiden vaihteluiden vuoksi polkumyyntimarginaali olisi pitänyt laskea neljännesvuosikohtaisesti. Tältä osin todetaan, että nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa vientihinnan ja normaaliarvon välinen vertailu ei ole vertailua hintojen ja kustannusten välillä vaan ainoastaan painotettujen keskimääräisten myyntihintojen välillä (normaaliarvo vahvistettiin EU:n tuotannonalan myyntihintojen perusteella). Lisäksi nikkelin hinnannousu johtui maailmanmarkkinahintojen noususta, eikä siten ollut pelkästään Kiinaan rajoittuva ilmiö. Hintojen nousu vaikutti enintään kolmen kuukauden pituiseen jaksoon tutkimusajanjakson aikana, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin koko tutkimusajanjakson ajan. Tällaisia raaka-aineiden hintojen muutoksia on lisäksi pidettävä tavanomaisena osana liiketoimintaa. Nikkelin hintojen nousun pitäisi vaikuttaa yhtä lailla sekä unionin että Kiinan tuottajiin, sillä nikkelin hinta noteerataan Lontoon metallipörssissä (London Metal Exchange). Mahdolliset erot johtuisivat raaka-ainehintojen vääristymistä Kiinassa, eikä niitä siksi pitäisi ottaa huomioon laskelmissa. Näin ollen väite on hylättävä, ja vertailun tulee perustua kiinalaisten vuotuisiin keskimääräisiin vientihintoihin ja EU:n vuotuisiin keskimääräisiin hintoihin, joita on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Näin ollen väite hylättiin.
(41)
Eräs kiinalainen tuottaja esitti perustellun väitteen, että oikaisut oli laskettu väärin sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Komissio hyväksyi väitteen ja teki uuden laskelman, jonka seurauksena polkumyyntimarginaaliksi tuli 83,7 prosenttia. Tätä muutosta lukuun ottamatta vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55-61 kappaleessa esitetyt päätelmät. Tarkistetut polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
Lopulliset polkumyyntimarginaalit
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
71,5 %
Kaikki muut yritykset
83,7 %
E. VAHINKO
1. Unionin tuotannonala
(42)
Unionin tuotannonalan määritelmästä tai unionin tuottajien otoksen edustavuudesta ei esitetty väitteitä alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin kulutus
(43)
Unionin kulutusta koskevia väitteitä ei ole esitetty. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-66 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(44)
Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä polkumyyntituonnin määrää, markkinaosuutta ja hintakehitystä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67-69 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
Hintojen alittavuus
(45)
Kiinasta tulevan tuonnin hintojen alittavuutta koskevan laskelman osalta sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että unionin tuotannonala pyysivät lisätietoa laskennassa käytetystä menetelmästä, jolla tietyt oikaisut (tuonnin jälkeiset kustannukset, kaupan porras ja markkinoilla havaittu tuotteen laatu) määriteltiin. Komissio vastasi pyyntöihin antamalla tiedot siitä, kuinka oikaisut määriteltiin, mutta varmisti samalla, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatettiin.
(46)
Erään kiinalaisen tuottajan esittämien huomautusten perusteella hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan tehtiin pieni korjaus, koska väliaikaista tullia koskevassa laskelmassa kaupan porrasta koskevaan oikaisuun sisältyi myös osa tuontikustannuksista, jotka oli samaan aikaan otettu huomioon erillisessä tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevassa oikaisussa. Korjaus aiheutti alle 1 prosenttiyksikön muutoksen hintojen alittavuuden marginaaleihin ja vahingon korjaavaan tasoon verrattuna alustavaan vaiheeseen (ks. jäljempänä johdanto-osan 82 ja 83 kappale vahingon korjaavaa tasoa koskevasta tarkistuksesta).
(47)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan edellä esitettyjen muutosten jälkeen.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(48)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että jotkin indikaattorit olisi jätettävä pois vahinkoa koskevasta analyysista. Ne väittivät, että tuotanto ja kapasiteetin käyttö laskivat samaa tahtia unionin kulutuksen kanssa, eikä näitä indikaattoreita pitäisi siksi ottaa huomioon merkittävää vahinkoa koskevassa analyysissa. Samankaltainen väite esitettiin unionin myynnin laskun osalta, jonka väitettiin myös tapahtuneen samaa tahtia kuin kulutuksen pieneneminen.
(49)
On syytä huomata, että perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan vahingon arvioinnissa on otettava huomioon ”kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat kyseisen teollisuuden tilanteeseen”. Muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa vahinkoon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi, käsitellään luvussa ”F. SYY-YHTEYS” ja etenkin sen kohdassa, joka koskee muiden tekijöiden vaikutuksia (ks. jäljempänä johdanto-osan 59-69 kappale).
(50)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72-89 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(51)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-92 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja talouden taantuman vaikutukset
(52)
Eräät osapuolet toistivat alustavan tutkimuksen aikana esittämänsä väitteet, että huomattava osa unionin tuotannonalan kärsimästä merkittävästä vahingosta johtui muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(53)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräät vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät etenkin, että myyntimäärien lasku ja markkinaosuuden menetys johtuivat suurelta osin kysynnän laskusta, joka oli seurausta pikemminkin talouskriisistä kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Ne väittivät lisäksi, että kiinalaisen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen toisiinsa verrattavissa oleva lasku tarkastelujaksolla (9 % Kiinan ja 8 % unionin tuotannonalan osalta) oli myös osoitus siitä, että unionin tuotannonalan hintojen lasku johtui yksinomaan kysynnän laskusta markkinoilla, ei niinkään polkumyyntituonnin vaikutuksista.
(54)
Ensinnäkin on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa otetaan huomioon, että talouden taantuma ja siitä johtuva kysynnän lasku heikensivät unionin tuotannonalan tilannetta ja ovat siten saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan vähennä Kiinasta alhaisin hinnoin tulleen polkumyyntituonnin vahingollista vaikutusta, ja tällainen tuonti on kasvattanut markkinaosuuttaan unionissa koko tarkastelujakson ajan.
(55)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104-105 kappaleessa selvitettiin, polkumyyntituonnin vaikutukset ovat itse asiassa vahingollisempia laskevan kysynnän aikaan kuin nopean kasvun vuosina. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat näyttävät jatkuvasti alittaneen unionin hinnat tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimusajanjaksolla hintojen alittavuus vaihteli 21 ja 32 prosentin välillä, ja kiinalaisen tuonnin osuus kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli 7,9 prosenttiyksikköä ja oli sen seurauksena yli 18 prosenttia unionin markkinaosuudesta. Samalla kun kiinalainen tuonti aiheutti selvää hintapainetta, joka esti unionin tuotannonalaa asettamasta kustannukset kattavia (saatikka kannattavia) hintoja, kiinalaisen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu johti siihen, ettei unionin tuotannonala voinut kasvattaa tuotantomääriä, kapasiteetin käyttöastetta ja myyntiä etenkään niiden kulutushyödykkeiden osalta, jotka pääosin myydään välittäjien kautta.
(56)
Toiseksi mainittakoon, että tässä tapauksessa päätelmien tekeminen yksinomaan myyntimäärän ja markkinaosuuden tapaisten valikoitujen vahinkoindikaattorien tai yksinomaan myyntihintojen perusteella vääristäisi analyysiä. Esimerkiksi myyntimäärän ja markkinaosuuden laskuun yhdistyi muun muassa vakava kannattavuuden heikkeneminen, ja pääosin nämä johtuivat polkumyyntituonnin aiheuttamasta hintapaineesta. Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 3,6 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan kiinalaiselle tuonnille. Kun otetaan huomioon hinnan alittavuuden taso ja kiinalaisen tuonnin sekä suhteellinen että absoluuttinen lisääntyminen, ei missään nimessä voida katsoa, ettei unionin tuottajien hintojen lasku liittyisi polkumyyntituonnin hintatasoon.
(57)
Edellä esitetyn kiinalaisen tuonnin merkittävän määrän ja sen unionin tuotannonalalle aiheuttaman hintapaineen perusteella vahvistetaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun merkittävän vahingon välinen syy-yhteys.
(58)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
(59)
Jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ottivat esiin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin ja väittivät, että 1 prosenttiyksikkö unionin tuotannonalan markkinaosuuden 3,6 prosenttiyksikön menetyksestä johtui Japanista ja Intiasta tulevasta tuonnista. Itse asiassa kiinalainen tuonti kasvatti kuitenkin markkinaosuuttaan sekä muista maista tulevan tuonnin että unionin tuotannonalan kustannuksella. Kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden 7,9 prosenttiyksikön kasvu voidaan jakaa siten, että unionin tuotannonala menetti 3,6 prosenttiyksikköä ja muut tuojat 4,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan.
(60)
Samat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tiettyjen kolmansien maiden, etenkin Ukrainan, Intian ja Yhdysvaltojen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat myös laskeneet merkittävästi, mikä olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tältä osin on kuitenkin todettava, että keskimääräiset tuontihinnat kaikista muista maista Kiinaa lukuun ottamatta ovat itse asiassa yleisesti ottaen nousseet 34 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todettiin, keskimääräinen tuontihinta Yhdysvalloista on suurelta osin ylittänyt unionin markkinoiden hinnat. Samassa johdanto-osan kappaleessa korostettiin myös, että Ukrainan markkinaosuus pieneni kun taas Yhdysvaltojen ja Intian markkinaosuudet pysyivät suhteellisen vakaina. Näistä maista tulevaa tuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että muista kolmansista maista tulevalla tuonnilla olisi ollut merkittävä rooli unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisessä, eikä se näin ollen poista kiinalaisen polkumyyntituonnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä.
(61)
Koska muita huomautuksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97-102 kappaleessa esitetyistä päätelmistä ei tehty, päätelmät vahvistetaan.
(62)
Talouden taantumaa ei myöskään pidetä sellaisena tekijänä, että se poistaisi syy-yhteyden, ja syitä tähän analysoidaan edellä olevissa johdanto-osan 52-58 kappaleessa. Koska yksikään esitetyistä huomautuksista ei osoittanut päinvastaista, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(63)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107-108 kappaleessa esitetyistä unionin tuotannonalan vientitulosta koskevista päätelmistä ei esitetty huomautuksia, kyseiset päätelmät vahvistetaan.
(64)
Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa kuvatulla yksikkötuotantokustannusten 18 prosentin kasvulla oli polkumyyntituontia merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen, ja vaativat yksityiskohtaisempaa analyysia yksikkökustannusten kasvun vaikutuksista.
(65)
Komissio tutki asian ja havaitsi, että yksikkötuotantokustannusten nousun voidaan katsoa johtuvan seuraavista tekijöistä: raaka-aineen hintojen noususta johtuvat korkeammat valmistuskustannukset; korkeammat kiinteät kulut, esimerkiksi suorat työvoimakulut, poistot, tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokulut; tuotannon nopea lasku.
(66)
Koska unionin tuotannonalan hinnoittelujärjestelmä - niin kutsutussa seostelisäjärjestelmässä hinnat yhdistetään suoraan nikkelin, molybdeenin ja kromin kaltaisten tärkeimpien raaka-aineiden hintanoteerauksiin - ottaa huomioon raaka-aineen kustannusvaihtelut, niiden vaikutus kannattavuuteen ei todennäköisesti ole merkittävä. Muilla riittämättömään tuotantoon ja myyntimäärään liittyvillä tekijöillä sen sijaan oli suora vaikutus kannattavuustasoihin. Koska unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät olisivat olleet tuntuvasti suuremmat, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi ollut, ei voida päätellä, että yksikkötuotantokustannusten nousu on itsessään polkumyyntituontia merkittävämpi vahinkoon johtanut tekijä, sillä se liittyy erottamattomasti polkumyyntituonnin määrän kasvuun.
(67)
Jotkin vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät myös, että eräs merkittävä todettuun vahinkoon johtanut tekijä oli se, ettei unionin tuotannonala toteuttanut rakenneuudistusta kulutuksen vähenemisestä huolimatta.
(68)
Tässä yhteydessä on ensiksi todettava, että unionin tuotannonalan oli selvittävä sekä kulutuksen laskun vaikutuksista että vaikutuksista, joita polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli aikana, jolloin kysyntä laski. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että unionin tuotannonala i) säilytti tuotantokapasiteettinsa olettaen, että kriisi on väliaikainen ja että elpyminen seuraa piakkoin, eikä sen voitu olettaa mukauttavan kapasiteettiaan Kiinasta epänormaalin matalin, poljetuin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen vuoksi, ii) kehitti jatkuvasti tuotevalikoimaansa painottaen arvoltaan suurempia erikoistuotteita, joiden osalta kiinalainen kilpailu on vähäisempää ja iii) vähensi työvoimaansa 8 prosentilla ja leikkasi keskimääräisiä työntekijäkohtaisia työvoimakustannuksia 2 prosentilla tarkastelujaksolla (kriisikaudella eli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä vastaavat määrät olivat 19 ja 11 prosenttiyksikköä). Kaikki nämä seikat osoittavat, että unionin tuotannonala toteutti hyvin aktiivisesti toimenpiteitä ja reagoi aiheutuneen vahingon negatiivisiin vaikutuksiin. Edellä esitetyt toimenpiteet osoittautuivat kuitenkin riittämättömiksi polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseen aikana, jolloin kysyntä oli heikkoa.
(69)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 ja 110 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(70)
Yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä ei osoita, että jonkin muun tekijän kuin Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus olisi sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja havaitun merkittävän vahingon väliltä. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(71)
Sen vuoksi vahvistetaan syy-yhteyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111-113 kappaleessa.
G. UNIONIN ETU
(72)
Osapuolten esittämien huomautusten vuoksi komissio jatkoi kaikkien unionin etua koskevien seikkojen analysointia.
1. Unionin tuotannonalan etu
(73)
Unionin tuotannonalan etua koskevia kommentteja tai tietoja ei esitetty. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116-120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(74)
Koska tästä asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121-123 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Käyttäjien etu
(75)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eräs käyttäjäyritys, joka ei ollut toiminut yhteistyössä, esitti unionin etua koskevia huomautuksia. Käyttäjä väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutukset olisivat yrityksen kannalta huomattavia. Se väitti, että ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket ovat tärkeä komponentti useissa myös kyseisen käyttäjän valmistamissa jatkojalostustuotteissa (esimerkiksi lämmönvaihtimissa), ja että lisähuolta aiheutti toimitusvarmuus, koska yrityksellä oli kokemusta unionin tuottajien toimitusten myöhästymisistä.
(76)
Koska kyseinen käyttäjä ostaa kuitenkin vain 5 prosenttia ruostumattomasta teräksestä valmistetuista putkistaan Kiinasta, tähän yritykseen kohdistuvat vaikutukset vaikuttavat sekä kustannusten että toimitusvarmuuden osalta vähäisiltä.
(77)
Yritys ei myöskään toimittanut varsinaisia tietoja väitetyistä kustannusvaikutuksista. Lisäksi on syytä muistaa, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-125 kappaleessa todetaan, kustannusvaikutukset ainoaan yhteistyössä toimineeseen käyttäjään - koko yritykseen tai sen siihen osaan, joka käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia - ovat hyvin pieniä.
(78)
Käyttäjän esiintuoman toimitusvarmuuden osalta on syytä muistaa, että Kiinan lisäksi on useita muita kolmansia maita, jotka tuovat edelleen ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia unioniin. Lisäksi unionin tuotannonala on edelleen tuotteen huomattavin toimittaja, ja sen säilyminen on olennaisen tärkeää myös käyttäjäteollisuuden kannalta.
(79)
Vaikka alustavien päätelmien yhteydessä katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteillä voisi olla vakavampi vaikutus niihin käyttäjiin, jotka käyttävät huomattavia määriä Kiinasta tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia jatkojalostustuotteittensa valmistukseen (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale), alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty asiasta perusteltuja väitteitä tai uutta tietoa ja näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta yhteisön tuotannonalalle koituvat edut ovat merkittävämpiä kuin odotetut negatiiviset vaikutukset tällaisiin käyttäjiin. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-130 kappaleessa esitetyt, käyttäjien etua koskevat päätelmät.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(80)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, ettei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa esitetyt päätelmät.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(81)
Valituksen tekijät väittivät, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittotavoite oli aivan liian matala, ja toistivat näkemyksensä, että 12 prosentin taso olisi perusteltu, kun otetaan huomioon, että kyseinen tuotannonala on pääomaintensiivinen ja edellyttää jatkuvasti tekniikan ja innovaatioiden päivittämistä ja näin ollen huomattavia investointeja. Valituksen tekijät väittivät, että tällainen kannattavuustaso olisi tarpeen, jotta pääoman tuotto olisi riittävää ja kyseisten investointien tekeminen mahdollista. Edellä esitetyn väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty varsinaisia lukuja. Sen vuoksi päätellään, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä.
(82)
Vahingon korjaavan tason määrittämisen osalta todettakoon, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa esitetty kaupan porrasta koskevaan oikaisuun tehty pieni korjaus, joka vaikutti hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan, tehtiin myös vahingon korjaavaa tasoa koskevaan laskelmaan.
(83)
Edellä mainittu tarkistus muutti hiukan vahingon korjaavaa tasoa. Sen tuloksena vahingon korjaava taso on 48,3-71,9 prosenttia, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään:
Yritys/yritykset
Vahingon korjaava taso
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(84)
Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että talouskriisin aiheuttaman vahingon vuoksi vahinkomarginaalin tulisi perustua hintojen alittavuuteen eikä viitehinnan alittavuuteen, koska tätä menetelmää oli noudatettu useissa polkumyyntimenettelyissä (4). Kaikissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan mainitsemissa tutkimuksissa oli kuitenkin erityisiä tuotannonalaa tai taloussektoria koskevia perusteltuja syitä (esimerkiksi monopolin syntymistä koskeva uhka, unionin tuotannonalan kapasiteetin huomattava kasvu kasvunsa lopettaneilla markkinoilla tai pitkään kestänyt tuotannonalan maailmanlaajuinen kannattamattomuus) siihen, että on sovellettu tätä poikkeuksellista menetelmää. Nyt käynnissä olevassa tutkimuksessa ei ole kyse tällaisesta tapauksesta, koska talouskriisi vaikutti globaalitalouteen kokonaisuudessaan, eikä sitä voida pitää nimenomaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia tuottavaan alaan kohdistuneena.
2. Lopulliset toimenpiteet
(85)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettava lopullinen polkumyyntitulli polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Koska vahingon korjaavat tasot ovat tässä tapauksessa matalammat kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon korjaavaan tasoon.
(86)
Edellä esitetyn perusteella tullit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(87)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(88)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näihin erityissäännöksiin sisältyy vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(89)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
(90)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(91)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella Kiinasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(92)
Asianomaisten osapuolten huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Yksikään kannanotoista ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut tutkimuksen päätelmiä.
(93)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
(94)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska kyseistä kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(95)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä (tällä asetuksella käyttöön otettu lopullinen tulli on korkeampi kuin väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettu tulli), katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (Taric-koodit 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (muita kuin niitä, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Liitteessä I luetellut yritykset
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien (muiden kuin niiden, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa) tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 627/2011 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Kun jokin uusi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 200930 päivään kesäkuuta 2010) aikana,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemisestä unioniin,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 56,9 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä sen jälkeen, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Genevessä 14 päivänä joulukuuta 2011.


Input:
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 389/2011
ze dne 19. dubna 2011
o povolení použití přípravku enzymů endo-1,4-beta-xylanázy, subtilisinu a alfa-amylázy jako doplňkové látky pro nosnice (držitel povolení Danisco Animal Nutrition)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.
(2)
V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku enzymů endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei ATCC PTA 5588, subtilisinu z Bacillus subtilis ATCC 2107 a alfa-amylázy z Bacillus amyloliquefaciens ATCC 3978. Tato žádost byla předložena spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.
(3)
Žádost se týká povolení přípravku enzymů endo-1,4-beta-xylanázy, subtilisinu a alfa-amylázy jako doplňkové látky pro nosnice se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.
(4)
Použití přípravku endo-1,4-beta-xylanázy, subtilisinu a alfa-amylázy bylo schváleno na deset let pro výkrm kuřat, kachny a výkrm krůt nařízením Komise (ES) č. 1087/2009 (2).
(5)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 7. prosince 2010 (3) k závěru, že přípravek endo-1,4-beta-xylanázy, subtilisinu a alfa-amylázy nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že tato doplňková látka může zlepšit parametry produkce u nosnic. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří Evropské unie pro doplňkové látky, zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003.
(6)
Posouzení přípravku enzymů endo-1,4-beta-xylanázy, subtilisinu a alfa-amylázy prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. dubna 2011.


Input:
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 383/2011 DER KOMMISSION
vom 18. April 2011
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 des Rates zur Verlängerung und Ausweitung der restriktiven Maßnahmen gegen Birma/Myanmar
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 194/2008 des Rates zur Verlängerung und Ausweitung der restriktiven Maßnahmen gegen Birma/Myanmar und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 817/2006 (1), insbesondere Artikel 18 Absatz 1 Buchstabe b,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Anhang V der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 enthält die Liste der Einrichtungen, die von bestimmten in der Verordnung genannten Ausfuhr-, Finanzierungs- und Investitionsbeschränkungen betroffen sind.
(2)
Anhang VI der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 enthält die Liste der Personen, Organisationen und Einrichtungen, deren Gelder und wirtschaftliche Ressourcen mit der Verordnung eingefroren werden.
(3)
Anhang VII der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 enthält die Liste der Unternehmen, die sich im Besitz oder unter der Kontrolle der Regierung von Birma/Myanmar oder von deren Mitgliedern oder von mit diesen verbundenen Personen stehen, für die nach der Verordnung Beschränkungen bei Investitionen gelten.
(4)
Durch den Beschluss (EU) Nr. 2011/239/GASP des Rates (2) werden die Anhänge I, II und III des Beschlusses 2010/232/GASP des Rates vom 26. April 2010 (3) ersetzt, die die Listen der in Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe b, Artikel 5 und Artikel 14 des letztgenannten Beschlusses genannten Unternehmen, der in seinen Artikeln 9, 10 und 13 genannten natürlichen und juristischen Personen und der in seinen Artikeln 10 und 14 genannten Unternehmen enthalten. Die Verordnung (EG) Nr. 194/2008 regelt die Umsetzung des Beschlusses 2010/232/GASP des Rates in Bezug auf Maßnahmen, die auf Ebene der Union erforderlich sind. Die Anhänge V, VI und VII der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 sind daher entsprechend zu ändern.
(5)
Im Fall der in Anhang IV des Beschlusses 2011/239/GASP des Rates genannten Personen werden die Auswirkungen ihrer Aufnahme in die Liste in Anhang II desselben Beschlusses ausgesetzt. Folglich ist es nicht angezeigt, ihre Namen in Anhang VI der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 aufzunehmen.
(6)
Damit die Wirksamkeit der in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen gewährleistet ist, sollte diese Verordnung am Tag ihrer Veröffentlichung in Kraft treten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Anhang V der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 wird durch den Wortlaut des Anhangs I dieser Verordnung ersetzt.
2. Anhang VI der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 wird durch den Wortlaut des Anhangs II dieser Verordnung ersetzt.
3. Anhang VII der Verordnung (EG) Nr. 194/2008 wird durch den Wortlaut des Anhangs III dieser Verordnung ersetzt.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 18. April 2011


Input:
VERORDENING (EU) Nr. 930/2010 VAN DE COMMISSIE
van 18 oktober 2010
houdende inschrijving van een benaming in het register van gegarandeerde traditionele specialiteiten (Ovčí salašnícky údený syr (GTS))
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 509/2006 van de Raad van 20 maart 2006 inzake gegarandeerde traditionele specialiteiten voor landbouwproducten en levensmiddelen (1), en met name artikel 9, lid 4, eerste alinea,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig artikel 8, lid 2, eerste alinea, van Verordening (EG) nr. 509/2006 is de door Slowakije ingediende aanvraag tot registratie van de benaming „Ovčí salašnícky údený syr” bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (2).
(2)
Aangezien bij de Commissie geen bezwaren zijn ingediend overeenkomstig artikel 9 van Verordening (EG) nr. 509/2006, moet deze benaming worden ingeschreven in het register van gegarandeerde traditionele specialiteiten.
(3)
Er is niet om de in artikel 13, lid 2, van Verordening (EG) nr. 509/2006 bedoelde reservering verzocht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De in de bijlage vermelde benaming wordt ingeschreven in het register van gegarandeerde traditionele specialiteiten.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 18 oktober 2010.


Input:
DECISIÓN DEL CONSEJO
de 8 de noviembre de 2011
relativa a la celebración de un Acuerdo sobre la participación de la República de Bulgaria y Rumanía en el Espacio Económico Europeo y de cuatro Acuerdos conexos
(2011/733/UE)
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 217, en relación con el artículo 218, apartado 6, letra a), inciso i), y con el artículo 218, apartado 8, párrafo segundo,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Vista la aprobación del Parlamento Europeo (1),
Considerando lo siguiente:
(1)
El Acuerdo sobre la participación de la República de Bulgaria y Rumanía en el Espacio Económico Europeo y de cuatro Acuerdos conexos se firmó en nombre de la Comunidad Europea el 25 de julio de 2007, a reserva de su celebración, de conformidad con la Decisión 2007/566/CE del Consejo (2).
(2)
Como consecuencia de la entrada en vigor del Tratado de Lisboa el 1 de diciembre de 2009, la Unión Europea ha sustituido y sucede a la Comunidad Europea.
(3)
Dichos Acuerdos deben ser aprobados.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
En virtud de la presente Decisión, quedan aprobados en nombre de la Unión Europea los siguientes Acuerdos (3):
-
Acuerdo sobre la participación de la República de Bulgaria y Rumanía en el Espacio Económico Europeo;
-
Acuerdo en forma de Canje de Notas entre la Comunidad Europea y el Reino de Noruega relativo a un programa de cooperación para el crecimiento económico y el desarrollo sostenible de Bulgaria;
-
Acuerdo en forma de Canje de Notas entre la Comunidad Europea y el Reino de Noruega relativo a un programa de cooperación para el crecimiento económico y el desarrollo sostenible de Rumanía;
-
Protocolo adicional al Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea e Islandia consiguiente a la adhesión de la República de Bulgaria y Rumanía a la Unión Europea, y
-
Protocolo adicional al Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega consiguiente a la adhesión de la República de Bulgaria y Rumanía a la Unión Europea.
Artículo 2
Se autoriza al Presidente del Consejo para que designe a la(s) persona(s) facultada(s) para depositar, en nombre de la Unión, el acto de aprobación correspondiente a cada uno de los Acuerdos, a fin de expresar el consentimiento de la Unión a quedar vinculada (4).
Artículo 3
El Presidente del Consejo hará, en nombre de la Unión, la notificación siguiente:
«Como consecuencia de la entrada en vigor del Tratado de Lisboa el 1 de diciembre de 2009, la Unión Europea ha sustituido y sucede a la Comunidad Europea y, a partir de dicha fecha, ejerce todos los derechos y asume todas las obligaciones de la Comunidad Europea. Por consiguiente, las referencias a la “Comunidad Europea” en el texto del Acuerdo deben referirse, cuando proceda, a la “Unión Europea”.».
Artículo 4
La presente Decisión entrará en vigor al día siguiente de su adopción.
Hecho en Bruselas, el 8 de noviembre de 2011.


Input:
DECISÃO DE EXECUÇÃO DA COMISSÃO
de 3 de fevereiro de 2012
que altera a Decisão 2008/911/CE que estabelece uma lista de substâncias derivadas de plantas, preparações e associações das mesmas, para a sua utilização em medicamentos tradicionais à base de plantas
[notificada com o número C(2012) 516]
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/68/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado da União Europeia e o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta a Diretiva 2001/83/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 6 de novembro de 2001, que estabelece um código comunitário relativo aos medicamentos para uso humano (1), nomeadamente o artigo 16.o-F,
Tendo em conta o parecer da Agência Europeia dos Medicamentos formulado em 15 de julho de 2010 pelo Comité dos Medicamentos à Base de Plantas,
Considerando o seguinte:
(1)
A Vitis vinifera L. pode ser considerada como uma substância ou preparação derivada de plantas, ou uma associação das mesmas, na aceção da Diretiva 2001/83/CE e está em conformidade com os requisitos estabelecidos na referida diretiva.
(2)
Assim sendo, afigura-se adequado incluir a Vitis vinifera L. na lista de substâncias derivadas de plantas, preparações e associações das mesmas, para a sua utilização em medicamentos tradicionais à base de plantas, estabelecida na Decisão 2008/911/CE da Comissão (2).
(3)
A Decisão 2008/911/CE deve, portanto, ser alterada em conformidade.
(4)
As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Permanente dos Medicamentos para Uso Humano,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
Os anexos I e II da Decisão 2008/911/CE são alterados em conformidade com o anexo da presente decisão.
Artigo 2.o
Os destinatários da presente decisão são os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de fevereiro de 2012.


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 1216/2011
of 24 November 2011
amending Commission Regulation (EU) No 691/2010 laying down a performance scheme for air navigation services and network functions
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the functionning of the European Union,
Having regard to Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (the framework Regulation) (1), and in particular Article 11 thereof,
Whereas:
(1)
Commission Regulation (EU) No 691/2010 laying down a performance scheme for air navigation services and nework functions and amending Regulation (EC) No 2096/2005 laying down common requirements for the provision of air navigation services (2) provides for Key Performance Indicators (KPIs) and binding targets on the key performance areas of safety, environment, capacity and cost-efficiency.
(2)
The safety KPIs for national or functional airspace block (FAB) target setting set out in Annex 1 to Regulation (EU) No 691/2010 are: the effectiveness of safety management as measured by a methodology based on the ATM Safety Framework Maturity Survey; the application of the severity classification of the Risk Analysis Tool to allow harmonised reporting of severity assessment of Separation Minima Infringement, Runway Incursions and Air Traffic Management (ATM) Specific Technical Events; and the reporting of just culture.
(3)
Pursuant to Annex 1 to Regulation (EU) No 691/2010, those safety KPIs should be further developed jointly by the Commission, the Member States, the European Aviation Safety Agency (EASA) and the European Organisation for the Safety of Air Navigation (Eurocontrol) and adopted by the Commission prior to the first reference period.
(4)
To this effect the Commission established a Working Group consisting of representatives from EASA, Eurocontrol and the Commission (so-called E3-Task Force). That working group produced a technical report entitled “Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme”. That report was further developed on the basis of the comments received from Member States and the stakeholders and constitutes the technical concept for this Regulation and its associated Acceptable Means of Compliance (AMC) and Guidance Material (GM).
(5)
Work already done in respect of other initiatives such as EASA Safety Plan and Eurocontrol's Risk Analysis Tool and Safety Framework Maturity Survey should be taken into account in the development of safety KPIs.
(6)
Experience gained from the gradual implementation of the performance scheme shows that the time allocated to the Commission for the assessment of revised performance targets should be increased in view of the workload generated by the detailed assessment of performance plans and in order to conduct the necessary dialogue with the national supervisory authorities and to ensure an appropriate justification of the results of that assessment.
(7)
Regulation (EU) No 691/2010 should therefore be amended accordingly.
(8)
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Single Sky Committee,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Regulation (EU) No 691/2010 is amended as follows:
(1)
Article 14 is amended as follows:
(a)
In paragraph 1, the words ‘two months’ are replaced by ‘four months’;
(b)
In paragraph 2, the words ‘two months’ are replaced by ‘four months’;
(c)
In paragraph 3, the words ‘two months’ are replaced by ‘four months’;
(2)
In Annex I point 1 of Section 2 is replaced by the following:
‘1. SAFETY KEY PERFORMANCE INDICATORS
(a)
The first national/FAB safety KPI for the first reference period shall be the effectiveness of safety management as measured by a methodology based on the ATM Safety Framework Maturity Survey.
With regard to Member States and their national supervisory authorities and air navigation service providers, certified to provide air traffic services or communication, navigation and surveillance services, this KPI shall be measured by the level of implementation of the following Management Objectives:
-
Safety policy and objectives;
-
Safety risk management;
-
Safety assurance;
-
Safety promotion;
-
Safety Culture.
(b)
The second national/FAB safety KPI for the first reference period shall be the application of the severity classification below based on the Risk Analysis Tool methodology to the reporting of, as a minimum, three categories of occurrences: Separation Minima Infringements, Runway Incursions and ATM-specific occurrences at all Air Traffic Control Centres and at airports. Member States may decide not to apply the method at airports with less than 50 000 commercial air transport movements per year.
When reporting the above occurrences Member States and air navigation service providers shall use the following severity classes:
-
Serious incident
-
Major incident
-
Significant incident
-
No safety effect
-
Not determined; for example insufficient information available, or inconclusive or conflicting evidence precluded such determination.
Reporting on the application of the method shall be done for individual occurrences.
(c)
The third national/FAB safety KPI for the first reference period shall be the reporting by the Member States and their air navigation service providers through a questionnaire established in accordance with paragraph (e), which measures the level of presence and corresponding level of absence of just culture.
(d)
During the first reference period, there will be no EU wide safety performance targets. However, Member States may set targets corresponding to these Safety KPIs.
(e)
In order to facilitate the implementation and measurement of the safety KPIs, EASA - in consultation with the Performance Review Body - shall adopt before the start of the first reference period acceptable means of compliance and guidance material in accordance with the procedure adopted under Article 52 of Regulation (EC) No 216/2008.
(f)
Eurocontrol shall provide, in a timely manner, the information needed for the development of the documents referred to in point (e), including at least the specification of the Risk Analysis Tool methodology and its further development and the details of the methodology of the Safety Framework Maturity Survey and its weighting factors.
(g)
The yearly measurement of the KPIs referred to in points (a) and (c) (questionnaires on effectiveness of safety management and just culture) by national supervisory authorities and air navigation service providers shall be reported to the EASA for the previous year by the national supervisory authorities before 1st February of each year. These yearly measurements shall be used as input for the monitoring functions described in points (h) and (i). If any changes in the yearly measurement of the KPIs occur the national supervisory authorities shall present those changes before the next yearly report is being due.
(h)
National supervisory authorities shall monitor the implementation and measurement of the safety KPIs by air navigation service providers, in accordance with the procedures for safety oversight established in Commission Implementing Regulation (EU) No 1034/2011 (3).
(i)
In the context of its standardisation inspections the EASA shall monitor the implementation and measurement of the safety KPIs by national supervisory authorities, in accordance with the working methods referred to in Article 24 of Regulation (EC) No 216/2008. The EASA shall inform the Performance Review Body of the outcome of these inspections.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 24 November 2011.


Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΌΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΌΣ (ΕΕ) αριθ. 515/2011 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 25ης Μαΐου 2011
σχετικά με την έγκριση της βιταμίνης Β6 ως πρόσθετης ύλης ζωοτροφών για όλα τα ζωικά είδη
(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1831/2003 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 22ας Σεπτεμβρίου 2003, για τις πρόσθετες ύλες που χρησιμοποιούνται στη διατροφή των ζώων (1), και ιδίως το άρθρο 9 παράγραφος 2,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1831/2003 προβλέπει τη χορήγηση άδειας για τη χρήση πρόσθετων υλών στη διατροφή των ζώων, καθώς και τους όρους και τις διαδικασίες για τη χορήγηση της άδειας αυτής. Το άρθρο 10 του εν λόγω κανονισμού προβλέπει την επαναξιολόγηση των πρόσθετων υλών που εγκρίθηκαν σύμφωνα με την οδηγία 70/524/ΕΟΚ του Συμβουλίου (2).
(2)
Η χρήση της βιταμίνης B6 ως πρόσθετης ύλης ζωοτροφών για χρήση σε όλα τα ζωικά είδη εγκρίθηκε, χωρίς χρονικούς περιορισμούς, με την οδηγία 70/524/ΕΟΚ, στο πλαίσιο της ομάδας «βιταμίνες, προβιταμίνες και χημικώς προσδιορισμένες ουσίες παρόμοιου αποτελέσματος». Στη συνέχεια, η πρόσθετη ύλη εγγράφηκε στο μητρώο πρόσθετων υλών ζωοτροφών ως υφιστάμενο προϊόν, σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1831/2003.
(3)
Σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1831/2003, σε συνδυασμό με το άρθρο 7 του ίδιου κανονισμού, υποβλήθηκε αίτηση για την επαναξιολόγηση της βιταμίνης B6 ως πρόσθετης ύλης ζωοτροφών για όλα τα ζωικά είδη, με το αίτημα να ταξινομηθεί στην κατηγορία πρόσθετων υλών «θρεπτικές πρόσθετες ύλες». Η αίτηση συνοδευόταν από τα στοιχεία και τα έγγραφα που απαιτούνται βάσει του άρθρου 7 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1831/2003.
(4)
Από τη γνώμη που εξέδωσε η Ευρωπαϊκή Αρχή για την Ασφάλεια των Τροφίμων («η Αρχή») στις 9 Νοεμβρίου 2010 συνάγεται ότι, υπό τις προτεινόμενες συνθήκες χρήσης, η βιταμίνη B6 δεν έχει δυσμενείς επιδράσεις στην υγεία των ζώων, στην υγεία των καταναλωτών ή στο περιβάλλον (3). Η Αρχή επαλήθευσε επίσης την έκθεση σχετικά με τη μέθοδο ανάλυσης της πρόσθετης ύλης ζωοτροφών σε ζωοτροφές, η οποία υποβλήθηκε από το εργαστήριο αναφοράς για τις πρόσθετες ύλες ζωοτροφών που συστάθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1831/2003.
(5)
Από την αξιολόγηση της βιταμίνης B6 διαπιστώνεται ότι πληρούνται οι όροι για την έγκριση που προβλέπονται στο άρθρο 5 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1831/2003. Συνεπώς, πρέπει να εγκριθεί η χρήση της πρόσθετης ύλης, όπως καθορίζεται στο παράρτημα του παρόντος κανονισμού.
(6)
Επειδή οι τροποποιήσεις των όρων χορήγησης της έγκρισης δεν αφορούν λόγους ασφάλειας, κρίνεται σκόπιμο να επιτραπεί μεταβατική περίοδος για τη χρήση των υφιστάμενων αποθεμάτων προμειγμάτων και σύνθετων ζωοτροφών που περιέχουν την εν λόγω πρόσθετη ύλη.
(7)
Τα μέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισμό είναι σύμφωνα με τη γνώμη της μόνιμης επιτροπής για την τροφική αλυσίδα και την υγεία των ζώων,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
Άρθρο 1
Το παρασκεύασμα που προσδιορίζεται στο παράρτημα και υπάγεται στην κατηγορία πρόσθετων υλών «θρεπτικές πρόσθετες ύλες» επιτρέπεται να χρησιμοποιείται ως πρόσθετη ύλη για τη διατροφή των ζώων υπό τους όρους που παρατίθενται στο εν λόγω παράρτημα.
Άρθρο 2
Οι ζωοτροφές που περιέχουν βιταμίνη B6 και φέρουν επισήμανση σύμφωνα με την οδηγία 70/524/ΕΟΚ ή με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1831/2003 μπορούν να συνεχίσουν να διατίθενται στην αγορά και να χρησιμοποιούνται έως ότου εξαντληθούν τα αποθέματα.
Άρθρο 3
Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
Βρυξέλλες, 25 Μαΐου 2011.


Input:
DECISIONE DEL CONSIGLIO
del 14 aprile 2011
relativa alla firma, a nome dell’Unione europea, della convenzione regionale sulle norme di origine preferenziali paneuromediterranee
(2013/93/UE)
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 207, paragrafo 4, primo comma, in combinato disposto con l’articolo 218, paragrafo 5,
vista la proposta della Commissione europea,
considerando quanto segue:
(1)
La convenzione regionale sulle norme di origine preferenziali paneuromediterranee, «la convenzione», è intesa a sostituire i protocolli sulle norme di origine attualmente in vigore nei paesi della zona paneuromediterranea.
(2)
Per mezzo della convenzione i partecipanti al processo di stabilizzazione e di associazione sono stati inseriti nel sistema paneuromediterraneo di cumulo dell’origine.
(3)
Il 26 novembre 2009 il Consiglio ha autorizzato la Commissione ad avviare i negoziati relativi alla convenzione con gli stati dell’EFTA, i partecipanti al processo di Barcellona, i partecipanti al processo di stabilizzazione e di associazione e le Isole Fær Øer.
(4)
Il 9 dicembre 2009 il testo della convenzione è stato approvato dai ministri euromediterranei del commercio alla conferenza tenutasi a Bruxelles.
(5)
La convenzione dovrebbe essere firmata e la dichiarazione acclusa dovrebbe essere approvata,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
È approvata, a nome dell’Unione europea, la firma della convenzione regionale sulle norme di origine preferenziali paneuromediterranee, fatta salva la conclusione di detta convenzione (1).
Articolo 2
È approvata a nome dell'Unione europea la dichiarazione di cui all'allegato della presente decisione.
Articolo 3
Il presidente del Consiglio è autorizzato a designare la o le persone abilitate a firmare la convenzione a nome dell'Unione europea, fatta salva la sua conclusione, e a rendere la dichiarazione di cui all'allegato della presente decisione.
Articolo 4
La presente decisione entra in vigore il giorno della sua adozione.
Fatto a Lussemburgo, il 14 aprile 2011


Input:
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 22.)
a Kínából származó rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizsre vonatkozó szükségintézkedésekről és a 2008/289/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/884/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem hozható forgalomba az Unió piacán az említett rendeletnek megfelelően megadott engedély nélkül. Szintén e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (3) bekezdése írja elő, hogy géntechnológiával módosított élelmiszert vagy takarmányt csak akkor lehet engedélyezni, ha kérelmezője megfelelő és kielégítő mértékben bizonyította, hogy a termék nem gyakorol kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, nem téveszti meg a fogyasztót vagy a felhasználót, és nem különbözik a helyettesíteni kívánt élelmiszertől vagy takarmánytól olyan mértékben, hogy normál fogyasztása táplálkozási szempontból káros legyen az emberre vagy állatra nézve.
(2)
2006 szeptemberében Kínából származó vagy onnan feladott, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított „Bt 63” rizzsel szennyezett rizskészítményeket találtak az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Németországban, és erről értesítették az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszert (RASFF-rendszer). Annak ellenére, hogy a kínai hatóságok az említett, géntechnológiával módosított szervezet (GMO) jelenlétének ellenőrzését célzó intézkedéseket jelentettek be, a továbbiakban is több, a géntechnológiával módosított „Bt 63” rizs jelenlétére vonatkozó riasztást jelentettek.
(3)
Tekintettel a riasztások folytatódására és a Kínából származó vagy ott feladott termékekben a nem engedélyezett, géntechnológiával módosított „Bt 63” rizs előfordulásának kizárására vonatkozó, megfelelő garanciák biztosításának hiányára a kínai hatóságok részéről, elfogadták a 2008/289/EK bizottsági határozatot (3), amely sürgősségi intézkedéseket vezetett be a nem engedélyezett „Bt 63” GMO rizstermékekben való előfordulására vonatkozóan. Az említett határozat előírja, hogy forgalomba hozatalt megelőzően a gazdasági szereplők az érintett tagállam illetékes hatóságának olyan analitikai jelentést nyújtsanak be, amely bizonyítja, hogy a rizsszállítmány nem szennyeződött géntechnológiával módosított „Bt 63” rizzsel. Emellett az említett határozat arról is rendelkezett, hogy a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük, szúrópróbaszerű mintavételt és olyan vizsgálatot is beleértve, amelyet az ott leírt specifikus módszer szerint végeznek el a behozatalra bemutatott vagy már forgalomba hozott termékek vonatkozásában.
(4)
2010 márciusában Németország értesítette az RASFF-rendszert a „Kefeng 6” nevű GMO-hoz hasonló tulajdonságú, rovarokkal szembeni ellenállóképességet kódoló, nem engedélyezett genetikus elemeket tartalmazó új rizsfajták jelenlétéről. Ezt követően több hasonló bejelentés érkezett, és ezek a „Kefeng 6” mellett más, rovarokkal szemben rezisztens rizsfajta jelenlétére vonatkoztak, amely a „Kemingdao 1” (a továbbiakban: KMD1) GMO-hoz hasonló genetikai elemeket tartalmaztak. A „Kefeng 6” és a KMD1 sem az Unióban, sem Kínában nem engedélyezett.
(5)
Az RASFF-rendszernek küldött valamennyi bejelentésről értesítették az érintett kínai hatóságokat, továbbá a Bizottság 2010 júniusában és 2011 februárjában írt a hatóságoknak, a növekvő számú bejelentések kezelésére irányuló intézkedést sürgetve.
(6)
Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal 2008 októberében Kínában vizsgálatot folytatott a 2008/289/EK határozat végrehajtásának értékelése céljából, majd ezt 2011 márciusában újabb ellenőrző látogatás követte. A 2008. évi ellenőrző látogatás következtetései és a 2011. évi ellenőrző látogatás első megállapításai bizonytalanságot jeleztek azzal kapcsolatban, hogy a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékeket milyen mértékben szennyezhették géntechnológiával módosított rizsfajták, melyek a szennyező fajták, illetve hányfajta, géntechnológiával módosított rizs szennyezte a termékeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy ezért nagy a kockázata annak, hogy az ilyen rizstermékekben továbbra is előfordulhatnak nem engedélyezett GMO-k.
(7)
Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal 2008. és 2011. évi ellenőrző látogatásai megállapításait és a nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel kapcsolatos eseményekre vonatkozó RASFF-bejelentések számát figyelembe véve a 2008/289/EK határozatban előírt intézkedéseket megfelelően meg kell erősíteni annak megakadályozása céljából, hogy szennyezett termék kerüljön az uniós piacra. Ezért e határozattal fel kell váltani a 2008/289/EK határozatot.
(8)
Figyelembe véve azt a tényt, hogy az Unóban semmilyen, géntechnológiával módosított rizsterméket nem engedélyeznek, helyénvaló kiterjeszteni a 2008/289/EK határozatban előírt intézkedések hatályát - amely a „Bt 63”, géntechnológiával módosított rizsre korlátozódik - a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékekben talált valamennyi, géntechnológiával módosított szervezetre. Fenn kell tartani a 2008/289/EK határozattal létrehozott, a mintavételre és az elemzésre vonatkozó, azt bizonyító analitikai jelentés benyújtásával kapcsolatos kötelezettséget, hogy a termék nem tartalmaz géntechnológiával módosított rizst. Ugyanakkor helyénvaló megerősíteni a tagállami ellenőrzéseket gyakoribb mintavétellel és elemzéssel, amelynek a Kínából származó rizstermékek szállítmányának 100 %-ára ki kell terjednie, továbbá az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók számára be kell vezetni azt a kötelezettséget, hogy a szállítmány fizikai megérkezésére vonatkozóan előzetesen jelentsék annak várható napját, időpontját és helyét.
(9)
A mintavételi módszerek kulcsfontosságú szerepet játszanak a reprezentatív és összehasonlítható eredmények elérésében; ennélfogva helyénvaló a mintavétel és az elemzés közös protokolljának kidolgozása annak igazolására, hogy az adott termék nem tartalmaz géntechnológiával módosított rizst. Az ömlesztett mezőgazdasági termékekre vonatkozó mintavételi eljárások elveit az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról szóló, 2004. október 4-i 2004/787/EK bizottsági ajánlás (4) tartalmazza, előrecsomagolt élelmiszer esetében pedig a CEN/TS 15568 vagy azzal egyenértékű szabványok. A takarmányok vonatkozásában ezeket az elveket a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2009. január 27-i 152/2009/EK bizottsági rendelet (5) tartalmazza.
(10)
A potenciálisan géntechnológiával módosított rizs előfordulási gyakoriságára, a validált kimutatási módszerek és a megfelelő minőségű és mennyiségű kontrollminták hiányára tekintettel, valamint az ellenőrzések elősegítése érdekében helyénvaló a 2008/289/EK határozatban előírt mintavételi és vizsgálati módszer helyett a II. mellékletben szereplő vizsgálati szűrési módszereket alkalmazni.
(11)
A javasolt új vizsgálati szűrési módszereknek a 2004/787/EK ajánláson kell alapulniuk. Mindenekelőtt figyelembe kell venni azt, hogy a jelenleg elérhető módszerek minőségi jellegűek, továbbá egy nem engedélyezett GMO kimutatását célozzák, amelyre mintavétel és vizsgálat tekintetében nem vonatkozik megengedett határérték.
(12)
A Közös Kutatóközponton belül működő, a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium (EU-RL GMFF) megvizsgálta és megerősítette a géntechnológiával módosított rizs kimutatására javasolt szűrőmódszerek alkalmasságát.
(13)
A nem engedélyezett rizst tartalmazó termékek forgalomba hozatalának megakadályozásához szükséges mintavétel és kimutatás céljából szükséges, hogy mind a gazdasági szereplők, mind a hatósági szolgálatok kövessék a II. mellékletben bemutatott mintavételi és vizsgálati módszereket. Mindenekelőtt fontos, hogy figyelembe vegyék az e módszerek alkalmazásával kapcsolatban a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium által nyújtott iránymutatást.
(14)
Az I. mellékletben felsorolt, Kínából származó vagy ott feladott rizstermékek csak akkor bocsáthatók szabad forgalomba, ha azokat a Kínai Népköztársaság Behozatali-Kiviteli Vizsgálati és Karanténhivatala (AQSIQ) által az e határozat III. és IV. mellékletében meghatározott mintáknak megfelelően kiállított vizsgálati jelentés és egészségügyi bizonyítvány kíséri.
(15)
Az ellenőrző intézkedések folyamatos értékelésének biztosítása érdekében helyénvaló bevezetni a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy rendszeresen jelentést tegyenek a Bizottságnak a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékek szállítmányaira vonatkozó hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatban.
(16)
Az e határozatban előírt intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük, csak a feltétlenül szükséges mértékben korlátozhatják a kereskedelmet, és az intézkedések csak a Kínából származó vagy ott feladott olyan termékekre vonatkozhatnak, amelyek esetében valószínűsíthető, hogy nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel szennyeződtek. Mivel azon termékek skálája, amelyek nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel szennyeződhettek, igen széles, az intézkedéseket helyénvaló valamennyi olyan élelmiszerre és takarmányra kiterjeszteni, amelyek összetevőik közt rizst tartalmaznak. Ugyanakkor néhány termék esetében előfordulhat az is, hogy tartalmaznak rizst, van rizsösszetevőjük, vagy rizsből készülnek, de az is, hogy nem. Ezért célszerűnek tűnik annak lehetővé tétele, hogy a gazdasági szereplők egyszerű nyilatkozatot adhassanak ki arra vonatkozóan, hogy a termék nem tartalmaz rizst, illetve nem rizsből áll vagy nem abból készült, és ezáltal elkerülhetővé válik a kötelező vizsgálat és igazolás.
(17)
A rizstermékek nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel való szennyezettségére vonatkozó helyzetét hat hónapon belül felül kell vizsgálni annak értékelésére, hogy az e határozat által előírt intézkedések továbbra is szükségesek-e.
(18)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Hatály
Ez a határozat az I. mellékletben felsorolt, Kínából származó vagy ott feladott rizstermékekre vonatkozik.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E határozat alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. és 3. cikkében, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 2. cikkében, valamint bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalára vonatkozó fokozott hatósági ellenőrzésekről szóló 669/2009/EK bizottsági rendelet (7) 3. cikkének b) és c) pontjában szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
(2) E határozat alkalmazásában továbbá:
a) tétel: elkülöníthető és pontosan meghatározott anyagmennyiség;
b) egyedi minta: a tétel teljes mélységében az egyes külön mintavételi pontokon (statikus mintavétel) vagy a termékáramból egy meghatározott időszak alatt (ömlesztettáru-mintavétel) vett kis, egyforma termékmennyiség;
c) nyers minta: az egy adott tételből vett egyedi minták egyesítése és összekeverése által nyert mennyiség;
d) laboratóriumi minta: a nyers mintából laboratóriumi ellenőrzés és vizsgálat céljára kivett mennyiség;
e) analitikai minta: homogenizált laboratóriumi minta, amely vagy az egész laboratóriumi mintából, vagy pedig annak egy reprezentatív részéből áll.
3. cikk
Előzetes értesítés
A takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók vagy képviselőik előzetes értesítést küldenek a szállítmány kijelölt beléptetési helyre történő fizikai megérkezésének várható napjáról és időpontjáról, valamint a szállítmány jellegéről. Az említett gazdasági szereplőknek a termék rendeltetését (élelmiszer vagy takarmány) is fel kell tüntetniük.
4. cikk
Behozatali feltételek
(1) Minden egyes, az 1. cikkben említett szállítmányt minden egyes tétel esetében vizsgálati jelentés kísér, valamint a III. és IV. mellékletben található mintáknak megfelelő, a Kínai Népköztársaság Behozatali-Kiviteli Vizsgálati és Karanténhivatala (AQSIQ) meghatalmazott képviselője által kitöltött, aláírt és ellenőrzött egészségügyi bizonyítvány.
(2) Amennyiben az I. mellékletben említett termék nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült, akkor a vizsgálati jelentést és az egészségügyi bizonyítványt felválthatja a szállítmányért felelős takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozótól származó nyilatkozat, amely jelzi, hogy az élelmiszer nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült.
(3) Az (1) bekezdésben említett vizsgálati jelentés céljára végzett mintavételt és vizsgálatot a II. mellékletnek megfelelően kell elvégezni.
(4) Az egyes szállítmányokat az egészségügyi bizonyítványon feltüntetett kóddal azonosítják. A szállítmányban lévő minden egyes zsákot vagy egyéb csomagolási formát ezzel a kóddal kell azonosítani.
5. cikk
Hatósági ellenőrzések
(1) Az adott tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a 4. cikkben előírt behozatali feltételek teljesítésének szavatolása érdekében az 1. cikkben említett termékekkel kapcsolatos okmányok ellenőrzését elvégzik.
(2) Ha a 4. cikk (2) bekezdésében említettektől eltérő termékszállítmányt nem kíséri a 4. cikkben előírt egészségügyi bizonyítvány és vizsgálati jelentés, a szállítmányt vissza kell küldeni a származási országba, vagy meg kell semmisíteni.
(3) Ha a szállítmányt a 4. cikkben előírt bizonyítványminta és vizsgálati jelentés kíséri, az illetékes hatóság a II. mellékletnek megfelelően 100 %-os gyakorisággal mintát vesz vizsgálat céljára a nem engedélyezett GMO előfordulásának kimutatása érdekében. Amennyiben a szállítmány több tételből áll, minden egyes tételt mintavételnek és vizsgálatnak kell alávetni.
(4) Az illetékes hatóság a fizikai ellenőrzés eredményének rendelkezésre állását megelőzően is engedélyezheti a szállítmány továbbszállítását. Ebben az esetben a szállítmány a fizikai ellenőrzés eredményének rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság folyamatos felügyelete alatt marad.
(5) A szállítmányok szabad forgalomba bocsátása csak akkor lehetséges, ha a II. mellékletnek megfelelően elvégzett mintavételt és vizsgálatokat követően az érintett szállítmány valamennyi tétele az uniós jogszabályoknak megfelelőnek tekinthető.
6. cikk
Jelentéstétel a Bizottságnak
(1) A tagállamok háromhavonta jelentést készítenek, amelyben beszámolnak az előző három hónapban az 1. cikkben említett termékek szállítmányain elvégzett összes analitikai vizsgálat eredményeiről.
Ezeket a jelentéseket az adott három hónapos időszakot követő hónapban - áprilisban, júliusban, októberben és januárban - kell benyújtani a Bizottságnak.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell a következőket:
a)
a vizsgálathoz szükséges mintavételbe bevont szállítmányok száma;
b)
az 5. cikkben előírt ellenőrzések eredménye;
c)
az egészségügyi bizonyítvány vagy vizsgálati jelentés hiánya miatt elutasított szállítmányok száma.
7. cikk
A szállítmány részekre bontása
A szállítmányok nem bonthatók részekre mindaddig, amíg az illetékes hatóságok nem végezték el a hatósági ellenőrzést.
Amennyiben a hatósági ellenőrzést követően a szállítmányt részekre bontják, a szállítmány minden egyes megbontott részét az egészségügyi bizonyítvány és a vizsgálati jelentés hiteles másolatának kell kísérnie.
8. cikk
Költségek
Minden, a hatósági ellenőrzésből fakadó költséget - beleértve a mintavételt, analízist, tárolást és a megfelelés hiánya következtében hozott intézkedéseket - a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó visel.
9. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 4. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezik az 1. cikkben említett termékek szállítmányainak behozatalát, amelyek 2012. február 1-je előtt elhagyták Kínát, feltéve, hogy a mintavételt és vizsgálatot a 4. cikknek megfelelően elvégezték.
10. cikk
Az intézkedés felülvizsgálata
Az e határozatban előírt intézkedéseket legkésőbb hat hónnappal az elfogadást követően felülvizsgálják.
11. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2008/289/EK határozat hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozást az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.