Input:
DECYZJA KOMISJI
z dnia 19 kwietnia 2010 r.
w sprawie przystąpienia Komisji Europejskiej do Globalnego Partnerstwa na rzecz Bioenergii
(2010/222/UE)
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
Unia Europejska określiła dla sektora energetycznego cele zwiększenia bezpieczeństwa dostaw oraz redukcji emisji gazów cieplarnianych, wynikających ze zużycia energii, poprzez zwiększenie udziału energii ze źródeł odnawialnych. Istotnym elementem strategii w zakresie energetyki odnawialnej jest bioenergia. Unia Europejska dąży do zapewnienia zrównoważonej produkcji biomasy, przyjęła także kryteria zrównoważonego rozwoju dla biopaliw i biopłynów.
(2)
W ramach współpracy z międzynarodowymi partnerami, w tym krajami rozwijającymi się, Komisja aktywnie uczestniczy w dialogu energetycznym oraz w innych formach współpracy w zakresie energetyki. Osiągnięcie pełnego potencjału bioenergetyki i wynikających z niej korzyści możliwe jest jedynie wówczas, gdy inne kraje również przyjmą strategie na rzecz bioenergii i będą je realizować w sposób zrównoważony. Odpowiednie ramy współpracy międzynarodowej mogą istotnie przyspieszyć realizację celu, jakim jest zrównoważona produkcja energii.
(3)
W planie działań z Gleneagles z 2005 r. grupa G8 opowiedziała się za utworzeniem Globalnego Partnerstwa na rzecz Bioenergii, mającego wspierać efektywne ekonomicznie upowszechnianie biomasy i biopaliw, szczególnie w krajach rozwijających się. W ramach Globalnego Partnerstwa na rzecz Bioenergii, mając na celu promowanie bioenergetyki w sposób zrównoważony, powołano grupy zadaniowe do spraw metodologii w zakresie gazów cieplarnianych oraz do spraw zrównoważonego charakteru.
(4)
W dniu 12 kwietnia 2007 r. przewodniczący Globalnego Partnerstwa na rzecz Bioenergii, pismem skierowanym do przewodniczącego Barroso, zaprosił Komisję do przystąpienia do Partnerstwa; zaproszenie to zostało później ponowione.
(5)
Dzięki uczestnictwu w Globalnym Partnerstwie na rzecz Bioenergii Komisja będzie mogła usprawnić koordynację realizowanych przez nią na arenie międzynarodowej działań w zakresie bioenergetyki i powiązanych aspektów zrównoważonego charakteru.
(6)
Globalne Partnerstwo na rzecz Bioenergii opiera się na składkach członkowskich. Składki takie mają charakter dobrowolny, a decyzja o uczestnictwie nie obliguje Komisji do wnoszenia wkładu finansowego do wspólnego budżetu,
PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
Artykuł 1
Komisja Europejska (zwana dalej „Komisją”) uczestniczy w charakterze partnera w Globalnym Partnerstwie na rzecz Bioenergii.
Artykuł 2
Komisarz ds. energii lub jego wyznaczony przedstawiciel jest upoważniony do podpisania w imieniu Komisji mandatu Globalnego Partnerstwa na rzecz Bioenergii.
Sporządzono w Brukseli dnia 19 kwietnia 2010 r.


Input:
RÅDETS BESLUT
av den 21 februari 2011
om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen om vissa luftfartsaspekter
(2011/126/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.6 a och artikel 218.8 första stycket,
med beaktande av Euroepiska kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och
av följande skäl:
(1)
Den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal.
(2)
Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen om vissa luftfartsaspekter, i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal.
(3)
Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 30 november 2009, med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med rådets beslut 2010/144/EG (1).
(4)
I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen.
(5)
Avtalet bör godkännas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen om vissa luftfartsaspekter (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.
Artikel 2
Rådets ordförande ska, på unionens vägnar, göra den anmälan som föreskrivs i artikel 9.1 i avtalet och göra följande anmälan:
”I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar den alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla dess skyldigheter. Därför ska hänvisningar till Europeiska gemenskapen i avtalstexten i lämpliga fall läsas som Europeiska unionen.”
Artikel 3
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2011.


Input:
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. gruodžio 9 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas C(2007) 2286 dėl pasiūlymų, susijusių su netiesioginiais veiksmais pagal Septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) specialiąją programą „Idėjos“, teikimo, vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų EMTT taisyklių priėmimo
(Tekstas svarbus EEE)
(2010/767/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (1), ypač į jo 16 straipsnio 3 dalį.
kadangi:
(1)
2007 m. birželio 6 d. sprendimu C(2007) 2286 Komisija priėmė pasiūlymų, susijusių su netiesioginiais veiksmais pagal Septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) specialiąją programą „Idėjos“, teikimo Europos mokslinių tyrimų tarybai ir susijusių vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų taisykles (EMTT taisyklės).
(2)
Komisija tas taisykles iš dalies pakeitė 2007 m. rugsėjo 27 d. sprendimu C(2007) 4429.
(3)
Atsižvelgiant į patirtį, įgytą paskelbus pirmuosius EMTT kvietimus teikti paraiškas 2007, 2008 ir 2009 m., ir į Europos Sąjungos teisės aktų pakeitimus arba į pakeitimus, kurių paprašė EMTT Mokslo taryba, Sprendimą C(2007) 2286 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimu C(2007) 2286 priimtos pasiūlymų, susijusių su netiesioginiais veiksmais pagal Septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) specialiąją programą „Idėjos“, teikimo, vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų EMTT taisyklės pakeičiamos priede pateiktomis taisyklėmis.
2 straipsnis
1. Pasiūlymų, susijusių su netiesioginiais veiksmais pagal Septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) specialiąją programą „Idėjos“, teikimo, vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų EMTT taisyklės taikomos visiems po šio sprendimo įsigaliojimo paskelbtiems EMTT kvietimams teikti pasiūlymus.
2. Nepriklausomų ekspertų ir pagrindinių tyrėjų, pakviestų dalyvauti pokalbyje, skyrimo ir atlyginimo nuostatos, kaip nustatyta Komisijos priimtuose pavyzdiniuose skyrimo raštuose, taip pat Pasiūlymų, susijusių su netiesioginiais veiksmais pagal Septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) specialiąją programą „Idėjos“, teikimo, vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų EMTT taisyklių 3 skyriuje, B ir C prieduose, taikomos nuo šio sprendimo įsigaliojimo datos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 9 d.


Input:
DIREKTIVA 2010/41/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 7. julija 2010
o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (3) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci samozaposlenih delavcev Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa bi bilo treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na področjih, ki ne predstavljajo rednega zaposlitvenega razmerja. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo.
(2)
Komisija je v svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo Unije o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v prenovitev.
(3)
Svet je v sklepih z dne 5. in 6. decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije pozval Komisijo, naj preuči, ali je treba revidirati Direktivo 86/613/EGS, da se zagotovi zaščita pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno.
(4)
Evropski parlament je dosledno pozival Komisijo k pregledu Direktive 86/613/EGS, zlasti zaradi večjega varstva materinstva samozaposlenih delavk in izboljšanja položaja zakoncev samozaposlenih delavcev.
(5)
Evropski parlament je svoje stališče o teh zadevah že predstavil v resoluciji z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam (4).
(6)
Komisija je v sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja.
(7)
Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (5) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (6). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive.
(8)
Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic, da organizirajo svoje sisteme socialne zaščite. Izključna pristojnost držav članic glede organiziranosti njihovih sistemov socialne zaščite med drugim vključuje odločitve o vzpostavitvi, financiranju in upravljanju teh sistemov in s tem povezanih institucij ter o vsebini in izplačevanju nadomestil, višine prispevkov ter pogojev za dostop.
(9)
Ta direktiva bi se morala uporabljati za samozaposlene delavce in njihove zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje, kadar v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje običajno sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zaradi izboljšanja položaja teh zakoncev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, bi bilo treba priznati njihovo delo.
(10)
Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (7). Med drugim se še naprej uporablja člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah.
(11)
Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi se morala ta direktiva uporabljati pri neposredni in posredni diskriminaciji. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati.
(12)
Ta direktiva ne bi smela posegati v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonskega ali družinskega statusa, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji.
(13)
Načelo enakega obravnavanja bi moralo zajemati razmerja med samozaposlenim delavcem in tretjimi osebami v okviru te direktive, ne pa tudi razmerij med samozaposlenim delavcem in njegovim zakoncem ali življenjskim partnerjem.
(14)
Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli druge oblike samostojne dejavnosti.
(15)
Države članice lahko na podlagi člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Ukrepov za dejansko zagotovitev enakosti spolov, kot je pozitivno ukrepanje, se načeloma ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja moških in žensk.
(16)
Zagotoviti bi bilo treba, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe med drugimi osebami.
(17)
Glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja bi morali biti zakonci ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjski partnerji samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe za organiziranje te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno. Države članice lahko omogočijo, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov.
(18)
Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in nosečih zakonskih partnerk ter nosečih življenjskih partnerk, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, samozaposlenih delavcev zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do dajatev za materinstvo. Države članice ostajajo pristojne za ureditev teh dajatev, vključno z določitvijo višine prispevkov, in vseh režimov prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem lahko določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do dajatev za materinstvo.
(19)
Obdobje, za katero se samozaposlenim delavkam in zakonskim partnerkam ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerkam samozaposlenih delavcev zagotavljajo dajatve za materinstvo, je podobno trajanju porodniškega dopusta za zaposlene, ki velja na ravni Unije. Če se trajanje porodniškega dopusta, ki velja za zaposlene, spremeni na ravni Unije, bi morala Komisija poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ter oceniti, ali bi bilo treba spremeniti tudi trajanje obdobja dajatev za materinstvo za samozaposlene delavke in zakonske ali življenjske partnerke iz člena 2.
(20)
Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da bi lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke ali življenjske partnerke samozaposlenih delavcev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, imele dostop do vseh obstoječih služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb je lahko alternativa ali del nadomestil za materinstvo.
(21)
Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morale imeti na voljo primerna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega varstva bi bilo treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim subjektom dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči.
(22)
Zaščito samozaposlenih delavcev in zakoncev samozaposlenih delavcev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba izboljšati tako, da bi bili v vsaki državi članici organi, pristojni za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. Organ ali organi so lahko isti kot organi, ki so na nacionalni ravni pristojni za izvajanje načela enakega obravnavanja.
(23)
Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako državam članicam omogoča, da uvedejo ali ohranijo tudi ugodnejše določbe.
(24)
Ker cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer zagotovitve skupne visoke ravni zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Vsebina
1. Ta direktiva določa okvir za uveljavitev načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti v državah članicah, v zvezi s tistimi vidiki, ki jih ne urejata direktivi 2006/54/ES in 79/7/EGS.
2. Izvajanje načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbe z njimi še naprej zajema Direktiva 2004/113/ES.
Člen 2
Področje uporabe
Ta direktiva zajema:
(a)
samozaposlene delavce, ki so vse osebe, ki pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, opravljajo pridobitno dejavnost za svoj račun;
(b)
zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a) „neposredna diskriminacija“: kadar se ena oseba zaradi spola obravnava manj ugodno, kakor se obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala oseba drugega spola v primerljivi situaciji;
(b) „posredna diskriminacija“: kadar bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe enega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če ta predpis, merilo ali praksa objektivno ne temelji na zakonitem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna;
(c) „nadlegovanje“: kadar ima neželeno vedenje, povezano s spolom kake osebe, namen ali učinek prizadeti dostojanstvo te osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje;
(d) „spolno nadlegovanje“: kadar ima kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega vedenja spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo kake osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje.
Člen 4
Načelo enakega obravnavanja
1. Načelo enakega obravnavanja pomeni, da je prepovedana kakršna koli diskriminacija na podlagi spola v javnem ali zasebnem sektorju, neposredna ali posredna, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli oblike samostojne dejavnosti.
2. Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se nadlegovanje in spolno nadlegovanje štejeta za diskriminacijo na podlagi spola in sta zato prepovedana. Če kaka oseba takšno vedenje zavrne ali se mu podredi, to ne sme biti podlaga za odločitev, ki bi vplivala na to osebo.
3. Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji posameznikov zaradi spola, štejejo za diskriminacijo.
Člen 5
Pozitivni ukrepi
Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo ukrepe v smislu člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije za dejansko zagotovitev polne enakosti moških in žensk v poklicnem življenju, ki bi na primer spodbujali podjetniške pobude žensk.
Člen 6
Ustanovitev podjetja
Brez poseganja v posebne pogoje za dostop do nekaterih dejavnosti, ki se enako nanašajo na oba spola, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe med drugimi osebami.
Člen 7
Socialna zaščita
1. Če v državi članici obstaja sistem socialne zaščite za samozaposlene delavce, ta država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zakoncem in življenjskim partnerjem, na katere se nanaša člen 2(b), v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovi socialno zaščito.
2. Države članice se lahko odločijo, ali se socialna zaščita iz odstavka 1 izvaja obvezno ali prostovoljno.
Člen 8
Dajatve za materinstvo
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da se lahko samozaposlenim delavkam in, zakonskim partnerkam ter življenjskim partnerkam, kakor so opredeljene v členu 2, v skladu z nacionalno zakonodajo dodeli zadostne nadomestilo za materinstvo, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva za najmanj 14 tednov.
2. Države članice lahko odločijo, ali je nadomestilo za materinstvo iz odstavka 1 obvezno ali prostovoljno.
3. Nadomestilo iz odstavka 1 se šteje za zadostno, če zagotavlja dohodek, ki je vsaj enak:
(a)
nadomestilu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, in/ali
(b)
povprečni izgubi dohodka ali dobička v primerljivem predhodnem obdobju, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja, in/ali
(c)
kakšnemu koli družinskemu nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja.
4. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da imajo samozaposlene delavke in zakonske partnerke ter življenjske partnerke, kakor so opredeljene v členu 2, dostop do kakršnih koli služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, ali kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Države članice lahko omogočijo dostop do teh služb kot nadomestno možnost za nadomestilo ali del nadomestila iz odstavka 1 tega člena.
Člen 9
Pravno varstvo
1. Države članice zagotovijo, da so, za izvršitev obveznosti iz te direktive, vsem osebam, ki menijo, da so utrpele izgubo ali škodo, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, na voljo sodni ali upravni postopki, vključno s, kadar države članice menijo, da je to ustrezno, poravnalnimi postopki, tudi ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo.
2. Države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalno zakonodajo, legitimen interes za zagotavljanje upoštevanja te direktive, sodelujejo, če se tožeča stranka s tem strinja, v imenu tožeče stranke ali v njeno podporo v katerem koli sodnem ali upravnem postopku, predvidenem za izvršitev obveznosti iz te direktive.
3. Odstavka 1 in 2 ne posegata v nacionalna pravila o rokih za začetek postopka v zvezi z načelom enakega obravnavanja.
Člen 10
Odškodnina ali povračilo
Države članice uvedejo v svoj nacionalni pravni sistem ukrepe, potrebne za zagotovitev dejanske in učinkovite odškodnine ali povračila, kot to določijo države članice, za izgubo ali škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije na podlagi spola, pri čemer sta taka odškodnina ali povračilo odvračilna in sorazmerna z nastalo izgubo ali škodo. Taka odškodnina ali povračilo ne smeta biti omejena z vnaprej določeno zgornjo mejo.
Člen 11
Organi za enakost
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je eden ali več organov, imenovanih v skladu s členom 20 Direktive 2006/54/ES, pristojnih tudi za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb,za katere velja ta direktiva, brez diskriminacije na podlagi spola.
2. Države članice zagotovijo, da naloge organov iz odstavka 1 vključujejo:
(a)
zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih subjektov iz člena 9(2);
(b)
opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo;
(c)
objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo;
(d)
izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z zadevnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov.
Člen 12
Načelo enakosti spolov
Države članice dejavno upoštevajo cilj enakosti moških in žensk, ko pripravljajo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih iz te direktive.
Člen 13
Razširjanje informacij
Države članice zagotovijo z vsemi razpoložljivimi sredstvi, da so z določbami, sprejetimi v skladu s to direktivo, in z ustreznimi predpisi, ki so že v veljavi, ustrezno seznanjene vse zadevne osebe na njihovem ozemlju.
Člen 14
Raven zaščite
Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so za varstvo načela enakega obravnavanja moških in žensk ugodnejše od določb te direktive.
Izvajanje te direktive v nobenem primeru ne sme biti vzrok za znižanje ravni zaščite pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo na področjih, zajetih v tej direktivi.
Člen 15
Poročila
1. Države članice do 5. avgusta 2015 sporočijo Komisiji vse informacije, ki so na voljo glede uporabe te direktive.
Komisija pripravi zbirno poročilo, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 5. avgusta 2016. To poročilo bi moralo upoštevati vse spremembe pravne narave, ki se nanašajo na dolžino porodniškega dopusta zaposlenih delavk. Po potrebi se temu poročilu priložijo predlogi za spremembo te direktive.
2. V poročilu Komisije se upoštevajo stališča zainteresiranih strani.
Člen 16
Izvajanje
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 5. avgusta 2012. Komisiji takoj pošljejo besedilo teh predpisov.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Države članice imajo lahko dodatno obdobje dveh let do 5. avgusta 2014 za uskladitev s členom 7 in za uskladitev s členom 8, kar zadeva zakonske partnerke in življenjske partnerke, kakor so opredeljene v členu 2(b), če to upravičujejo specifične težave.
3. Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 17
Razveljavitev
Direktiva 86/613/EGS se razveljavi z učinkom od 5. avgusta 2012.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo.
Člen 18
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 19
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 7. julija 2010


Input:
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 929/2010
av den 18 oktober 2010
om ändring av förordning (EG) nr 1033/2006 avseende de Icao-bestämmelser som avses i artikel 3.1
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”) (1), särskilt artikel 3.5,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordningen) (2), särskilt artikel 8.1, och
av följande skäl:
(1)
I bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1033/2006 av den 4 juli 2006 om krav på förfaranden för färdplaner före flygning inom det gemensamma europeiska luftrummet (3) hänvisas det till olika bestämmelser som fastställts av Internationella civila luftfartsorganisationen (nedan kallad Icao). Dessa bestämmelser har ändrats av Icao efter det att förordning (EG) nr 1033/2006 antogs. Hänvisningarna i förordning (EG) nr 1033/2006 bör uppdateras så att medlemsstaternas förpliktelser enligt internationell rätt kan uppfyllas och förenligheten med den internationella rättsliga ramen kan säkerställas.
(2)
Förordning (EG) nr 1033/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.
(3)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I bilagan till förordning (EG) nr 1033/2006 ska punkterna 1, 2 och 3 ersättas med följande:
”1.
Kapitel 3, avsnitt 3.3 (Fight plans) i Icao bilaga 2 - (Rules of the Air) (utgåva 10 från juli 2005 inbegripet alla ändringar till och med nr 42).
2.
Kapitel 4, avsnitt 4.4 (Fight plans) och kapitel 11, punkt 11.4.2.2 (Movement messages) i ICAO PANS-ATM dok. 4444 (utgåva 15 från 2007 inbegripet alla ändringar till och med nr 2).
3.
Kapitel 2 (Flight plans) och kapitel 6, punkt 6.12.3 (Boundary estimates) i Regional Supplementary Procedures, Doc. 7030, European (EUR) Regional Supplementary Procedures (utgåva 5 från 2008 inbegripet alla ändringar till och med nr 2).”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 15 november 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2010.


Input:
DIREKTIVA 2011/92/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 13. decembra 2011
o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje
(kodificirano besedilo)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.
(2)
Okoljska politika Unije v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije temelji na previdnostnem načelu in na načelu, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral onesnaževalec plačati. Vplivi na okolje bi morali biti upoštevani v najzgodnejši možni fazi v vseh postopkih tehničnega načrtovanja in sprejemanja odločitev.
(3)
Načela presoje vplivov na okolje je treba uskladiti, zlasti kar zadeva projekte, ki bi morali biti predmet presoje, glavne obveznosti nosilcev projekta in vsebino presoje. Države članice lahko določijo strožja pravila za varstvo okolja.
(4)
Poleg tega je treba doseči enega izmed ciljev Unije na področju varstva okolja in kakovosti življenja.
(5)
Okoljska zakonodaja Unije vključuje določbe, ki javnim in drugim organom omogočajo, da sprejemajo odločitve, ki lahko pomembno vplivajo tako na okolje kot na zdravje in dobro počutje posameznika.
(6)
Splošna načela za presojo vplivov na okolje je treba določiti z namenom dopolnjevanja in usklajevanja postopkov soglasij za izvedbo, s katerimi se urejajo javni in zasebni projekti, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje.
(7)
Soglasje za izvedbo javnih in zasebnih projektov, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje, bi moralo biti izdano šele po presoji verjetnih pomembnih vplivov teh projektov na okolje. Ta presoja bi morala biti izvedena na podlagi ustreznih informacij, ki jih priskrbi nosilec projekta in jih lahko dopolnijo pristojni organi in zainteresirana javnost, ki jo posamezen projekt verjetno zadeva.
(8)
Nekatere vrste projektov imajo pomemben vpliv na okolje in te projekte bi se moralo praviloma presoditi sistematično.
(9)
Druge vrste projektov morda nimajo pomembnega vpliva na okolje prav v vsakem primeru in bi bilo treba te projekte presoditi, kadar države članice menijo, da bodo verjetno pomembno vplivali na okolje.
(10)
Države članice lahko določijo pragove ali merila za namen odločanja o tem, kateri izmed takih projektov bi morali biti predmet presoje na temelju pomembnosti njihovega vpliva na okolje. Od držav članic se ne bi smelo zahtevati, da od primera do primera preverjajo projekte pod temi pragovi ali zunaj teh meril.
(11)
Države članice bi morale, ko postavljajo take pragove ali merila ali ko od primera do primera preverjajo projekte za namen odločanja o tem, kateri projekti morajo biti predmet presoje na temelju pomembnosti njihovega vpliva na okolje, upoštevati ustrezna izbirna merila, ki jih določa ta direktiva. Države članice so skladno z načelom subsidiarnosti v najboljšem položaju, da uporabijo ta merila v posebnih primerih.
(12)
Za projekte, ki so predmet presoje, bi bilo treba priskrbeti določen minimalen obseg informacij, ki zadevajo projekt in njegove vplive.
(13)
Primerno je določiti postopek, ki bi nosilcu projekta omogočil pridobitev mnenja pristojnih organov o vsebini in obsegu informacij, ki jih je treba zbrati in priskrbeti za presojo. Države članice lahko v okviru tega postopka zahtevajo, da nosilec projekta med drugim predloži drugačne rešitve za projekte, za katere namerava vložiti prošnjo.
(14)
Presoditi bi bilo treba vplive projekta na okolje, da bi upoštevali prizadevanja za varovanje zdravja ljudi, prispevali h kakovosti življenja z boljšim okoljem, zagotovili ohranjanje raznolikosti bioloških vrst in ohranili reproduktivne zmogljivosti ekosistema kot osnovnega življenjskega vira.
(15)
Zaželeno je določiti okrepljene določbe, ki zadevajo presojo čezmejnih vplivov na okolje, da bi na ta način upoštevali dogajanja na mednarodni ravni. Evropska skupnost je podpisala Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje dne 25. februarja 1991 in jo ratificirala 24. junija 1997.
(16)
Učinkovito sodelovanje javnosti pri sprejemanju odločitev omogoča, da javnost izrazi, nosilec odločitev pa se zaveda mnenj in skrbi, ki utegnejo biti pomembne za te odločitve, ter tako poveča odgovornost in preglednost postopka odločanja in prispeva k zavesti javnosti o okoljskih vprašanjih in k podpori sprejetim odločitvam.
(17)
Sodelovanje, ki vključuje tudi sodelovanje združenj, organizacij in skupin, zlasti nevladnih organizacij, ki spodbujajo varovanje okolja, bi bilo treba podpreti, med drugim tudi s spodbujanjem izobraževanja javnosti v zvezi z varstvom okolja.
(18)
Evropska skupnost je podpisala Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah Ekonomske komisije OZN za Evropo (Aarhuška konvencija) dne 25. junija 1998 in jo ratificirala 17. februarja 2005.
(19)
Med cilji Aarhuške konvencije je želja zagotoviti pravico sodelovanja javnosti v odločanju o okoljskih zadevah, da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje.
(20)
Člen 6 Aarhuške konvencije predvideva sodelovanje javnosti pri odločitvah o posebnih dejavnostih, ki so navedene v Prilogi I h Konvenciji, in dejavnostih, ki niso vključene v seznam, pa lahko pomembno vplivajo na okolje.
(21)
Člen 9(2) in (4) Aarhuške konvencije predvideva dostop do sodnih ali drugih postopkov izpodbijanja materialne in postopkovne zakonitosti odločb, dejanj ali opustitev, ki so predmet določb sodelovanja javnosti člena 6 navedene konvencije.
(22)
Te direktive se ne bi smelo uporabljati pri tistih projektih, katerih podrobnosti so sprejete v kakšnem posebnem predpisu nacionalne zakonodaje, ker se cilji te direktive, vključno z zagotavljanjem informacij, dosegajo z zakonodajnim postopkom.
(23)
Poleg tega je v izjemnih primerih lahko primerno, da se določen projekt izvzame iz postopkov presoje, kakor jih določa ta direktiva, pod pogojem, da se Komisiji in zadevni javnosti predložijo ustrezne informacije.
(24)
Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi obsega in vplivov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.
(25)
Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v delu B Priloge V -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
1. Ta direktiva se uporablja pri presoji vplivov na okolje tistih javnih in zasebnih projektov, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje.
2. V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„projekt“ pomeni:
-
izvedbo gradbenih del ali drugih instalacij ali shem,
-
druge posege v naravno okolje in krajino, vključno s tistimi, ki vključujejo pridobivanje mineralnih virov;
(b)
„nosilec projekta“ pomeni prosilca za dovolitev zasebnega projekta ali javni organ, ki da pobudo za projekt;
(c)
„soglasje za izvedbo“ pomeni odločitev pristojnega organa ali organov, ki dovoljuje nosilcu projekta izvedbo projekta;
(d)
„javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso njihova združenja, organizacije ali skupine;
(e)
„zadevna javnost“ pomeni javnost, na katero vpliva ali bi verjetno vplivali postopki okoljskega odločanja ali ima interes pri takih postopkih iz člena 2(2). V tej opredelitvi se šteje, da imajo nevladne organizacije, ki podpirajo varstvo okolja in izpolnjujejo katere koli pogoje nacionalne zakonodaje, interes;
(f)
„pristojni organ ali organi“ pomeni tisti organ ali tiste organe, ki jih države članice določijo kot odgovorne za opravljanje dolžnosti iz te direktive.
3. Države članice se lahko odločajo za vsak primer posebej, če je tako določeno z nacionalno zakonodajo, da se ta direktiva ne uporablja za projekte, ki služijo namenom nacionalne obrambe, če ocenijo, da bi takšna uporaba škodljivo vplivala na navedene namene.
4. Ta direktiva se ne uporablja za projekte, katerih podrobnosti so sprejete s posebnim predpisom nacionalne zakonodaje, ker se cilji te direktive, vključno z zagotavljanjem informacij, dosegajo z zakonodajnim postopkom.
Člen 2
1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so pred izdajo soglasja projekti, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje, med drugim zaradi svoje narave, velikosti ali lokacije, predmet zahteve za izdajo soglasja za izvedbo in presojo njihovih vplivov. Navedeni projekti so opredeljeni v členu 4.
2. Presojo vplivov na okolje se lahko vključi v obstoječe postopke za izdajo soglasja za izvedbo projektov v državah članicah, oziroma, če to ne gre, v druge postopke ali v postopke, ki jih je treba uvesti za usklajenost s cilji te direktive.
3. Države članice lahko določijo enotni postopek, da bi izpolnile zahteve te direktive in zahteve Direktive št. 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. jauarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (5).
4. Brez poseganja v člen 7 lahko države članice v izjemnih primerih določen projekt v celoti ali delno izvzamejo iz določb te direktive.
V tem primeru države članice:
(a)
preučijo, ali bi bila primerna druga oblika presoje;
(b)
omogočijo zadevni javnosti dostop do podatkov, pridobljenih z drugimi oblikami presoje iz točke (a), podatkov, ki se nanašajo na odločitev o odobritvi izvzetja, ter razlogov za njegovo odobritev;
(c)
pred izdajo soglasja obvestijo Komisijo o razlogih, ki utemeljujejo odobreno izvzetje, in ji zagotovijo podatke, ki so, kadar je primerno, na razpolago njihovim državljanom.
Komisija nemudoma posreduje prejete dokumente drugim državam članicam.
Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi tega odstavka.
Člen 3
Presoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer in skladno s členi 4 do 12 opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne vplive projekta na naslednje dejavnike:
(a)
ljudi, živalstvo in rastlinstvo;
(b)
tla, vodo, zrak, podnebje in krajino;
(c)
materialne dobrine in kulturno dediščino;
(d)
medsebojne vplive dejavnikov iz točk (a), (b) in (c).
Člen 4
1. Ob upoštevanju člena 2(4) se projekte, ki so našteti v Prilogi I, presoja skladno s členi 5 do 10.
2. Ob upoštevanju člena 2(4) države članice za projekte, ki so našteti v Prilogi II, odločijo, ali se projekt presoja skladno s členi 5 do 10. Države članice sprejmejo navedeno odločitev s:
(a)
preverjanjem za vsak primer posebej,
ali
(b)
pragovi ali merili, ki jih postavi država članica.
Države članice se lahko odločijo za uporabo obeh postopkov, navedenih v točkah (a) in (b).
3. Med preverjanjem za vsak primer posebej ali postavljanjem pragov ali meril za namen odstavka 2 se upoštevajo ustrezna izbirna merila, določena v Prilogi III.
4. Države članice zagotovijo, da je odločitev pristojnih organov v skladu z odstavkom 2 na razpolago javnosti.
Člen 5
1. V primeru projektov, ki so skladno s členom 4 predmet presoje vplivov na okolje v skladu s tem členom in členi 6 do 10, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da nosilec projekta v primerni obliki priskrbi informacije, ki jih določa Priloga IV, kolikor:
(a)
države članice menijo, da so informacije pomembne za določeno fazo postopka pridobivanja soglasja in glede na posebne značilnosti posameznega projekta ali vrste projekta in lastnosti okolja, ki bodo verjetno prizadete;
(b)
se lahko po mnenju držav članic od nosilca projekta upravičeno zahteva, da zbere te informacije, pri čemer med drugim upošteva tekoče poznavanje in metode presoje.
2. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da na zahtevo nosilca projekta pred vložitvijo prošnje za soglasje za izvedbo, pristojni organ poda mnenje o informacijah, ki jih nosilec projekta priskrbi skladno z odstavkom 1. Pristojni organ se posvetuje z nosilcem projekta in organi iz člena 6(1), preden poda svoje mnenje. Dejstvo, da je pristojni organ podal mnenje po določbah tega odstavka, mu ne preprečuje, da ne bi naknadno zahteval od nosilca projekta predložitev dodatnih informacij.
Države članice lahko zahtevajo od pristojnih organov tako mnenje, ne glede na to, ali tako zahteva nosilec projekta.
3. Informacije, ki jih mora zagotoviti nosilec projekta skladno z odstavkom 1, vključujejo vsaj:
(a)
opis projekta, ki obsega informacije o lokaciji, zasnovi in velikosti projekta;
(b)
opis načrtovanih ukrepov, da bi se izognili, zmanjšali in po možnosti odpravili pomembne škodljive vplive;
(c)
podatke, potrebne za opredelitev in presojo glavnih verjetnih vplivov projekta na okolje;
(d)
povzetek glavnih alternativ, ki jih je proučil nosilec projekta, in prikaz glavnih razlogov za njegovo izbiro, z upoštevanjem vplivov na okolje;
(e)
netehnični povzetek informacij iz točk (a) do (d).
4. Države članice po potrebi zagotovijo, da kateri koli organi, ki imajo pomembne informacije, s posebnim ozirom na člen 3, dajo te informacije na razpolago nosilcu projekta.
Člen 6
1. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da imajo organi, ki se bodo verjetno ukvarjali s projektom zaradi svojih posebnih okoljskih odgovornosti, možnost izraziti svoje mnenje o informacijah, ki jih je priskrbel nosilec projekta, in o prošnji za soglasje za izvedbo. V ta namen države članice določijo organe, s katerimi se mora nosilec projekta posvetovati, bodisi na splošno ali pa za vsak primer posebej. Informacije, zbrane skladno s členom 5, se posredujejo tem organom. Podrobnejše ureditve posvetovanja določijo države članice.
2. Javnost se obvesti prek javnih objav ali drugih primernih načinov, na primer razpoložljivih elektronskih medijev, o naslednjih zadevah že na začetni stopnji postopka sprejemanja okoljskih odločitev iz člena 2(2) in najpozneje takrat, ko je informacije mogoče razumno posredovati:
(a)
zahteva za soglasje za izvedbo;
(b)
dejstvo, da je za projekt treba izvesti postopek presoje vplivov na okolje, in da se, kadar je primerno, uporablja člen 7;
(c)
podrobnosti o pristojnih organih, odgovornih za odločanje, tistih, od katerih je mogoče pridobiti ustrezne podatke, in tistih, ki jim je mogoče predložiti pripombe ali vprašanja, in podrobnosti o časovnih rokih za posredovanje pripomb ali vprašanj;
(d)
vrsta možnih odločitev ali osnutek odločitve, če obstaja;
(e)
navedba dostopnosti podatkov, zbranih v skladu s členom 5;
(f)
navedba časa in krajev, kjer so zadevni podatki dostopni, in na kakšen način;
(g)
podatki o določbah za sodelovanje javnosti v skladu z odstavkom 5 tega člena.
3. Države članice zagotovijo, da se v okviru razumnih rokov omogoči zadevni javnosti dostop do naslednjega:
(a)
katerih koli podatkov, zbranih v skladu s členom 5;
(b)
v skladu z nacionalno zakonodajo, do glavnih poročil in obvestil, danih pristojnemu organu ali organom v času, ko je zadevna javnost obveščena v skladu z odstavkom 2 tega člena;
(c)
v skladu z določbami Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (6), do podatkov, ki niso navedeni v odstavku 2 tega člena, ki se nanašajo na odločitev v skladu s členom 8 te direktive in ki postanejo dostopni šele potem, ko je bila zadevna javnost že obveščena v skladu z odstavkom 2 tega člena.
4. Zadevna javnost dobi zgodnje in učinkovite priložnosti sodelovanja v postopkih okoljskega odločanja v skladu s členom 2(2) in je tako upravičena izraziti pripombe in mnenja, ko so pristojnemu organu ali organom pred odločitvijo o prošnji za soglasje za izvedbo odprte vse možnosti.
5. Države članice podrobno določijo ukrepe za obveščanje javnosti (na primer z letaki v določenem dosegu ali objavo v krajevnih časopisih) in za posvetovanje z zadevno javnostjo (na primer s pisnimi prispevki ali z javno anketo).
6. Zagotovljeni so razumni časovni okviri za različne stopnje, tako da je dovolj časa za obveščanje javnosti in omogočanje zadevni javnosti, da se pripravi in učinkovito sodeluje v postopku okoljskega odločanja ob upoštevanju določb tega člena.
Člen 7
1. Če se država članica zaveda, da bo projekt verjetno pomembno vplival na okolje v drugi državi članici ali če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pod takim vplivom, pošlje država članica, na ozemlju katere naj bi se izvedel projekt, kakor hitro je mogoče in ne pozneje, kot sama obvešča svojo javnost, prizadeti državi članici med drugim:
(a)
opis projekta, skupaj z vsemi razpoložljivimi podatki o možnem čezmejnem vplivu;
(b)
podatke o vrsti odločitve, ki bo morda sprejeta.
Država članica, na ozemlju katere naj bi se izvedel projekt, da drugi državi članici razumen rok, v katerem le-ta navede, ali želi sodelovati v postopkih sprejemanja okoljskih odločitev iz člena 2(2), in lahko vključi podatke iz odstavka 2 tega člena.
2. Če država članica, ki prejme podatke v skladu z odstavkom 1, navede, da namerava sodelovati v postopkih sprejemanja okoljskih odločitev iz člena 2(2), država članica, na katere ozemlju naj bi bil projekt izveden, v skladu s členom 6(2) pošlje potrebne podatke, če tega ni storila že prej, državi članici, ki bo prizadeta, in omogoči dostop do podatkov v skladu s točkama (a) in (b) člena 6(3).
3. Zadevni državi članici, vsaka v obsegu, kakor ga postopek zadeva, tudi:
(a)
poskrbita, da so informacije iz odstavka 1 in 2 v primernem času na razpolago organom iz člena 6(1) in zadevni javnosti na ozemlju države članice, ki bo verjetno pomembneje prizadeta; in
(b)
zagotovita organom iz člena 6(1) in zadevni javnosti možnost, da pred izdajo soglasja za izvedbo projekta posredujejo svoje mnenje o predloženih informacijah v primernem času pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju bo predvidoma izveden projekt.
4. Zadevne države članice začnejo s posvetovanji, ki med drugim zadevajo možne čezmejne vplive projekta in predvidene ukrepe za zmanjšanje ali odpravo takih vplivov, in se sporazumejo glede razumnega trajanja obdobja posvetovanja.
5. Zadevne države članice lahko določijo podrobnejše postopke za izvedbo tega člena, da omogočijo zadevni javnosti na ozemlju prizadete države članice učinkovito sodelovanje v postopkih sprejemanja okoljskih odločitev iz člena 2(2) za ta projekt.
Člen 8
V postopku izdaje soglasja za izvedbo se upoštevajo rezultati posvetovanj in informacije, zbrane v skladu s členi 5, 6 in 7.
Člen 9
1. Ko je sprejeta odločitev za izdajo ali zavrnitev soglasja za izvedbo, pristojni organ ali organi obvestijo zadevno javnost v skladu z ustreznimi postopki in dajo na razpolago javnosti naslednje podatke:
(a)
vsebino odločitve in vsakršne z njo povezane pogoje;
(b)
po pregledu pripomb in mnenj zadevne javnosti, glavne razloge in ugotovitve, na katerih temelji ta odločitev, vključno s podatki o poteku sodelovanja javnosti;
(c)
po potrebi opis glavnih ukrepov za to, da se izogne glavnim škodljivim posledicam, se jih zmanjša ali se jih, če je možno, izravna.
2. Pristojni organ ali organi obvestijo katero koli državo članico, s katero so se posvetovali v skladu s členom 7, tako da posredujejo tudi podatke iz odstavka 1 tega člena.
Države članice, s katerimi se je posvetovalo, zagotovijo, da so navedeni podatki na primeren način dostopni zadevni javnosti na njihovem ozemlju.
Člen 10
Določbe te direktive ne vplivajo na obveznost pristojnih organov, da spoštujejo omejitve, ki jih postavljajo nacionalni zakoni in drugi predpisi ter sprejete pravne prakse glede poslovne in industrijske zaupnosti, vključno z intelektualno lastnino in varovanjem javnega interesa.
Kjer se uporablja člen 7, veljajo za posredovanje informacij v drugo državo članico in sprejem informacij s strani druge države članice omejitve, ki veljajo v državi članici, v kateri je projekt predlagan.
Člen 11
1. Države članice v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo zagotovijo članom zadevne javnosti:
(a)
ki imajo zadosten interes, ali drugače,
(b)
ki uveljavljajo kršeno pravico, kadar to upravno postopkovno pravo države članice zahteva kot predpogoj,
dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali pred drugim neodvisnim in nepristranskim organom, ki ga je vzpostavil zakon, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev ob upoštevanju določb te direktive o sodelovanju javnosti.
2. Države članice določijo, na kateri stopnji se lahko izpodbijajo odločitve, dejanja ali opustitve.
3. Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva. S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(2), šteje za zadostnega za namen točke (a) odstavka 1 tega člena. Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen točke (b) odstavka 1 tega člena.
4. Določbe tega člena ne izključujejo možnosti predhodnega revizijskega postopka upravnega organa in ne vplivajo na zahtevo izčrpanja upravnih revizijskih postopkov pred sodnim revizijskim postopkom, kjer taka zahteva obstaja po nacionalnem pravu.
Vsak tak postopek je pošten, nepristranski, pravočasen in ne nedopustno drag.
5. Da bi povečali učinkovitost določb tega člena, države članice zagotovijo, da so praktični podatki dostopni javnosti ob dostopu do upravnih in sodnih revizijskih postopkov.
Člen 12
1. Države članice in Komisija si izmenjujejo informacije o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi te direktive.
2. Države članice skladno s členom 4(2) zlasti obvestijo Komisijo o vseh merilih oziroma pragovih, sprejetih za izbiro zadevnih projektov.
3. Na podlagi te izmenjave informacij Komisija po potrebi predloži dodatne predloge Evropskemu parlamentu in Svetu, zato da se zagotovi, da je uporaba te direktive dovolj usklajena.
Člen 13
Države članice Komisiji sporočijo besedila določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 14
Direktiva 85/337/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge V, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, kakor so določeni v delu B Priloge V.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razlagajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VI.
Člen 15
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 16
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 13. decembra 2011


Input:
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 464/2011
tal-11 ta’ Mejju 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw mill-Bosnja-Ħerzegovina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), (“ir-Regolament bażiku”) u b'mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) u wara li kkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Permezz tar-Regolament (UE) Nru 1036/2010 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), il-Kummissjoni imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw mill-Bosnja-Ħerzegovina (“BA”).
(2)
Il-proċediment beda wara li ġie ppreżentat ilment fl-4 ta’ Jannar 2010 minn Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. u Zeolite Mira Srl Unipersonale (“min għamel l-ilment”), li jirrappreżentaw il-biċċa l-kbira tal-produzzjoni totali tat-trab żeolit A fl-Unjoni; f'dan il-każ iktar minn 25 %. Dan l-ilment kien fih evidenza ta’ dumping u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqieset li kienet biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
2. IL-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(3)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali, li abbażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri provviżorji ta’ antidumping (“żvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu preżentazzjonijiet bil-miktub biex juru l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din l-affermazzjoni ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(4)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha.
(5)
Huwa mfakkar li, kif stabbilit fil-premessa (11) tar-Regolament provviżorju, lL-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ћsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
(6)
Il-partijiet interessati kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom il-Kummissjoni bbażata l-intenzjoni li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina u l-ġbir definittiv tal-ammonti assigurati permezz tad-dazju provviżorju. Huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub imressqa mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(8)
Fl-assenza ta’ kummenti fuq dawn il-kwistjonijiet, il-premessi minn (12) sa (15) tar-Regolament provviżorju qegħdin b'dan jiġu kkonfermati.
(9)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż b'mod definittiv li t-tipi kollha ta’ trab żeolit A kif definiti hawn fuq huma l-istess fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
4. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI
(10)
Il-grupp esportatur u produttur tal-Bosnja-Ħerzegovina (“Birac”) mar lura għall-affermazzjoni li għamel fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni; dik li produttur mill-Unjoni li ma tteħidlux kampjun (Silkem d.o.o. jew “Silkem”) kellu jkun integrat bis-sħiħ fit-tweġiba tal-kwestonarju tal-produttur tal-Unjoni li tteħidlu kampjun (MAL Magyar Aluminium jew “MAL”) għaliex iż-żewġ kumpaniji huma relatati. Ġie sostnut li kieku din l-ommissjoni ġiet aċċettata kienet issir diskriminazzjoni bejn il-produtturi u l-esportaturi tal-Unjoni, għaliex f'każi fejn hemm esportaturi u produtturi relatati ġewwa pajjiżi suġġetti għal investigazzjoni ta’ antidumping, dawn huma kollha mitluba biex iressqu t-tweġibiet tagħhom tal-kwestjonarji. Barra minn hekk, Birac afferma li Mal u Silkem għandhom jiġu ddikjarati li mhux jikkooperaw.
(11)
Dawk l-affermazzjonijiet ma jistgħux jintlaqgħu. Kemm Mal, kif ukoll Silkem, ikkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni minħabba r-raġunijiet spjegati fi premessa (19) tar-Regolament provviżorju. Ta' min ifakkar li fit-tweġiba tal-formola tat-teħid ta’ kampjuni, Silkem ipprovdiet informazzjoni; u Silkem ġiet ikkunsidrata fl-indikaturi tal-makrodejta. Madankollu, minħabba d-daqs żgħir tagħha, il-kumpanija ma ġietx inkluża fil-lista tal-kumpaniji li tteħdilhom kampjun. Għaldaqstant, Silkem ma kelliex bżonn tippreżenta l-magħrufa mikrodejta u a fortiori din ma ġietx ivverifikata. Barra minn hekk, minħabba li meta mqabbel ma’ dak ta’ MAL, il-bejgħ tagħhom tal-prodott ikkonċernat huwa relattivament baxx, ma hemm l-ebda indikazzjoni li turi li jkun hemm xi differenza jekk id-dejta ta’ Silkem tingħaqad mad-dejta ta’ MAL.
(12)
Barra minn hekk, l-allegata diskriminazzjoni bejn il-produtturi esportaturi u l-produtturi tal-Unjoni hija bla bażi għaliex is-sitwazzjonijiet huma differenti. Min-naħa l-oħra, l-investigazzjoni fir-rigward tal-eżistenza ta’ dumping hija waħda li normalment tkun imwettqa fil-livell tal-kumpanija, li għaliha s-servizzi tal-Kummissjoni jkollhom bżonn jikkalkulaw il-marġni tad-dumping speċifikament għall-kumpanija. Barra minn hekk, wieħed għandu jħares lejn grupp ta’ produtturi esportaturi fit-totalità tiegħu, għaliex inkella jista' jkun hemm ir-riskju li l-esportazzjonijiet jgħaddu mill-parti tal-grupp li jkollha l-iktar livell baxx ta’ dazju. Min-naħa l-oħra, l-għan tal-investigazzjoni ta’ ħsara huwa li jeżamina jekk l-industrija kollha tal-Unjoni hijiex issofri ħsara materjali. F'dan il-każ, il-produtturi tal-Unjoni li tteħdilhom kampjun f'din l-investigazzjoni, ġew ikkunsidrati bħala rappreżentanti tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni fir-rigward ta’ ċerti indikaturi tal-ħsara (mikro indikaturi). Għaldaqstant, din l-affermazzjoni mhijiex milqugħa.
(13)
Birac afferma ukoll li kumpanija tal-minjieri tal-Bosnja, assoċjata ma’ MAL, li tipprovdi materja prima minn qabel (jiġifieri boksajt) lil dan il-produttur tal-Unjoni partikolari, kellha tikkoopera ukoll fl-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-kumpanija tal-minjieri ġiet elenkata mat-tweġiba tal-kwestjonarju ta’ MAL. L-ispejjeż assoċjati mal-provvisti tal-boksajt u l-bidla tiegħu fi triidrat tal-aluminju, ġew ukoll irrapurtati fl-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ MAL. Għaldaqstant, il-Grupp MAL ikkonforma bis-sħiħ mal-obbligazzjonijiet għar-rappurtar stabbiliti mis-servizzi tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni mhijiex milqugħa.
(14)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra dwar dawn il-kwistjonijiet, il-premessi minn (16) sa (20) tar-Regolament provviżorju qegħdin b'dan jiġu definittivament ikkonfermati.
5. DUMPING
5.1. Valur normali
(15)
Huwa mfakkar li fl-assenza ta’ bejgħ domestiku rappreżentattiv, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(16)
Biex jinħadem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, żdiedu mal-ispiża medja tal-produzzjoni tagħhom stess matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, l-ispejjeż tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi (BĠuA) li saru u l-medja differenzjata tal-profitt magħmul minn kull wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ, matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Intużat il-medja differenzjata tal-profitt minħabba li ma hemmx tipi separati tal-prodott ikkonċernat jew il-prodott simili. Fejn neċessarju, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u fil-bini tal-valuri normali, l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-ispejjeż BĠuA ġew aġġustati.
(17)
Minbarra l-iżvelar tal-fatti, Birac ressaq kummenti dwar kif ġie ddeterminat il-marġni tal-profitt li ntuża fil-kalkolu tal-valur normali. Skont Birac, il-metodoloġija li ntużat tikser l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku billi f'dan il-każ speċifiku, ir-riżultat miksub mill-marġni tal-profitt tal-bejgħ domestiku mhux rappreżentattiv użat biex jinħadem il-valur normali, huwa eżatt l-istess daqslikieku ġew użati l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku mhux rappreżentattiv. Huwa afferma li approċċ inkoerenti bħal dan ma setax kien intenzjonat bil-qari f'daqqa tal-Artikoli 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku. Tqies ukoll li l-marġni tal-profitt użat mhuwiex raġonevoli u proporzjonat, b'mod speċjali meta mqabbel mal-mira tal-profitt użata għall-kalkulazzjoni tal-bejgħ taħt il-prezz.
(18)
Barra minn hekk, Birac afferma li l-bejgħ domestiku, ma jistax jitqies daqslikieku sar fl-andament normali tal-kummerċ minħabba n-natura tiegħu, u għalhekk ma għandux jintuża biex jistabbilixxi l-valur normali.
(19)
Fir-rigward tal-ewwel affermazzjoni, ta’ min jinnota li l-metodu użat huwa skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku u tal-ġurisprudenza li toħroġ mid-deċiżjonijiet tal-WTO, li skont huma, waqt il-kalkolu tal-valur normali, għandu jintuża l-profitt tal-bejgħ domestiku fl-andament normali tal-kummerċ, anki jekk dan il-bejgħ ma kienx rappreżentattiv. Ta' min jinnota li f'dan il-każ speċifiku, minħabba li l-bejgħ domestiku kollu sar bi profitt, il-bini tal-valur normali kellu l-istess riżultat daqslikieku l-valur normali kien ibbażat fuq il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku. Qabel xejn, ta’ min jinnota, li l-profitt u d-dejta tal-BĠuA kienu bbażati fuq il-bejgħ domestiku tal-kumpanija li tqies fl-andament normali tal-kummerċ. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li “r-raġonevolezza” ma tistax titkejjel mal-mira tal-profitt użata għall-kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz minħabba li l-profitt jirrifletti l-qagħda tas-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping u għaldaqstant ma jistax isawwar punt ta’ riferiment adegwat biex jiddetermina l-profitt li għandu jkun użat fil-kuntest tal-bini tal-valur normali. Għaldaqstant l-affermazzjoni għandha tkun irrifjutata.
(20)
Fir-rigward tal-affermazzjoni li l-bejgħ domestiku m'għandux jitqies bħala wieħed li sar fl-andament normali tal-kummerċ, l-investigazzjoni affermat li d-dejta u l-evidenza ppreżentata minn Birac sawwru bażi affidabbli sabiex jiġi ddeterminat il-valur normali. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni tqieset li ma kinetx iġġustifikata u għaldaqstant ma ġietx milqugħa.
(21)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tad-determinazzjoni tal-valur normali, il-metodu deskritt fil-premessi minn (21) sa (26) tar-Regolament provviżorju huwa b'dan ikkonfermat.
5.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(22)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra dwar il-prezz tal-esportazzjoni, il-premessi (27) u (28) tar-Regolament provviżorju, qegħdin b'dan jiġu kkonfermati.
5.3. Tqabbil
(23)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra fir-rigward tat-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, il-premessa (29) tar-Regolament provviżorju hija b'dan ikkonfermata.
5.4. Marġni tad-dumping
(24)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tad-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping, li jbiddlu s-sejbiet provviżorji, il-premessi minn (30) sa (32) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6. ĦSARA
(25)
Saru kummenti mingħand ċerti produtturi tal-Unjoni, żewġ utenti fl-UE u mill-uniku produttur esportatur tal-Bosnja, dwar is-sejbiet li jikkonċernaw id-dannu.
(26)
Dawk l-argumenti li diġà ġew indirizzati bis-sħiħ fir-Regolament provviżorju, mhumiex irripetuti f'dan ir-Regolament.
6.1. Rimarki ġenerali
(27)
Il-premessi (45) u (68) tar-Regolament provviżorju, juru biċ-ċar li f'din l-investigazzjoni, it-terminu “l-industrja tal-Unjoni” jjkopri l-produtturi kollha tal-Unjoni. Barra minn hekk, bħala regola, il-fatturi tad-dannu li wasslu għas-sejba tal-ħsara huma bbażati fuq dejta li għandha x'taqsam mal-industrija tal-Unjoni. L-użu tad-dejta li għandha x'taqsam mal-industrija tal-Unjoni, ġie identifikat fit-taqsima 5.4 tar-Regolament provviżorju permezz ta’ referenza għall-“makrodejta”. Madankollu, meta l-informazzjoni ma kinitx disponibbli għall-industrija kollha tal-Unjoni, intużat d-dejta tal-kampjun rappreżentattiv tal-produtturi tal-Unjoni. Ma saru l-ebda kummenti dwar dawn il-kwistjonijiet u, għalhekk, is-sejbiet provviżorji huma kkonfermati definittivament.
(28)
Madankollu, saret dikjarazzjoni żbaljata fi premessa (34) tar-Regolament provviżorju. Il-premessa kellha tgħid “Il-produtturi kollha tal-Unjoni jifformaw l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn issa 'l quddiem se jissejħu l-‘industrija tal-Unjoni’”.
(29)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (52) sa (56) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.2. Konsum fl-Unjoni
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (35) sa (38) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(31)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (39) sa (43) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.4. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
6.4.1. L-indikaturi tad-dannu
(32)
F'Ottubru 2010 seħħ inċident industrijali fis-sit ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni, l-MAL. Madankollu, iċ-ċifri ppreżentati mill-kumpanija juru li sa Jannar 2011, il-konsenji tal-prodott ikkonċernati kienu rkupraw. Għaldaqstant kien ċar li l-inċident ma kkawżax problemi serji ta’ provvisti fis-suq tal-UE.
(33)
Birac afferma li la waqt il-PI, il-kumpanija tal-minjieri tal-Bosnja assoċjata ma’ MAL, imsemmija hawn fuq, għamlet il-profitti, il-Kummissjoni għandha tirranġa l-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ MAL u l-profitt fil-kalkolu tal-indikaturi ekonomiċi, għaliex is-sitwazzjoni tal-profitti ta’ MAL allegatament naqset minħabba l-profitti għoljin li għamlet il-kumpanija assoċjata tal-minjieri fil-BiH.
(34)
Ta' min jinnota, fir-rigward tal-affermazzjoni ta’ hawn fuq, li x-xiri ta’ boksajt mill-kumpanija assoċjata sar f'kondizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta. Din il-kwistjoni ġiet koperta waqt il-verifika fuq il-post. Minħabba li waqt il-PI, MAL xtara l-boksajt bi kważi l-istess prezzjijiet medji mingħand kumpaniji kemm assoċjati kif ukoll li mhumiex assoċjati, il-Kummissjoni kienet sodisfatta li x-xiri tal-boksajt sar bi prezzijiet li jaqgħu taħt kundiżżjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta, u għaldaqstant ma hemmx bżonn tal-ebda aġġustament tat-tendenza tal-profitt ta’ MAL, li ġiet użata fil-kalkulazzjoni tat-tendenza li tidher fi premessa 52 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni ġiet irrifjutata.
(35)
Birac allega ukoll li la darba ġab ċertu materja prima direttament mill-produzzjoni tal-aluminju tagħha, kellu vantaġġi kompetittivi sinifikanti fuq il-maġġoranza tal-produtturi tal-Unjoni u dan għandu jidher fil-marġni tad-dannu. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Jekk kumpanija jkollha vantaġġ kompetittiv, normalment dan ikollu effett fuq il-kalkolu totali tagħha tad-dumping, f'termini ta’ inqas spejjeż, u għalhekk valur normali iktar baxx. Dan it-tip ta’ vantaġġ kompetittiv ma għandux x'jaqsam mal-marġni tal-ħsara. Dan tal-aħħar jeżamina jekk livell ta’ dazju iktar baxx mill-marġni tad-dumping ikunx biżżejjed sabiex titneħħa l-ħsara. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(36)
L-utenti tal-Unjoni sostnew li l-iżvilupp pożittiv ta’ ċerti fatturi ta’ ħsara ġie injorat mill-valutazzjoni provviżorja tal-Kummissjoni (profitt, fluss ta’ flus, u redditu fuq l-investiment) li tiddikjara li l-fatturi kollha għandhom jiġu analizzati. Madankollu dawn l-iżviluppi pożittivi ġew analizzati bis-sħiħ fl-istima tad-dannu. Dawn ġew ikkunsidrati iżda f'dan il-każ ma ġewx ikkunsidrati bħala deċiżivi minħabba r-raġunijiet stabbiliti fil-premessi minn (52) sa (60) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(37)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (44) sa (64) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.5. Konklużjoni dwar id-dannu
(38)
Għaldaqstant, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar dan, il-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi minn (65) sa (69) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
7. KAWŻALITÀ
(39)
Utent li kkoopera afferma li l-analiżi tal-kawżalità hija difettuża għaliex il-Kummissjoni qalet li waqt il-PI (2009) deher li sar xi titjib f'ċerti fatturi tad-dannu. Dak l-utent ma qabilx mal-istima magħmula mill-Kummissjoni li l-ogħla profitt li sar fl-2009, kif imqabbel mal-2008, kien riżultat ta’ żviluppi temporanji ta’ żmien qasir li ma rrepetewx ruħhom fl-2010.
(40)
Fir-rigward tas-sottomissjoni ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li l-argumenti ta’ din il-parti huma biss dikjarazzjonijiet u mhumiex mirfuda minn ebda evidenza ġdida. b'kuntrast, il-pożizzjoni tal-Kummissjoni hija sostnuta minn informazzjoni mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni waqt l-investigazzjoni, kemm fl-istadju provviżorju kif ukoll dak definittiv. L-informazzjoni mogħtija fit-tħejjijiet taż-żjarat ta’ verifika ġiet ukoll verifikata fuq il-post. Id-deterjorament tal-marġni tal-profitt wara l-PI previst mill-Kummissjoni, ġie kkonfermat ukoll mid-dejta tas-sena 2010 kollha, ippreżentata minn żewġ produtturi tal-Unjoni. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(41)
Birac ikkontesta s-sejba provviżorja li tikkonċerna l-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Madankollu, l-analiżi tal-Kummissjoni fir-Regolament provviżorju (premessa (77)) kienet li Birac kien l-uniku esportatur ewlieni għas-suq tal-UE. Prattikament ma kien hemm l-ebda importazzjonijiet minn sorsi oħrajn. F'dan ir-rigward Birac ma ppreżentax evidenza ġdida u għaldaqstant l-affermazzjoni tiegħu hija miċħuda.
(42)
Utent li kkoopera kkontesta l-analiżi li saret fir-Regolament provviżorju, li tikkonċerna t-tnaqqis fil-konsum u kkwota l-investigazzjoni ta’ antidumping tat-tubi tar-raġġi katodiċi tat-televiżjoni tal-kulur bħala preċedent fir-rigward tat-tnaqqis fid-domanda. (3) F'dik l-investigazzjoni, ġie sostnut li t-tnaqqis fid-domanda wassal għall-għeluq tal-proċedimenti. Madankollu ma hemmx parallel bejn il-każ tat-tubi tar-raġġi katodiċi tat-televiżjoni tal-kulur u l-investigazzjoni kurrenti. f'tal-ewwel, il-konsum waqa' b'mod drammatiku għaliex il-prodott ikkonċernat ġie sostitwit bi prodotti oħrajn. Għal kuntrarju ta’ dan, it-tnaqqis fil-konsum fl-investigazzjoni kurrenti huwa moderat ħafna (7 % - kif imniżżel fil-premessi (37) u (38) tar-Regolament provviżorju). F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-iżvilupp fil-konsum ġie elaborat iktar fil-premessi (78) sa (80) tar-Regolament provviżorju, iżda l-utent ikkonċernat li kkoopera, ma kienx f'pożizzjoni li jagħti xi evidenza li tirribatti s-sejbiet tal-Kummissjoni. Għaldaqstant dawk l-affermazzjonijiet ġew miċħuda.
(43)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet stabbiliti fi premessi minn (70) sa (92) tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li d-dannu tal-materjal għall-industrija tal-Unjoni saret permezz ta’ importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping, huma b'dan ikkonfermati.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
(44)
Utent li kkoopera afferma li l-Kummissjoni fi premessa (104) tar-Regolament provvizorju, ppreżentat informazzjoni qarrieqa fir-rigward tal-importanza tal-ispejjeż taż-żeolit fl-ispejjeż totali tagħha. B'mod partikolari, kif ikkwotat f'dik il-premessa, ġie ddikjarat li l-ispejjeż taż-żeolit huma iktar minn 5 % tal-ispejjeż totali. F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li din il-parti ma pprovdietx dejta ġdida sabiex issostni d-dikjarazzjoni tagħha, filwaqt li s-sejbiet tal-Kummissjoni kienu bbażati fuq informazzjoni verifikata mill-utenti li kkooperaw. Huwa nnotat li t-terminu “spejjeż totali” użat fir-Regolament provviżorju fil-premessa (104), jinkludi l-ispejjeż tal-manifattura kollha, kif ukoll l-ispejjeż tal-Bejgħ u tal-Amministrazzjoni Ġenerali. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni “inqas minn 5 %” hija medja li tkopri kemm id-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ, kif ukoll il-prodotti li jrattbu l-ilma. Fl-aħħar nett, għandu jkun ċar li l-ispejjeż taż-żeolit fil-prodott li jrattab l-ilma tqil huma ogħla minn dawk tad-deterġent għall-ħasil tal-ħwejjeġ, iżda żgur li l-użu l-iktar importanti għandu x'jaqsam mad-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ. Infatti fir-rigward ta’ dan l-utent partikolari li kkoopera, il-prodotti li jrattbu l-ilma kellhom parti żgħira fid-dħul tal-prodotti finali li jużaw iż-żeolit. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(45)
Utent li kkoopera sfida s-sejba fil-premessa (102) tar-Regolament provviżorju, li ċ-Ċina hija potenzjalment sors alternattiv ta’ provvisti. Il-Kummissjoni, b'kunsiderazzjoni tal-kummenti li saru, taċċetta li għalkemm waqt il-PI daħlet xi merkanzija miċ-Ċina fis-suq tal-UE, mhux probabbli li fil-futur qrib din se ssir fornitur ewlieni (ara premessa (41) hawn fuq). Madankollu, meta tikkunsidra r-rati tal-kapaċità tal-użu tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni, il-Kummissjoni żżomm l-opinjoni tagħha li ma kienx hemm problemi ta’ provvisti fir-rigward tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(46)
Utent li kkoopera afferma li jekk bħala riżultat ta’ din l-investigazzjoni, jiġu imposti d-dazji, l-ispejjeż taż-żeolit se jogħlew tant li jogħlew ukoll il-prezzijiet tad-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ u l-prodotti li jrattbu l-ilma, li jwasslu għal żieda fil-prezzijiet tal-konsumatur. Dan l-argument jimxi mas-suppożizzjoni li l-utenti jgħaddu ż-żidiet fil-prezzijiet taż-żeolit bħala riżultat ta’ dazju antidumping. L-ewwel nett, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-produtturi tal-Unjoni jippreferu jibbenefikaw mill-miżuri permezz ta’ ekonomiji tal-kobor milli permezz ta’ żieda fil-prezzijiet (ara premessi minn (108) sa (111) tar-Regolament provviżorju). Fl-aħħar nett, kif imsemmi hawn fuq, fl-ispejjeż totali tal-produzzjoni ta’ prodotti finali, il-proporzjon tal-ispejjeż assoċjati maż-żeolit huwa żgħir, għalhekk jekk ikun hemm xi konsekwenza tad-dazju, għalkemm mhux probabbli li tiġri, ma tpoġġix fid-dubju l-konklużjoni provviżorja li ma hemmx raġunijiet ta’ interess tal-Unjoni imwarrbin kontra l-impożizzjoni tal-miżuri. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(47)
Utent li kkoopera ddikjara li jista' jaqleb għall-formoli ta’ non-żeolit fid-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ tiegħu, li jkollhom impatt negattiv fuq il-produtturi taż-żeolit tal-Unjoni. Mill-fajl “Miftuħ għall-Ispezzjoni minn Partijiet Interessati”, il-produtturi tal-Unjoni huma konxji li jeżisti dan ir-riskju għan-negozju tagħhom. Madankollu, ma teżisti l-ebda evidenza reali sabiex jiġi evalwat l-allegat impatt ta’ dan il-qlib ipotetiku fuq l-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(48)
Il-punti magħmula hawn fuq ġew ikkunsidrati fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni, iżda ma jbiddlux il-konklużjonijiet l-iktar importanti tagħha. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (93) sa (112) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati. Għaldaqstant, huwa konkluż li ma sarux argumenti li jissuġġerixxu li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri b'riżultat ta’ din l-investigazzjoni.
9. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
9.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(49)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (114) sa (116) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
9.2. Miżuri definittivi
(50)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa dwar id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interessi tal-Unjoni, u b'konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, dazju antidumping definittiv għandu jiġi impost fil-livell tal-marġnijiet l-aktar baxxi ta’ dumping u ta’ dannu misjuba, skont ir-regola ta’ inqas dazju. F'dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif xieraq fil-livell tad-dumping li nstab. Din ġiet ikkalkulkata li hija ta’ 28,1 %.
(51)
Fuq il-bażi ta’ dan t'hawn fuq, ir-rata tad-dazju antidumping definittiv għall-BiH hija ta’ 28,1 %.
10. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(52)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġni tad-dumping misjub u minħabba l-livell tad-dannu kkaġunat lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti miġbura permezz tad-dazju tal-antidumping provviżorju impost mir-Regolament provviżorju, għandhom jinġabru b'mod definittiv sal-limitu tad-dazju impost definittivament minn dan ir-Regolament.
11. IL-FORMA TAL-MIŻURI
(53)
Fil-kors tal-investigazzjoni, il-produttur esportatur tal-Bosnja Alumina d.o.o. Zvornik, flimkien mal-kumpanija assoċjata miegħu fl-Unjoni, Kauno Tiekimas AB, li tinsab f'Kaunas, il-Litwanja, offriet impenn għall-prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Ta' min jinnota li dan l-aħħar, Fabrica glinice “Birac” saret kumpanija possedenti u Alumina d.o.o, li tinsab fi Zvornik, baqgħet l-unika produttur esportatur tal-grupp.
(54)
Il-Kummissjoni eżaminat l-offerta. Il-prodott ikkonċernat huwa prodott bażiku li jeżisti biss f'tip wieħed ta’ prodott u ta’ speċifikazzjoni, jiġifieri jeskludi r-riskju possibli ta’ kumpens tal-prezz permezz ta’ tipi differenti tal-prodott. L-investigazzjoni uriet li l-esportazzjonijiet kollha għall-Unjoni ġew fatturati mill-kumpanija assoċjata fl-Unjoni (jiġifieri Kauno Tiekimas AB, f'Kaunas, il-Litwanja). Din il-kumpanija assoċjata tbigħ ukoll prodotti oħrajn magħmula mill-grupp Birac. Madankollu, is-suq tat-trab żeolit A huwa definit tajjeb u l-konsumaturi li jixtru t-trab żeolit A tiġihom naturali li ma jixtrux prodotti oħrajn magħmula mill-Grupp Birac. Għaldaqstant, ġie konkluż li r-riskju ta’ kumpens trasversali permezz ta’ bejgħ possibbli ta’ prodotti oħrajn lill-istess klijenti kien baxx ħafna.
(55)
Bid-deċiżjonijiet 2011/279/UE (4) il-Kummissjoni aċċettat l-offerta ta’ impenn minn Alumina d.o.o. Zvornik u l-kumpanija assoċjata magħha, Kauno Tiekimas. Il-Kunsill jagħraf li l-offerta ta’ impenn ta’ prezz telimina l-effett tal-ħsara tad-dumping u jrażżan ir-riskju ta’ ċirkomvenzjoni sa punt suffiċjenti.
(56)
Sabiex il-Kummissjoni u l-awtoritajiet doganali ikunu jistgħu jagħmlu monitoraġġ tal-konformità iktar fil-fond ta’ Alumina d.o.o. Zvornik u l-kumpanija assoċjata magħha fl-impenn, meta tiġi ppreżentata t-talba lil awtoritajiet doganali rilevanti, għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa, l-eżenzjoni mid-dazju antidumping għandha tkun suġġetta għal (i) il-preżentazzjoni tal-fattura tal-impriża, li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi elenkati u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness; (ii) il-fatt li l-oġġetti importati huma manifatturati, mibgħuta bil-baħar u fatturati jew direttament minn Alumina d.o.o. Zvornik għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni, jew fatturati direttament minn Kauno Tiekimas għall-ewwel konsumatur mhux assoċjat fl-Unjoni u (iii) il-fatt li l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lill-awtoritajiet doganali jikkorrispondu eżattament mad-deskrizzjoni fuq il-fattura tal-impenn. Fejn il-kondizzjonijiet ta’ hawn fuq ma jiġux milħuqa, id-dazju antidumping xieraq jidħol fis-seħħ hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa.
(57)
Kull meta, skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni ta’ impriża wara ksur billi tirreferi għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara li l-fatturi tal-impriża rilevanti mhumiex validi, jidħol fis-seħħ dejn doganali hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa.
(58)
L-importaturi għandhom ikunu konxji li d-dejn doganali jista' jidħol fis-seħħ, bħala riskju normali tan-negozju, hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa, kif deskritt fil-premessi (56) u (57), anki jekk tkun ġiet aċċettata mill-Kummissjoni offerta ta’ impriża mill-manifattur li jkunu xtraw mingħandu direttament jew indirettament.
(59)
Skont l-Artikolu 14(7) tar-Regolament bażiku, l-awtoritajiet doganali għandhom jinfurmaw immedjatament lil Kummissjoni kull meta jinstabu indikazzjonijiet ta’ ksur tal-impenn.
(60)
Minħabba r-raġunijiet ta’ hawn fuq, l-offerta ta’ impenn minn Alumina d.o.o. Zvornik u Kauno Tiekimas hija kkunsidrata bħala aċċettabbli mill-Kummissjoni. Il-kumpaniji kkonċernati ġew infurmati bil-fatti essenzjali, il-konsiderazzjonijiet u l-obligazzjonijiet li fuqhom kienet ibbażata l-aċċettazzjoni.
(61)
Fl-avveniment ta’ ksur jew irtirar tal-impenji, jew fil-każ ta’ irtirar tal-aċċettazzjoni tal-impriżi mill-Kummissjoni, d-dazju antidumping impost mill-Kunsill skont l-Artikolu 9(4) għandu japplika awtomatikament permezz ta’ Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT
Artikolu 1
1. B'dan, qed jiġi impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A, imsejjaħ ukoll bħala trab Żeolit NaA jew Żeolit 4 A, li attwalment jinsab taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-kodiċi TARIC 2842100030) u li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 28.1 %.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
1. Importazzjonijiet iddikjarati għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa li huma fatturati minn kumpaniji li l-impenji tagħhom huma aċċettati mill-Kummissjonu u li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fid-Deċiżjoni 2011/279/UE, għandhom ikunu eżentati mid-dazju antidumping impost minn Artikolu 1, sakemm:
(a)
huma manifatturati, mibgħuta bil-baħar u fatturati jew direttament minn Alumina d.o.o., Zvornik, il-Bosnja-Ħerzegovina għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni, jew fatturati direttament minn Kauno Tiekimas AB, Kaunas, il-Litwanja, għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni;
(b)
huma akkumpanjati minn fattura tal-impriża li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness ta’ dan ir-Regolament; u
(c)
l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lill-awtoritajiet doganali jikkorrispondu eżattament mad-deskrizzjoni fuq il-fattura tal-impriża.
2. Dejn doganali jidħol fis-seħħ hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa:
-
kull meta, fir-rigward tal-importazzjonijiet deskritti fil-paragrafu 1, jiġi stabbilit li waħda jew iktar mill-kundizzjonijiet elenkati f'dak il-paragrafu ma ġewx milħuqa, jew
-
meta l-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni tagħha tal-impriża skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku permezz ta’ Regolament jew Deċiżjoni li jirreferu għal tranżazzjonijiet partikolari, u tiddikjara l-fatturi tal-impenn rilevanti bħala invalidi.
Artikolu 3
Ammonti assikurati b'dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 1036/2010 fuq importazzjoni ta’ trab żeolit A, li jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-kodiċi TARIC 2842100030), li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina għandhom jinġabru definittivament.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Mejju 2011.


Input:
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 736/2011,
annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011,
tehoaineen fluroksipyyri hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) säännöksiä sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, jotka on lueteltu tehoaineiden ensimmäisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/EY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 27 päivänä kesäkuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 737/2007 (3) liitteessä I. Fluroksipyyri on mainittu asetuksen (EY) N:o 737/2007 liitteessä I olevassa luettelossa.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa mainitun fluroksipyyrin hyväksynnän voimassaolo lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2011. Asetuksen (EY) N:o 737/2007 4 artiklan mukaisesti toimitettiin kyseisessä artiklassa säädetyssä ajassa ilmoitus fluroksipyyrin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimisesta.
(3)
Ilmoitus todettiin hyväksyttäväksi tehoaineiden atsimsulfuroni, atsoksistrobiini, fluroksipyyri, imatsaliili, kresoksiimimetyyli, proheksadionikalsium ja spiroksamiini neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevien ilmoitusten hyväksyttävyydestä ja kyseisten ilmoitusten tekijöitä koskevan luettelon laatimisesta 28 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä 2008/656/EY (5).
(4)
Ilmoittaja toimitti asetuksen (EY) N:o 737/2007 6 artiklan mukaisesti siinä säädetyssä määräajassa vaaditut tiedot sekä selvityksen jokaisen toimitetun uuden tutkimuksen merkityksestä.
(5)
Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 26 päivänä marraskuuta 2009. Kyseisen tehoaineen arvioinnin lisäksi kertomus sisältää luettelon tutkimuksista, joita esittelevä jäsenvaltio on käyttänyt arviointinsa pohjana.
(6)
Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti arviointikertomuksen ilmoittajalle ja kaikille jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti kertomuksen yleisesti saataville.
(7)
Komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja elintarviketurvallisuusviranomainen suorittivat vertaisarvioinnin arviointikertomuksesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti komissiolle lausuntonsa fluroksipyyrin riskinarviointia koskevasta vertaisarvioinnista (6)24 päivänä helmikuuta 2011. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja fluroksipyyriä koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 17 päivänä kesäkuuta 2011.
(8)
Tehdyistä tutkimuksista on käynyt ilmi, että fluroksipyyriä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän edelleen direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sallia fluroksipyyri.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti ja tämänhetkisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella on kuitenkin tarpeen sisällyttää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia, josta ei säädetty silloin, kun aine ensimmäisen kerran sisällytettiin direktiivissä 91/414/ETY olevaan liitteeseen I.
(10)
Vaikka päätelmänä onkin, että fluroksipyyri olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia lisätietoja.
(11)
Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin.
(12)
Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä hyväksynnästä aiheutuvia velvollisuuksia ja ottaen huomioon erikoistilanne, jonka siirtyminen direktiivin 91/414/ETY soveltamisesta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 soveltamiseen aiheuttaa, sovelletaan seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa fluroksipyyriä sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava, korvattava tai peruutettava luvat. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston päivityksen jättämistä ja arviointia varten.
(13)
Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY (7) liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä.
(14)
Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava vastaavasti.
(15)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tehoaineen hyväksyminen
Hyväksytään liitteessä I eritelty tehoaine fluroksipyyri liitteessä annetuin edellytyksin.
2 artikla
Kasvinsuojeluaineiden uudelleenarviointi
1. Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2012 sellaisia kasvinsuojeluaineita koskevat voimassa olevat luvat, jotka sisältävät fluroksipyyriä tehoaineena.
Jäsenvaltioiden on kyseiseen päivämäärään mennessä erityisesti tarkistettava, että tämän asetuksen liitteen I edellytykset täyttyvät, mainitussa liitteessä olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osassa mainittuja edellytyksiä lukuun ottamatta, ja että luvanhaltijalla tai luvanhaltijan saatavilla on direktiivin 91/414/ETY liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto mainitun direktiivin 13 artiklan 1-4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 62 artiklan edellytysten mukaisesti.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kaikki sallitut kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät fluroksipyyriä joko ainoana tehoaineena tai yhtenä monista tehoaineista, jotka kaikki on 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteeseen; jäsenvaltioiden on suoritettava arviointi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti, direktiivin 91/414/ETY liitteessä III säädetyt vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella ja ottaen huomioon tämän asetuksen liitteessä I olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osa. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvioinnin perusteella määritettävä, täyttääkö tuote yhä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset.
Määrittämisen jälkeen jäsenvaltioiden on
a)
niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät fluroksipyyriä ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015; tai
b)
fluroksipyyriä yhtenä monista tehoaineista sisältävien tuotteiden osalta tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tai joilla kyseinen aine tai aineet hyväksyttiin, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.
3 artikla
Muutokset täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 540/2011
Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
4 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2011.


Input:
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 2. prosince 2010,
kterým se mění rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Indie, Peru, Panamy a Jižní Koreje
(oznámeno pod číslem K(2010) 8352)
(Text s významem pro EHP)
(2010/749/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií u zvířat. Za tímto účelem je nutno stanovit status bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“) členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí (dále jen „země nebo oblasti“) pomocí zařazení do jedné ze tří kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE, totiž se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, s kontrolovaným rizikem výskytu BSE a s neurčeným rizikem výskytu BSE.
(2)
V příloze rozhodnutí Komise 2007/453/ES ze dne 29. června 2007, kterým se stanoví status BSE členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí vzhledem k riziku výskytu BSE (2), je uveden seznam zemí nebo oblastí podle jejich statusu rizika výskytu BSE.
(3)
Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) hraje hlavní úlohu při zařazování zemí nebo oblastí do kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE. Pokud jde o status BSE členských států a třetích zemí, přihlíží se v seznamu v příloze rozhodnutí 2007/453/ES k usnesení č. XXII „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Status of Members“ (Uznání statusu bovinní spongiformní encefalopatie členských států), které přijala OIE v květnu 2009.
(4)
V květnu 2010 přijala OIE usnesení č. 18 nazvané „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members“ (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie). V uvedeném usnesení byly Indie a Peru uznány za země se zanedbatelným rizikem výskytu BSE a Panama a Jižní Korea za země s kontrolovaným rizikem výskytu BSE. Seznam v příloze rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby byl v případě uvedených třetích zemí v souladu s uvedeným usnesením.
(5)
Rozhodnutí 2007/453/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2007/453/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 2. prosince 2010.


Input:
REGULAMENTO (UE) N.o 970/2010 DA COMISSÃO
de 28 de Outubro de 2010
relativo à inscrição de uma denominação no registo das denominações de origem protegidas e das indicações geográficas protegidas [Lapin Poron kuivaliha (DOP)]
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 510/2006 do Conselho, de 20 de Março de 2006, relativo à protecção das indicações geográficas e denominações de origem dos produtos agrícolas e dos géneros alimentícios (1), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o, n.o 4, primeiro parágrafo,
Considerando o seguinte:
(1)
Em conformidade com o artigo 6.o, n.o 2, primeiro parágrafo, e em aplicação do artigo 17.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 510/2006, o pedido de registo da denominação «Lapin Poron kuivaliha», apresentado pela Finlândia, foi publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2).
(2)
Não tendo sido apresentada à Comissão qualquer declaração de oposição, nos termos do artigo 7.o do Regulamento (CE) n.o 510/2006, esta denominação deve ser registada,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
É registada a denominação constante do anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 28 de Outubro de 2010.