Input:
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 258/2011
2011 m. kovo 16 d.
kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos (toliau -Sąjunga) veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. birželio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės keraminių plytelių inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Europos keraminių plytelių gamintojų federacija (angl. CET, toliau - skundo pateikėjai) 69 gamintojų, pagaminančių daugiau nei 30 % visų Sąjungoje pagaminamų keraminių plytelių, vardu pateikė skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir šios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir naudotojams. Komisija taip pat informavo gamintojus Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau - JAV), Nigerijoje, Brazilijoje, Turkijoje, Indonezijoje ir Tailande, nes iš šių šalių buvo numatyta rinktis galimą panašią šalį. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Kinijos gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 1 d. Be to, konsultuotasi su Kinijos valdžios institucijomis.
2.1. Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka
(5)
Vykdant atranką priimtinus atsakymus pateikė 105 eksportuojantys Kinijos gamintojai, kuriems priskiriama 47 % importo tiriamuoju laikotarpiu, kaip nustatyta 24 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu.
(6)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija eksportuojančius gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Atrinktieji gamintojai suskirstyti į tris grupes, kurioms priskirta 10 atskirų gamintojų, kurių eksportas sudaro 14,4 % viso eksporto iš Kinijos į Sąjungą ir 31,3 % viso bendradarbiaujančių gamintojų eksporto TL. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Kinijos valdžios institucijomis. Dėl siūlomų atrinktų gamintojų gauta keletas pastabų. Galutinė gamintojų atranka atlikta atsižvelgiant į tinkamomis pripažintas pastabas.
2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(7)
Europos keraminių plytelių gamintojų federacija patvirtino Komisijai siųstame rašte, kad visos skundą pateikusios bendrovės sutinka, kad būtų svarstoma, ar jas atrinkti. Apie save pranešė ir kitos bendrovės, tad Komisijai informaciją pateikė 73 Sąjungos gamintojai.
(8)
Vykdant atranką, atsižvelgta į didelį keraminių plytelių sektoriaus susiskaidymą. Siekiant užtikrinti, kad didelių bendrovių rezultatai neužgožtų žalos analizės, o ir būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms tenka didžiausia Sąjungos produkcijos dalis, padėtį, nutarta, kad atrinkti gamintojai turėtų atstovauti visiems segmentams, t. y. mažosioms, vidutinėms ir didelėms bendrovėms.
(9)
Remiantis metinės produkcijos apimtimi, išskirti trys segmentai:
- pirmasis segmentas: didelės bendrovės (pagamina daugiau kaip 10 mln. m2),
- antrasis segmentas: vidutinės bendrovės (pagamina 5-10 mln. m2),
- trečiasis segmentas: mažosios bendrovės (pagamina mažiau kaip 5 mln. m2).
(10)
Atliekant mikroekonominių rodiklių analizę, atrinktų bendrovių, priklausančių konkrečiam segmentui, rezultatai buvo įvertinti pagal minėto segmento dalį, atsižvelgiant į visą Sąjungos produkciją (remiantis konkrečia kiekvieno segmento svarba bendrame keraminių plytelių sektoriuje). Remiantis tyrimo metu surinkta informacija, pirmajam ir antrajam segmentams priklausantys gamintojai pagamina po maždaug vieną ketvirtį visos Sąjungos produkcijos, trečiajam segmentui priklausantys gamintojai - maždaug pusę visos Sąjungos produkcijos. Mažųjų bendrovių segmentui priklauso daugiau kaip 350 bendrovių. Vidutinių bendrovių segmentui priklauso daugiau kaip 40 bendrovių, o didelių bendrovių segmentui - daugiau kaip 20.
(11)
Buvo atrinkta 10 bendrovių. Tai didžiausios šiems trims segmentams priklausančios bendrovės, atsižvelgiant į pardavimo apimtį, produkciją ir geografinę padėtį. Viena atrinkta bendrovė priklauso didelių bendrovių segmentui, keturios - vidutinių bendrovių segmentui, penkios - mažųjų bendrovių segmentui. Atrinktos bendrovės įkurtos šešiose valstybėse narėse (Italijoje, Ispanijoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Vokietijoje ir Prancūzijoje) ir kartu pagamina daugiau kaip 90 % visos Sąjungos produkcijos. Šioms atrinktoms bendrovėms tenka 24 % visos bendradarbiaujančių gamintojų produkcijos ir 7 % visos Sąjungos produkcijos.
(12)
Atliekant tyrimą, viena atrinkta Lenkijos bendrovė nutarė nutraukti bendradarbiavimą. Komisijai nepavyko rasti jokio kito Lenkijoje įkurto gamintojo, kuris būtų sutikęs bendradarbiauti.
(13)
Nepaisant gamintojo iš Lenkijos pasitraukimo, atrinktų gamintojų reprezentatyvumas pagal visus 8 ir 10 konstatuojamosiose dalyse paminėtus kriterijus liko didelis. Todėl nutarta, kad tyrimas gali būti tęsiamas toliau turint devynis atrinktus gamintojus iš penkių valstybių narių.
(14)
Skundo pateikėjai prašė neatskleisti jų pavadinimų. Komisija tam pritarė.
2.3. Importuotojų atranka
(15)
Komisija gavo atsakymus iš 24 importuotojų. Iš atrankos pašalinti trys dideli importuotojai: du buvo susiję su Kinijos eksportuotojais, vienas - su Sąjungos gamintoju (palyginti su visa minėto gamintojo pardavimo apimtimi, importas yra nedidelis).
(16)
Nesusijusiems bendradarbiaujantiems importuotojams tenka maždaug 6 % viso importo iš Kinijos.
(17)
Atrinktos septynios bendrovės, kurioms tenka 95 % nesusijusių bendradarbiaujančių bendrovių importo. Viena šių bendrovių buvo ir nagrinėjamojo produkto naudotoja. Taip pat užtikrintas atrinktų gamintojų reprezentatyvumas geografinio pasiskirstymo požiūriu. Taigi, atrinkti gamintojai iš valstybių narių, kurioms priskiriama daugiau kaip 49 % importo į Sąjungą, o tai patvirtina jų reprezentatyvumą.
2.4. Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(18)
Kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Viena eksportuojančių gamintojų grupė prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį jai būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad ji neatitiko RER sąlygų, - IR.
(19)
Aštuonios neatrinktos bendrovės ar susijusios bendrovių grupės pateikė prašymus atlikti individualų nagrinėjimą. Išnagrinėti šiuos prašymus pradiniu etapu būtų buvusi per didelė našta. Ar patenkinti kurios nors bendrovės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape.
(20)
Komisija nusiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį individualaus nagrinėjimo prašiusiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, nesusijusiems bendradarbiaujantiems importuotojams ir visiems žinomiems Sąjungos naudotojams.
(21)
Atsakymus pateikė trys atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės, aštuoni neatrinkti eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės, devyni atrinkti Sąjungos gamintojai ir penki su eksportuojančiu gamintoju nesusiję importuotojai. Be to, gauta informacijos iš Europos gamintojų asociacijos („Cerame-Unie“), nacionalinių gamintojų asociacijų, importuotojų, importuotojų ir naudotojų asociacijų.
(22)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga RER ir (arba) IR analizuoti ir preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti, ir atliko tikrinimą šių devynių atrinktų Sąjungos gamintojų ir bendrovių patalpose:
a)
eksportuojančių Kinijos gamintojų:
-
Becarry Group, sudarytos iš:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group, sudarytos iš:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Wonderful Group, sudarytos iš:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., susijusio Italijos importuotojo,
b)
prekiautojų Kinijoje:
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.,
c)
prekiautojų Honkonge:
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.,
d)
nesusijusių importuotojų:
-
Enmon GmbH, Vokietija,
e)
nacionalinių gamintojų asociacijų:
-
Confindustria Ceramica (Italija),
-
Ispanijos keraminių plytelių gamintojų asociacijos (ASCER),
-
APICER (Portugalija).
(23)
Eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kuriems RER negalėjo būti taikomas, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis JAV, kaip panašios šalies, duomenimis, dviejų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas. Šie gamintojai prašė neatskleisti jų tapatybės.
3. Tiriamasis laikotarpis
(24)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(25)
Nagrinėjamasis produktas - glazūruotos ir neglazūruotos keraminės šaligatvio ir grindinio plytelės, kokliai arba sienų apdailos plytelės, glazūruoti ir neglazūruoti keraminiai mozaikos kubeliai ir panašūs dirbiniai, pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo (toliau - keraminės plytelės arba nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99.
(26)
Keraminės plytelės daugiausia naudojamos statybos pramonėje sienoms ir grindims padengti.
2. Panašus produktas
(27)
Viena šalis pareiškė, kad iš Kinijos importuotas produktas ir Sąjungos pramonės pagamintas produktas buvo nesulyginami.
(28)
Primenama, kad kainų palyginimą Komisija grindė produktų tipais, kurie skyrėsi pagal produkto kontrolės numerius (angl. PCN), atsižvelgdama į aštuonias charakteristikas.
(29)
Per klausymą susijusi šalis pateikė savo argumentus bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Remiantis argumentais, palyginamumo stoką lėmė įvairios Sąjungos ir Kinijos plytelėms naudotos technologijos, medžiaga, poliravimas ir dekoravimas. Technologiškai pažangiomis gamybos linijomis gamintos aukštos kokybės plytelės, kurioms naudoti trafaretinės spaudos ir keleto spalvų variantai. Bendrovė paaiškino, kad taikomos skirtingos trafaretinės spaudos, rotacinės spaudos ir rašalinės spaudos spausdinimo technologijos.
(30)
Nepaisant prašymų pateikti išsamią informaciją apie visus šiuos produkto palyginamumo aspektus, šaliai nepavyko pagrįsti savo pareiškimo. Argumentas dėl geresnio palyginamumo taip pat nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, pati šalis pripažino, kad su siūlomais keturiais kriterijais susijusių tipų produktai sudarytų tik 0,5 % plytelių rinkos. Kaip nustatyta bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitoje, kurioje apibendrinama susijusios bendrovės pozicija, likę 99,5 % produktų, kurių kontrolės numeriai tie patys, yra panašūs.
(31)
Kaip buvo jau minėta, šalis nepagrindė būtinybės nustatyti papildomus kriterijus ar jų galimo poveikio kainoms. Taigi, atsižvelgiant į nedidelę nagrinėjamojo produkto rinkos dalį ir aiškų šalies pritarimą, kad 99,5 % plytelių buvo palyginamos pagal susijusius produkto kontrolės numerius, teko preliminariai atmesti pareiškimą dėl papildomų kriterijų įtraukimo į produkto kontrolės numerio struktūrą.
(32)
Daroma išvada, kad nagrinėjamojo produkto, Kinijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir JAV, kurios preliminariai buvo pasirinktos panašia šalimi, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokie patys. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(33)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su importuojamais Kinijos kilmės produktais susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2)
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį;
3)
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą; be to,
5)
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(34)
Dvi eksportuojančių Kinijos gamintojų grupės paprašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
(35)
Nustatyta, kad šalys (du gamintojai, vienas Kinijos prekiautojas ir vienas Honkongo prekiautojas), tariamai priklausiusios vienai šių grupių, iš tikrųjų nebuvo susijusios. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, dviejų Kinijos gamintojų (Becarry Group ir Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) RER prašymai buvo nagrinėjami atskirai.
(36)
Dėl kitos bendrovių grupės, t. y. Wonderful Group, kuriai priklausė dvi dėl priklausymo tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei tarpusavyje susijusios gamintojų grupės, tik viena iš susijusių grupių paprašė taikyti RER, tuo tarpu antroji paprašė taikyti individualų režimą (IR). Tačiau RER prašymą turi teikti visos tos pačios grupės bendrovės ir jos visos turi atitikti RER kriterijus, todėl šis RER prašymas buvo netinkamai užpildytas ir todėl nebuvo svarstomas. Taigi, grupei nebuvo galima taikyti RER.
(37)
Dėl Becarry Group atitikties pirmajam kriterijui, atlikus tyrimą nustatyta, kad šio gamintojo leidime verstis verslo veikla buvo nustatytas ir praktiškai taikomas eksporto pardavimo ribojimas. Todėl nutarta, kad sprendimai dėl pardavimo nebuvo priimami laisvai, o priklausė nuo didelio valstybės kišimosi. Be to, kelių grupei priklausančių bendrovių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar buvo sukauptas pradinis bendrovės kapitalas ir kas jį sukaupė. Kalbant apie antrąjį kriterijų, aptikta keletas rimtų apskaitos trūkumų, kurie nebuvo minėti audito ataskaitoje. Galiausiai, kalbant apie trečiąjį kriterijų, taip pat nustatyta, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos liko keletas iškraipymų, nes sąskaitose tinkamai neužregistruota daug turto arba neatlikta jo amortizacija ir nepateikta jokių įrodymų, kad bendrovė sumokėjo už žemės panaudos teisę.
(38)
Dėl Shandong Yadi Ceramics Co Ltd atitikties pirmajam kriterijui, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovė negalėjo įrodyti, ar buvo sukauptas pradinis bendrovės kapitalas ir kas, steigiant bendrovę, jį sukaupė. Todėl neatmetama galimybė, kad lėšų buvo skyrusi ir valstybė. Kalbant apie antrąjį kriterijų, aptikta rimtų apskaitos trūkumų, kurie nebuvo minėti audito ataskaitoje, todėl nutarta, kad sąskaitų auditas nebuvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus. Galiausiai, kalbant apie trečiąjį kriterijų, nustatyta, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos taip pat liko keletas iškraipymų, nes nepateikta jokių įrodymų, kad bendrovė sumokėjo už žemės panaudos teisę ar už tam tikrą turtą.
(39)
Komisija susijusiems eksportuojantiems gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus ir paragino juos pateikti pastabų.
(40)
Atskleidus su RER susijusius nustatytus faktus, pastabų pateikė du atrinkti eksportuojantys gamintojai, kuriems netaikomas RER. Tačiau tokios pastabos nekeičia minėtų faktų esmės, kadangi jomis tik bandyta paneigti dalį faktų, tačiau nepateikta papildomų įrodymų, siekiant pagrįsti pastabas.
2. Individualus režimas (IR)
(41)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, muitas, jeigu jis taikomas, visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės visiškai ar iš dalies yra užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį,
-
eksporto kainos ir kiekis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai,
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims; direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi,
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą, ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(42)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai Becarry Group ir Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., prašę taikyti RER, taip pat paprašė taikyti IR, jeigu RER jiems nebūtų taikomas. Wonderful Group ir Xinruncheng Group taip pat paprašė taikyti IR.
(43)
Dėl Becarry Group nustatyta, kad dėl 37 konstatuojamojoje dalyje minėto eksporto pardavimo ribojimo nebuvo įmanoma laisvai nustatyti pardavimo, todėl jos IR prašymas buvo atmestas.
(44)
Nustatyta, kad kiti eksportuojantys gamintojai atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas, todėl jiems gali būti taikomas IR. Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti eksportuojantys Kinijos gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normalioji vertė
a) Panašios šalies pasirinkimas
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuojama normaliąja verte panašioje šalyje.
(46)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad kaip tinkamą panašią šalį normaliajai vertei Kinijoje nustatyti ketina pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.
(47)
Gauta keletas pastabų ir vietoj JAV pasiūlyta keletas kitų šalių, visų pirma Brazilija, Turkija, Nigerija, Tailandas ir Indonezija.
(48)
Todėl Komisija nutarė bendradarbiauti su žinomais šių šalių gamintojais, įskaitant JAV. Tačiau užpildytą klausimyną atsiuntė tik du nagrinėjamojo produkto gamintojai iš JAV. Be to, iš dalies užpildytą klausimyną pateikė Tailando gamintojas, tačiau bet kokiu atveju jo produktų asortimentas nevisiškai prilygo bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų asortimentui.
(49)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamojo produkto rinka JAV yra konkurencinga. JAV šalies rinkoje aktyviai veikė keletas gamintojų, o importo apimtis buvo didelė. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad Kinijos ir JAV kilmės keraminių plytelių fizinės savybės ir naudojimo paskirtis yra iš esmės tos pačios, o gamybos procesai - panašūs.
(50)
Buvo teigiama, kad JAV rinka daugiausia priklauso nuo importo, todėl JAV ir Kinijoje gaminamos skirtingiems rinkos segmentams skirtos keraminės plytelės. Todėl šalies rinkai gaminamų tipų produktai, pagal kuriuos nustatoma normalioji vertė, nebūtų palyginami su tokių tipų produktais, kuriuos Kinija eksportuoja į Sąjungą. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad JAV produkcijos asortimentas sudarytas iš daugelio tipų produktų, palyginamų su gaminamais Kinijoje ir iš jos eksportuojamais, kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje.
(51)
Be to, buvo teigiama, kad JAV būtų santykinai nesvarbus pasaulinės keraminių plytelių rinkos dalyvis. Tačiau 2009 m. šios šalies rinkoje pagaminta apie 600 mln. m2, o tai laikoma dideliu kiekiu. Pavyzdžiui, tuo pačiu laikotarpiu Kinija, didžiausia gamintoja pasaulyje, pagamino 2 mlrd. m2.
(52)
Viena šalių teigė, kad JAV yra nustačiusios griežtus kokybės standartus ir, iš tikrųjų, taiko netarifinius barjerus Kinijos importui. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, kaip jau buvo minėta, Kinijos importo į JAV apimtis buvo didelė ir sudarė didelę dalį JAV vidaus suvartojimo, todėl atmestas teiginys, kad netarifiniai barjerai JAV turi įtakos importui, o tuo pačiu ir konkurencijai.
(53)
Vietoje patikrinti dviejų bendradarbiaujančių JAV gamintojų atsakyme pateikti duomenys. Galiausiai atsižvelgta tik į vieno gamintojo, kurio patalpose buvo apsilankyta, duomenis, nes nustatyta, kad informacija, kuria remiantis galima pagrįsti normaliąją vertę, yra patikima. Nustatyta, kad antrojo gamintojo, kurio patalpose buvo apsilankyta, duomenys nėra patikimi, todėl jų teko nepaisyti, nes minėtas gamintojas pateikė duomenų tik apie dalį pardavimo vidaus rinkoje, o sąnaudas ir sąskaitas buvo įmanoma susieti tik iš dalies.
(54)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(55)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal panašios šalies gamintojo pateiktą patikrintą informaciją, kaip nurodyta toliau.
(56)
Nustatyta, kad, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamojo produkto kiekiu, JAV gamintojas vidaus rinkoje parduoda tipišką panašaus produkto kiekį.
(57)
Tiriamuoju laikotarpiu nustatyta, kad JAV gamintojo gaminamas visų tipų panašus produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas nesusijusiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis. Tačiau dėl JAV gaminamo ir parduodamo panašaus produkto ir dėl iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kokybės skirtumų nutarta, kad tam tikrų tipų produkto normaliosios vertės apskaičiavimas būtų tinkamesnis sprendimas, siekiant atsižvelgti į šiuos skirtumus ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, kaip nurodyta 61 konstatuojamojoje dalyje.
(58)
Normalioji vertė apskaičiuota prie JAV gamintojo gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau - PBA) išlaidas ir pelną. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie JAV gamintojo gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.
c) Eksportuojančių gamintojų eksporto kainos
(59)
Atrinktų Kinijos eksportuotojų eksporto kainos buvo grindžiamos pirmajam nepriklausomam pirkėjui faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. Kai Sąjungoje buvo parduodama per susijusį importuotoją, kainos buvo apskaičiuojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Koreguotos visos sąnaudos, patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas už nagrinėjamąjį produktą susijusio importuotojo gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.
d) Palyginimas
(60)
Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų eksporto kainas EXW sąlygomis ir pardavimo vidaus rinkoje kainas arba, prireikus, apskaičiuotąją normaliąją vertę.
(61)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė buvo pakoreguota, atsižvelgiant į skirtingas savybes (daugiausia dėl originaliosios įrangos gamintojo prekės ženklo) ir į tam tikrų tipų produktų, kurių negamina panašios šalies gamintojas, kokybės skirtumus (mažesnes neporcelianinių plytelių gamybos sąnaudas). Prireikus atlikti kiti koregavimai, atsižvelgiant į jūrų frachto, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų ir banko mokesčius bei komisinius, jei jie, kaip nustatyta, visais atvejais buvo pagrįsti, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais.
4. Dempingo skirtumai
a) Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems taikomas IR
(62)
Kaip nustatyta, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumai atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR, buvo nustatyti remiantis panašiai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu.
(63)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinojo dempingo skirtumai yra tokie:
Laikinojo dempingo skirtumas
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Visi kiti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
(64)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, dempingo skirtumas kitiems neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams buvo apskaičiuotas kaip atrinktų eksportuojančių gamintojų taikomo dempingo skirtumų svertinis vidurkis.
(65)
Dempingo skirtumas atrinktam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), kuriam netaikomas IR, irgi buvo apskaičiuotas taip, kaip aprašyta 64 konstatuojamojoje dalyje.
c) Visi kiti (nebendradarbiaujantys) eksportuojantys gamintojai
(66)
Visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams taikomas dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas pagal eksportuojančiam gamintojui nustatytus didžiausius dempingo skirtumus, susijusius su reprezentatyvaus tipo produktu.
(67)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis svertinis vidutinis dempingo skirtumas ir dempingo lygis visos šalies mastu yra tokie:
Atrankinis svertinis vidurkis, nustatytas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo atrinkti arba kuriems netaikomas IR (žr. I priedą)
32,3 %
Likusiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
73,0 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(68)
Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos keraminių plytelių pramonė yra itin susiskaidžiusi. Keramines plyteles gamina daugiau kaip 500 gamintojų.
(69)
Kaip jau buvo minėta, Sąjungos pramonė suskirstyta į tris segmentus: mažųjų, vidutinių ir didelių bendrovių. Mažosioms bendrovėms priskiriama pusė visos Sąjungos produkcijos.
(70)
Apytikriai apskaičiuota, kad nacionalinių ir Europos asociacijų pateikti duomenys susiję su 75 % Sąjungos produkcijos. Buvo atliktas šių duomenų ir atskirų gamintojų bei nacionalinių asociacijų pateiktų duomenų, taip pat tokiuose statistikos šaltiniuose kaip PRODCOM esančių duomenų kryžminis patikrinimas. Likusios produkcijos apimtis ir vertė buvo nustatyti ekstrapoliacijos būdu, remiantis tais pačiais informacijos šaltiniais. Remiantis tuo, kas buvo pateikta, nustatyta, kad TL Sąjungos produkcija sudarė 895 mln. m2. Remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi, Sąjungos pramonei priskiriami visi Sąjungos gamintojai, kuriems priklauso visa Sąjungos produkcija ir kurie nuo šiol vadinami Sąjungos pramone.
2. Sąjungos suvartojimas
(71)
Sąjungos suvartojimas nustatytas pagal Eurostato duomenis, Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotą kiekį sudėjus su importuotu kiekiu. Duomenys apie visą Sąjungos parduotą nagrinėjamojo produkto kiekį pagrįsti nacionalinių ir Europos gamintojų asociacijų pateiktais ir patikrintais duomenimis. Viso Sąjungos pardavimo ekstrapoliacija atlikta remiantis asociacijų ir PRODCOM duomenimis.
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2007 m. iki TL, Sąjungos suvartojimas sumažėjo 29 %, o didžiausias nuosmukis (13 %) įvyko 2007-2008 m. Palyginti su 2009 m., TL suvartojimas sumažėjo 8 %
1 lentelė
Suvartojimas
Apimtis (tūkst. m2)
2007
2008
2009
TL
+ Bendras importo kiekis
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Sąjungos produkcija, parduota Sąjungos rinkoje
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksas (2007 m. = 100)
100
86
78
70
= Suvartojimas
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeksas (2007 m. = 100)
100
87
77
71
Sumažėjimas per metus
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importas iš Kinijos
3.1. Nagrinėjamojo produkto importo apimtis, rinkos dalis ir importo kainos
(73)
Importo iš Kinijos apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau. Ši kiekio ir kainų raida pagrįsta Eurostato duomenimis.
2 lentelė
Importas iš Kinijos
Apimtis (tūkst. m2)
2007
2008
2009
TL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeksas (2007 m. = 100)
100
96
91
97
Pokytis per metus
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeksas (2007 m. = 100)
100
105
95
97
Pokytis per metus
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš Kinijos apimtis sumažėjo 3 % ir TL sudarė maždaug 66 mln. m2. Ši mažėjimo tendencija sutampa su suvartojimo mažėjimo tendencija, tačiau nėra tokia pastebima ir yra būdinga 2007-2009 m. Nuo 2009 m. iki TL importo iš Kinijos apimtis padidėjo 6 % Be to, atsižvelgiant į visą nagrinėjamąjį laikotarpį, Kinijos importo rinkos dalis padidėjo 35 % - nuo 4,8 % 2007 m. iki 6,5 % TL.
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos kainos sumažėjo 4 % - nuo 4,7 EUR už m2 iki 4,5 EUR už m2.
3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(76)
Analizuojant priverstinį kainų mažinimą, prie kainų EXW sąlygomis lygio priderintos vidutinės svertinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Kinijos importuoto kiekvieno tipo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus, išlaidas po importo ir prekybos lygį.
(77)
Palyginus išaiškėjo, kad nagrinėjamojo produkto importo Sąjungoje TL kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos. Sąjungos pramonės kainų procentine dalimi išreikštas priverstinio kainų mažinimo lygis buvo 44-57 % Skaičiavimai grįsti atrinktų Sąjungos gamintojų ir atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateiktais duomenimis.
4. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją
(78)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kiekio ir kainų raida grindžiamos Eurostato duomenimis.
3 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2007
2008
2009
TL
Importas iš kitų šalių (tūkst. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeksas (2007 m. = 100)
100
85
60
60
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeksas (2007 m. = 100)
100
113
122
122
Importas iš Turkijos (tūkst. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turkijos rinkos dalis
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importas iš kitų šalių, išskyrus Kiniją ir Turkiją
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeksas (2007 m. = 100)
100
80
58
57
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 40 % Todėl šio importo rinkos dalis sumažėjo 14 % - nuo 6,2 % iki 5,3 %
(80)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos padidėjo 22 % ir visada buvo didesnės nei vidutinės Kinijos eksportuojamų produktų pardavimo kainos (TL jas viršijo19 %).
5. Sąjungos pramonės padėtis
5.1. Bendrosios pastabos
(81)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(82)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas ir dempingo skirtumų dydis) vertinti visos Sąjungos pramonės lygiu. Vertinimas grįstas Europos ir nacionalinių asociacijų pateikta informacija, patikrinta kryžmiškai lyginant su gamintojų pateikta informacija ir turimais oficialiais statistiniais duomenimis.
(83)
Mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, užimtumas, darbo užmokestis, našumas, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą) nagrinėti Sąjungos gamintojų lygiu. Vertinimas grįstas jų pateikta ir tinkamai patikrinta informacija.
5.2. Makroekonominiai rodikliai
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(84)
Sąjungos pramonės gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį smuko net 32 % Nuosmukis (nagrinėjamuoju laikotarpiu) apskritai atitiko didelį suvartojimo sumažėjimą (nagrinėjamuoju laikotarpiu - 29 %, žr. 72 konstatuojamąją dalį). Tačiau gamybos raida buvo kitokia. 2007-2009 m. ji sumažėjo 32 %, o labiausiai smuko 2008-2009 m. - 23 % Nuo 2009 m. iki TL gamyba stabilizavosi.
4 lentelė
Visa Sąjungos gamyba
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Gamyba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeksas (2007 m. = 100)
100
89
68
68
(85)
2007-2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 5 %, o nuo 2008 m. iki TL - 2 % Apskritai, nuo 2007 m. iki TL pajėgumų naudojimas sumažėjo 27 %
5 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Gamybos pajėgumai
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeksas (2007 m. = 100)
100
95
93
93
Pajėgumų naudojimas
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(86)
Kintant gamybos apimtims, Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje krito tiek, kad jį galima palyginti su suvartojimu, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu jis smuko 30 % Sąjungos pramonės pardavimo kasmetinio mažėjimo tendencija panašėjo į suvartojimo raidą.
6 lentelė
Pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Pardavimas Sąjungoje
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksas (2007 m. = 100)
100
86
78
70
(87)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 procentiniu punktu.
7 lentelė
ES rinkos dalis
2007
2008
2009
TL
Sąjungos rinkos dalis
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Užimtumas ir našumas
(88)
2007-2008 m. užimtumas sumažėjo 11 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis smuko 16 %
8 lentelė
Užimtumas
2007
2008
2009
TL
Vidutinis laikotarpis
Bendras užimtumas
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeksas (2007 m. = 100)
100
89
86
84
(89)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, 2007-2008 m. išliko stabilus. Tačiau nuo 2008 m. iki TL našumas smuko 19 %, o tai siejama su gamybos mažėjimu.
9 lentelė
Našumas
2007
2008
2009
TL
Našumas (m2 per metus, vieno darbuotojo)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dempingo skirtumo dydis
(90)
Dempingo skirtumai buvo pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
5.3. Mikroekonominiai rodikliai
(91)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, grynųjų pinigų srautas, pelningumas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir darbo užmokestis) buvo nagrinėjami atskirų bendrovių, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų, lygiu.
5.3.1. Bendroji pastaba
(92)
Atliekant kai kurių mikroekonominių rodiklių analizę (pardavimo kainos, gamybos sąnaudų, pelningumo ir investicijų grąžos, t. y. visų ne absoliučiomis vertėmis, o procentais išreikštų rodiklių), konkrečiam segmentui priklausančių atrinktų bendrovių rezultatai buvo įvertinti pagal minėto segmento dalį, atsižvelgiant į visą Sąjungos produkciją (remiantis konkrečia kiekvieno segmento svarba bendrame keraminių plytelių sektoriuje: 52 % - mažųjų bendrovių atveju ir po 24 % vidutinių ir didelių bendrovių atvejais). Atitinkamai užtikrinta, kad didelių bendrovių rezultatai neužgožtų žalos analizės, o ir būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms tenka didžiausia Sąjungos produkcijos dalis, padėtį.
5.3.2. Atsargos
(93)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu absoliutus Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 14 %, šis lygis, išreikštas procentais ir palygintas su gamyba, gerokai padidėjo (37 %).
10 lentelė
2007
2008
2009
TL
Atsargos (tūkst. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeksas (2007 m. = 100)
100
105
82
86
Atsargos, išreikštos procentais ir palygintos su gamyba
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
114
128
137
(94)
Atsargų padidėjimas - išraiškingas žalos įrodymas. Sektoriui priklausančios bendrovės atsargų paprastai turi trims gamybos mėnesiams, tačiau dėl Kinijos importo dempingo kaina poveikio jos sukaupė atsargų šešiems gamybos mėnesiams. Iš tikrųjų, pastebėta, kad kasmet atsargos nuolat didėjo - nuo 43 % 2007 m. iki 59 % TL.
(95)
Šį atsargų padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai daugiausia dėmesio skirdavo didelėms vienodų produktų partijoms, o Sąjungos pramonės siūlomi produktai pasižymėdavo daug didesne tipų, spalvų ir dydžių įvairove. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
5.3.3. Pardavimo kainos
(96)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduodamo vieneto kainos padidėjo 10 %
11 lentelė
Vieneto kaina ES rinkoje
2007
2008
2009
TL
Sąjungos parduodamo vieneto kaina (EUR už m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeksas (2007 m. = 100)
100
104
108
110
(97)
Kainų padidėjimą lėmė įvairūs veiksniai. Visų pirma, kilo būtinybė kompensuoti tuo pačiu laikotarpiu 14 % išaugusių gamybos sąnaudų padidėjimą (žr. 106 konstatuojamąją dalį). Kainos dar ūgtelėjo dėl atsargų padidėjimo (žr. 95 konstatuojamąją dalį) ir dėl Sąjungos pramonės siūlomo produktų asortimento pasikeitimo. Kinijoje daugiausia dėmesio buvo skiriama vienodų produktų eksportui didelėmis partijomis. Sąjungos pramonei daugiausia dėmesio teko skirti mažoms nagrinėjamojo produkto partijoms; paklausa buvo mažiau vienarūšė ir jai buvo būdingi maži kiekiai ir didesnė tipų, spalvų ir dydžių įvairovė.
(98)
Tačiau, nepaisant vieneto kainų padidinimo, Sąjungos pramonė negavo planuoto pelno. Iš tikrųjų, mažųjų bendrovių segmento veikla tapo nuostolinga.
(99)
Importo iš Kinijos kainų raida aprašyta 75 konstatuojamojoje dalyje. Kaip matosi, šios kainos neatitiko Sąjungos pramonės raidos ir nuolat buvo mažesnės. TL Kinijos nustatytos kainos buvo perpus mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos.
5.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir darbo užmokestis
(100)
Kaip buvo minėta, gamybos sąnaudos padidėjo labiau nei pardavimo kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu sąnaudoms padidėjus 14 %, Sąjungos pramonė sugebėjo savo kainas padidinti tik 9 % Pelningumas tada smuko nuo 3,9 % 2007 m. iki 0,4 % TL. Mažiausią pelną pramonė gavo 2009 m., kuriais ji nesugebėjo padengti sąnaudų ir patyrė 1,2 % nuostolio. Iš visų trijų segmentų labiausiai nukentėjo mažųjų bendrovių segmentas, kurio veikla nuo 2008 m. buvo nuostolinga. Nors didelių ir vidutinių bendrovių pelningumas gerokai sumažėjo, jos sugebėjo produkciją parduoti taip, kad gautų kad ir netvarų, bet kuklų pelną.
(101)
Didelių ir vidutinių bendrovių gauto pelno negalima atskleisti dėl konfidencialumo. Apskaičiuojant pelną didelių bendrovių segmente remtasi vienos bendrovės duomenimis, tačiau atskleidus vidutinių bendrovių rezultatus, kitos bendrovės galėtų apskaičiuoti kitų segmentų pelną, nes yra žinomas bendras svertinis pelnas.
12 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, investicijos ir darbo užmokestis
2007
2008
2009
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (% grynojo pardavimo)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeksas (2007 m. = 100)
100
64
48
46
Investicijų grąža (grynasis pelnas kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės procentinis kiekis)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Grynosios investicijos (tūkst. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
70
72
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeksas (2007 m. = 100)
100
102
96
96
(102)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto, kuris reiškia pramonės gebėjimą finansuoti savo veiklą, raida liko teigiama. Tačiau nuo 2007 m. iki TL jis sumažėjo maždaug 54 %
(103)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža iš esmės atitiko pelningumo raidą.
(104)
Nuo 2007 m. iki TL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas sumažėjo 28 %
(105)
Nuo 2007 m. iki TL vidutinis darbuotojų darbo užmokestis sumažėjo 4 %
5.3.5. Gamybos sąnaudos
13 lentelė
Gamybos sąnaudos
2007
2008
2009
TL
Gamybos sąnaudos (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeksas
100
108
114
114
(106)
Kaip nurodyta šioje lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos sąnaudos padidėjo 14 % Šį padidėjimą lėmė atsargų padidėjimas (žr. 95 konstatuojamąją dalį) ir Sąjungos pramonės siūlomo produktų asortimento pasikeitimas (didesnė tipų, spalvų ir dydžių įvairovė), tuo tarpu Kinijos importas iš esmės buvo sudarytas iš didelių vienodos produkcijos partijų. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus ir užtikrinti didesnę produktų įvairovę, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
6. Išvada dėl žalos
(107)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo tokie žalos rodikliai, kaip gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas, pardavimas nesusijusiems pirkėjams ir užimtumas. Nors negalima nepastebėti, kad neigiama suvartojimo raida turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, pažymėtina, kad dėl kainų spaudimo Kinijos importo rinkos dalis visgi padidėjo.
(108)
Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai nukentėjo su Sąjungos gamintojų finansine veikla susiję žalos rodikliai, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. Išraiškingas žalos įrodymas - nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjusios atsargos (37 %). Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai daugiausia dėmesio skirdavo didelėms vienodų produktų partijoms, o Sąjungos pramonės siūlomi produktai pasižymėdavo daug didesne tipų, spalvų ir dydžių įvairove. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus ir užtikrinti didesnę produktų įvairovę, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
(109)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir padidėjo, tai iš esmės įvyko dėl gamybos sąnaudų padidėjimo. Apskritai, pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Iš tikrųjų, mažųjų bendrovių segmento, sudariusio pusę Sąjungos pramonės, veikla nuo 2008 m. tapo nuostolinga. Taigi, net padidinusi pardavimo kainas, pramonė nesugebėjo gauti pakankamai pelno. Tačiau pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų tiek, kad užtikrintų ilgalaikiam gyvybingumui būtiną pelno dydį.
(110)
Atlikus kainų raidos analizę, remiantis Eurostato duomenimis, paaiškėjo, kad importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo nuo maždaug 40 % 2007 m. ir 2008 m. iki maždaug 50 % 2009 m. ir TL.
(111)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(112)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Nagrinėti kiti žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
2. Importo iš Kinijos poveikis
(113)
Eksportuojančių Kinijos gamintojų rinkos dalies didėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su Sąjungos pramonės pelno sumažėjimu ir pastebimu jos atsargų padidėjimu.
(114)
Jis taip pat sutapo su Sąjungos suvartojimo sumažėjimu. Tačiau nors 2007-2009 m. Kinijos importo apimtis sumažėjo devyniais procentiniais punktais, kaip ir suvartojimas (nors pastarasis mažėjo kitokiu tempu - per tą patį laikotarpį smuko 23 procentiniais punktais), nuo 2007 m. Kinijos rinkos dalis nuolat augo. Be to, nuo 2009 m. iki TL Kinijos importas padidėjo šešiais procentiniais punktais, nepaisant to, kad suvartojimas sumažėjo dar šešiais procentiniais punktais.
(115)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas (remiantis Eurostato statistiniu vidurkiu) buvo itin didelis. Tai, kad dar 2007 m. jis jau viršijo 40 %, gali reikšti, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai kainų strategiją ėmė taikyti prieš ekonomikos krizę. Be to, po krizės šis skirtumas padidėjo ir TL išaugo iki 50 %
(116)
Kinijos importui tenkančios rinkos dalies didėjimas ir kainų mažėjimas bei Sąjungos ir Kinijos kainų skirtumo didėjimas sutapo su Sąjungos pramonės padėties pablogėjimu.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, poveikis
(117)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 40 % Be to, tuo pačiu laikotarpiu šiek tiek sumažėjo minėto importo rinkos dalis (apie 1 %). Minėto importo kainos tapo palyginamos su Kinijos kainomis 2007 m., tad 2009 m. kainų skirtumas padidėjo iki 18 %, o TL - iki 16 %
(118)
Turkija yra antrasis pagal didumą eksportuotojas į Sąjungą, o jos rinkos dalis TL sudarė 3 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu ši rinkos dalis liko pastovi (nežymiai sumažėjo - 0,4 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis sumažėjo 37 % Nors Turkijos importo kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės (nagrinėjamuoju laikotarpiu - maždaug 40 %), 22 % padidėjus Turkijos kainoms, Turkijos ir Kinijos importo kainų skirtumas 2009 m. ir TL padidėjo iki 16 % Atsižvelgiant į šias aplinkybes, negalima atmesti prielaidos, kad dėl importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, materialinė žala Sąjungos pramonei galėjo padidėti tik labai nežymiai. Tačiau dėl to priežastinis ryšys su importu iš Kinijos dempingo kaina nenutrūko.
4. Didelio Sąjungos pramonės susiskaidymo poveikis
(119)
Sąjungos plytelių pramonė yra itin susiskaidžiusi. Tačiau bendras bendrovių skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo dėl verslo konsolidavimo proceso, kuris vyko paskutinius du dešimtmečius. Tačiau svarbiausia paaiškėjo atlikus tyrimą: tose valstybėse narėse, kurių produkcija užima didžiausią dalį ir kuriose tuo pačiu susiskaidymas yra labiau pastebimas, bendrovės veikė grupėmis. Ši struktūra užtikrina efektyvų resursų pasiskirstymą. Iš tikrųjų, esant susiskaidymui didelės bendrovės gali sudaryti subrangos sutartis su mažosiomis bendrovėmis dėl tam tikrų tipų produktų gamybos (įvairių spalvų, dydžių ir t. t.). Padedama mažųjų bendrovių pramonė gali užtikrinti spartų daugelio tipų produktų tiekimą. Tai tapo itin svarbu, atsižvelgiant į Kinijos konkurencingumą prekiaujant didelėmis vienodų produktų partijomis, kai neįmanoma lanksčiai pasirinkti dizaino, spalvų ir t. t. Šiomis aplinkybėmis negalima nustatyti priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės susiskaidymo ir padėties pablogėjimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4.1. Ekonomikos krizės poveikis
(120)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad ekonomikos krizė neabejotinai turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
(121)
Poveikis daugiausia buvo susijęs su statybos pramonės nuosmukiu, matomu iš sumažėjusio keraminių plytelių naudojimo. Apskritai, 2009 m. bendrų ES statybos darbų sumažėjimas sudarė 7,5 % (3) Bendros ekonominės aplinkos poveikio statybos pramonei tikslumas priklausytų nuo konkretaus minėtos pramonės segmento. (4) 2009 m. daugiausia sumažėjo statybos darbų naujų pastatų ir privačių negyvenamosios paskirties pastatų statybos segmentuose. Iš kitos pusės, poveikis civilinei inžinerijai buvo mažesnis, o visuomeninės paskirties negyvenamųjų pastatų segmentas 2009 m. netgi išaugo 1,1 % Remiantis Europos statybos pramonės federacijos duomenimis, šios tendencijos atitiko nacionaliniuose fiskalinių paskatų paketuose numatytas vyriausybių pastangas išlaikyti ar netgi padidinti išlaidas visuomeninės paskirties pastatams ir infrastruktūrai. Su efektyvaus energijos vartojimo sprendimais susijusios fiskalinės paskatos taip pat sumažino ekonominio nuosmukio poveikį renovacijos ir priežiūros darbams.
(122)
Minėti pokyčiai turėjo teigiamo poveikio renovacijos ir priežiūros darbų segmentams (teigiamo poveikio naudotojų pramonės gamybai, pardavimui ir pelningumui, kadangi mažmeninės prekybos segmente pelno dydis yra didesnis). Bet kokiu atveju ekonominio nuosmukio poveikis minėtiems segmentams buvo mažesnis.
(123)
Buvo atlikta toliau pateikta analizė ir nustatyta, kad, nors ekonominis nuosmukis ir galėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, tikroji Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastis buvo importas iš Kinijos dempingo kaina.
(124)
Visų pirma, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad TL statybos pramonė ėmė atsigauti po ekonominio nuosmukio padarinių, tačiau Sąjungos pramonės rodiklių raida ir toliau prastėjo.
(125)
Antra, svarbus aspektas yra atsargų raida, kuri šiuo atveju laikoma išraiškingu žalos įrodymu (žr. 93 konstatuojamąją dalį). Pastebėta, kad kasmet atsargos pakankamai nuosekliai didėjo. Toks nuolatinis didėjimas reiškia, kad, iš tikrųjų, Sąjungos pramonė daugiausia patirdavo nuolatinį eksportuojančių Kinijos gamintojų spaudimą. Jeigu atsargų padidėjimo priežastimi būtų ekonominis nuosmukis, krizės metais greičiausia būtų pastebėtas žymus padidėjimas, o ne nuosekli raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(126)
Galiausiai, nagrinėjant duomenis apie pelningumą, ypač mažųjų bendrovių, kurioms TL priklausė beveik 50 % Sąjungos produkcijos, paaiškėjo, kad dar 2007 m. minėtų bendrovių gautas pelnas (0,3 %) buvo iš tiesų labai kuklus, o vėliau jų veikla tapo nuostolinga. Tai leidžia daryti prielaidą, kad jų padėtis ėmė blogėti jau prieš krizę.
(127)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad ekonominė Sąjungos pramonės padėtis daugiausia pablogėjo dėl importo iš Kinijos dempingo kaina. Net jeigu ekonomikos krizė ir prasidėjęs paklausos mažėjimas galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos, jų poveikis veikiausiai nebuvo toks, kad nutrūktų nustatytas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
4.2. Pareiškimai dėl sau padarytos žalos
(128)
Vienas importuotojas pareiškė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo Lenkijos plytelių gamintojų produktų pardavimas maža kaina. Šiuo klausimu reikėtų pabrėžti, kad žalos analizę reikėtų atlikti atsižvelgiant į visos Sąjungos pramonę, o ne į vieną jos dalių. Nepaisant to, Komisija išnagrinėjo Lenkijos rinkos padėtį, remdamasi turima informacija (primenama, kad atrinktoji Lenkijos bendrovė nutarė nebebendradarbiauti, ir jokia kita Lenkijos bendrovė nesutiko bendradarbiauti).
(129)
Visų pirma, nustatyta, kad, palyginti su likusia Sąjungos rinka, TL Lenkijos pardavimo apimtis sudarė mažesnę nei 3 % rinkos dalį.
(130)
Antra, jeigu Lenkijos bendrovės būtų bendradarbiavusios atliekant tyrimą ir, atliekant priverstinio kainų mažinimo analizę, būtų buvę atsižvelgta į jų kainas, tai būtų turėję labai menką poveikį bendram priverstinio kainų mažinimo vertinimui. Lenkijos bendrovei nesutikus bendradarbiauti, nebuvo išsamios informacijos apie kainas pagal produkto kontrolės numerius. Bet netgi pasirinkus didžiausio poveikio atvejį ir darant prielaidą, kad apskaičiuojant būtų vertinamas visas Lenkijos pardavimas, poveikis būtų buvęs nedidelis ir nebūtų pakeitęs bendro vaizdo, atsižvelgiant į santykinai mažą pardavimo apimtį (5).
(131)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Lenkijos pardavimo poveikis Sąjungos pramones patirtai žalai buvo nežymus, jeigu jis iš viso buvo.
(132)
Remiantis kitu pareiškimu, kuriuo tvirtinama apie sau padarytą žalą, kai kurie Sąjungos gamintojai savo katalogus papildydavo iš Kinijos importuojamomis plytelėmis ir jas parduodavo, naudodami savo prekės ženklą. Tačiau šis pareiškimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais, be to, iš surinktų per tyrimą įrodymų paaiškėjo, kad minėtas importas buvo nedidelis. Taigi, negalima daryti išvados, kad minėtu ES gamintojų importu prisidėta prie Sąjungos pramonės patirtos žalos.
5. Sąjungos pramonės eksportas
(133)
Eksportas taip pat nagrinėtas kaip vienas su importu dempingo kaina nesusijusių žinomų veiksnių, galėjusių daryti žalą Sąjungos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina. Atlikus Eurostato duomenų analizę paaiškėjo, kad, iš tikrųjų, eksportas iš Sąjungos sumažėjo 44 % Tačiau minėto eksporto kaina padidėjo 32 % Atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų atveju sumažėjimas buvo mažiau pastebimas (24 %). Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad eksporto dalis, išreikšta kaip viso Sąjungos pramonės pardavimo apimties procentinė dalis, padidėjo nuo 17 % 2007 m. iki 19 % 2009 m. Be to, net jeigu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų eksporto apimtis ir sumažėjo, minėtas sumažėjimas buvo mažiau pastebimas nei pardavimo Sąjungos rinkoje nuosmukis (eksporto apimtis sumažėjo 24 %, kai tuo tarpu Sąjungos pardavimo - 30 %). Taigi, nutarta, kad sumažėjusia eksporto apimtimi negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos pramonė patyrė tokio lygio žalą.
(134)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonės eksportu neprisidėta prie Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos.
6. Išvada dėl priežastinio ryšio
(135)
Padaryta išvada, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš Kinijos dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Ekonomikos krizė ir importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
(136)
Remiantis pateikta visų žinomų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai analize, daroma preliminari išvada, kad tarp importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos TL yra priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(137)
Europos gamintojų asociacijos („Cerame-Unie“) ir pagrindinių nacionalinių gamintojų asociacijų bendradarbiavimo ir pagalbos mastai buvo dideli. Be to, nė vienas Sąjungos gamintojas nepareiškė prieštaravimų dėl tyrimo inicijavimo ar priemonių nustatymo. Tai reiškia, kad priemonių nustatymas tikrai atitinka Sąjungos gamintojų interesus.
(138)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą daro importo dempingo kaina, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, poveikis, kaip nurodyta 76 konstatuojamojoje dalyje ir kt.
(139)
Galima tikėtis, kad Sąjungos pramonei duos naudos priemonės, kurios turėtų sustabdyti tolesnį maža dempingo kaina importuojamų produktų srautą.
(140)
Nenustačius priemonių, tikėtina, kad ir toliau keraminės plytelės būtų importuojamos maža dempingo kaina, o gal jų kiekis net dar labiau padidėtų. Dėl importo iš Kinijos dempingo kaina spaudimo pardavimo kainoms, Sąjungos gamintojų pardavimo kainos ir pelnas toliau mažėtų.
(141)
Kadangi Sąjungos pramonės finansinė padėtis ir pelningumas nėra pakankamai geri, kad ji pajėgtų atlaikyti tolesnį importo dempingo kaina, dėl kurio jos kainos buvo priverstinai labai sumažintos, spaudimą kainoms, susiklosčius tokiai padėčiai didžiulė dalis ES gamintojų tikriausiai palaipsniui nutrauktų veiklą.
2. Importuotojų interesai
(142)
Bendradarbiaujantiems nesusijusiems importuotojams ir naudotojams priklausė maždaug 6 % viso importo iš Kinijos apimties. Vykdant atranką (žr. 15 konstatuojamąją dalį), atrinkti septyni nesusiję importuotojai (vienas iš jų - naudotojas). Jiems teko maždaug 5 % viso importo iš Kinijos. Bendradarbiaujantys importuotojai daugiausia prekiavo plytelėmis, išskyrus vieną jų, kurio prekyba plytelėmis tesudarė nedidelę dalį viso verslo. Palyginti su visu minėtų bendradarbiaujančių importuotojų pirkimu, jų importo iš Kinijos dalis buvo itin didelė (daugiau kaip 3/4). Nors ir atrodo, kad yra galimybių kompensuoti Kinijos importo kainos padidinimą, kadangi importuotojai minėtam importui taiko maždaug 50 % dydžio antkainį, paprastai jie skelbia, kad pelnas sudaro apie 5 %
(143)
Taigi, jeigu priemonės būtų nustatytos, grynai sąnaudų požiūriu, jos greičiausiai turėtų poveikio importuotojų verslui.
(144)
Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importuotojai ir naudotojai gali pereiti prie produktų, tiekiamų iš trečiųjų šalių arba iš pačios Sąjungos. Pakeisti tiriamą produktą labai paprasta, nes jis gaminamas keliose šalyse - ir Sąjungoje, ir už jos ribų (Turkijoje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose, Egipte, Pietryčių Azijoje, Brazilijoje ir kt.).
(145)
Vienas importuotojas pareiškė, kad, inicijavus tyrimą, jis mėgino pakeisti tiekėjus, tačiau nesėkmingai. Kita vertus, kitas importuotojas pareiškė, kad jie jau ėmėsi šios veiklos tyrimo metu ir ją sėkmingai užbaigė. Trečiasis pareiškė, kad jis įtrauktų į savo investicijų portfelį gamintojus, kurie nėra iš Kinijos, ir kad tai būtų lengva padaryti.
(146)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustatytos priemonės netrukdytų Sąjungos importuotojams panašių produktų įsigyti iš kitų šaltinių. Be to, antidempingo muitų tikslas - ne užblokuoti konkrečius prekių tiekimo šaltinius, tačiau atkurti vienodas konkurencijos sąlygas ir kovoti su nesąžiningos prekybos praktika.
(147)
Galiausiai, pakankamai žemas nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygis galėtų reikšti, kad nustatytos priemonės neturėtų didelio poveikio jų veiklai.
3. Naudotojų interesai
(148)
Komisija kreipėsi į dvi dideles Sąjungos naudotojų asociacijas.
(149)
Statybos sektorius, atstovaujamas Europos statybos pramonės federacijos, nutarė aktyviai nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Minėta federacija atsakė į pirmąją Komisijos užklausą, tačiau po to nustojo bendradarbiauti, kadangi jos nariai buvo nesuinteresuoti.
(150)
Šis žemas naudotojų bendradarbiavimo lygis reikštų, kad sektorius iš esmės yra nepriklausomas nuo Kinijos importo arba kad priemonės jam nepadarytų didelės žalos. Kalbant apie statybų sektorių, šis pastebėjimas labai teisingas, nes jame, kaip tikrinamojo vizito metu pareiškė gamintojai, sąnaudos keraminėms plytelėms sudaro tik nedidelę dalį galutinių sąnaudų. Tai būtų pagrįsta, atsižvelgiant į sąnaudas kitoms medžiagoms, naudojamoms naujų pastatų statybai ar renovacijai. Be to, kaip jau buvo minėta, būtų galima palyginti lengvai pakeisti tiekimo šaltinius.
(151)
EDRA (angl. European Do-It-Yourself Association) savo narių vardu kreipėsi į Komisiją. Tyrimo pradžioje ši asociacija pateikė savo pastabas ir pareiškė, kad dėl muitų didėtų vartotojų kainos, o dėl perėjimo prie kitų tiekimo šaltinių ir platintojai, ir vartotojai susidurtų su didelėmis sąnaudomis. Tačiau šie pareiškimai nebuvo pagrįsti įrodymais.
4. Galutinių vartotojų interesai
(152)
Komisija kreipėsi į vieną vartotojų asociaciją, kuri pareiškė, kad bendradarbiavimas jos nedomina. Jokia kita vartotojų asociacija apie save nepranešė.
(153)
Antidempingo muitų poveikis vartotojams turėtų būti ribotas, nes perpardavinėtojai paprastai taiko labai didelį antkainį. Net ir padidinus kainą, poveikis vartotojams greičiausiai būtų ribotas, atsižvelgiant į tai, kad sąnaudos padidėtų nuo 1,5 EUR iki 3 EUR už m2 (remiantis vidutine 4,5 EUR Kinijos importo kaina TL). Atskiri vartotojai perka ribotą kiekį plytelių ir tą daro ne itin dažnai. Be to, trumpalaikis kainų padidinimas galėtų turėti teigiamo ilgalaikio poveikio vartotojams, nes rinkoje būtų užtikrinta konkurencija. Ilgalaikėje perspektyvoje dėl konkurencijos stokos kainos galėtų dar labiau padidėti ir išnyktų importas maža kaina.
5. Tiekėjų interesai
(154)
Atliekant tyrimą apie save nepranešė nei tiekėjai, nei tiekėjų asociacijos.
(155)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad labiausiai tyrimu galėtų būti suinteresuoti tiekėjai, gaminantys plytelių gamybai skirtą įrangą. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tam tikri Kinijos gamintojai minėtą įrangą pirko iš Sąjungoje įkurtų tiekėjų. Nepaisant to, iš oficialiai pateiktų duomenų paaiškėjo, kad Sąjungos pardavimo Kinijai raida per paskutinį dešimtmetį buvo stabili ir atitiko nežymaus mažėjimo tendenciją ir kad pardavimas Kinijai sudarė pakankamai didelę, tačiau ne didžiausią dalį (maždaug 10 %). Iš tikrųjų, pagrindiniai tiekėjų pirkėjai buvo Sąjungos gamintojai, tad tiekėjams Sąjungos pramonės veiklos rezultatai yra gyvybiškai svarbūs ir tiekėjai yra nuo jų priklausomi.
(156)
Be to, šio sektoriaus bendradarbiavimo stoka reiškė, kad tiekėjai nemano, jog antidempingo priemonės, taikomos nagrinėjamojo produkto importui, gerokai pakenktų jų padėčiai.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(157)
Atsižvelgiant į tai, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių keraminių plytelių, kurių kilmės šalis yra Kinija, importui nereikėtų įvesti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(158)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, nagrinėjamojo produkto importui iš Kinijos reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
2. Laikinosios priemonės
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems Kinijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(160)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos remiantis atliekant šį tyrimą nustatytais faktais. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(161)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (6), pateikiant jame visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkos ir eksporto, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(162)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie TL nevykdė eksporto į Sąjungą.
(163)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės. Valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.
(164)
Jeigu nustačius susijusias priemones [priklausomai nuo atvejo, galima įrašyti procentinį dydį] labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi sąlygų, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar būtina panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir tada nustatyti visai valstybei taikomą muitą.
(165)
Toliau siūlomos muito normos grindžiamos atlikus tyrimą nustatytais dempingo skirtumais, nes pastarieji mažesni nei žalos skirtumai. Nustatomi tokie laikinieji antidempingo muitai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Laikinasis muitas
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
32,3 %
32,3 %
Visiems kitiems
73,0 %
73,0 %
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(166)
Pirmiau pateiktos preliminarios išvados atskleidžiamos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios raginamos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glazūruotų ir neglazūruotų keraminių šaligatvio ir grindinio plytelių, koklių arba sienų apdailos plytelių, glazūruotų ir neglazūruotų keraminių mozaikos kubelių ir panašių dirbinių, pritvirtintų arba nepritvirtintų prie pagrindo, kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99, importui nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:
Bendrovė
Muitas
Papildomas TARIC kodas
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
I priede išvardytoms bendrovėms
32,3 %
B012
Visoms kitoms bendrovėms
73,0 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 16 d.


Input:
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 957/2011 DE LA COMISIÓN
de 26 de septiembre de 2011
que modifica el Reglamento (UE) no 1272/2009 en lo relativo a la compraventa de mantequilla y leche desnatada en polvo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo, de 22 de octubre de 2007, por el que se crea una organización común de mercados agrícolas y se establecen disposiciones específicas para determinados productos agrícolas (Reglamento único para las OCM) (1), y, en particular, su artículo 43, letras d), f) y j), leído en relación con su artículo 4,
Considerando lo siguiente:
(1)
De conformidad con el artículo 4, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 884/2006 de la Comisión, de 21 de junio de 2006, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1290/2005 del Consejo en lo relativo a la financiación por el Fondo Europeo de Garantía Agrícola (FEAGA) de las intervenciones en forma de almacenamiento público y la contabilización de las operaciones de almacenamiento público por los organismos pagadores de los Estados miembros (2), el FEAGA financia los gastos de las operaciones materiales a que se refiere el anexo V de dicho Reglamento sobre la base de importes a tanto alzado, a condición de que no se hayan fijado los gastos correspondientes con arreglo a la legislación agrícola sectorial aplicable.
(2)
Los importes a tanto alzado fijados y notificados a los Estados miembros para 2010 se calcularon sobre la base de las normas aplicables antes del 1 de marzo de 2010. En esa fecha pasaron a ser aplicables en el sector lácteo las normas relativas a la compraventa de productos destinadas a la intervención y procedentes de esta, incluidos los gastos que debían sufragar los organismos de intervención y los agentes económicos, conforme a lo dispuesto en el Reglamento (UE) no 1272/2009 de la Comisión, de 11 de diciembre de 2009, por el que se establecen disposiciones comunes de aplicación del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo en lo relativo a la compraventa de productos agrícolas en régimen de intervención pública (3).
(3)
Para tener en cuenta esta situación en cuanto a las ventas, el Reglamento (UE) no 569/2010 de la Comisión, de 29 de junio de 2010, que establece excepciones al Reglamento (UE) no 1272/2009 en lo que atañe a las ventas mediante licitación de mantequilla y leche desnatada en polvo previstas, respectivamente, por el Reglamento (UE) no 446/2010 y por el Reglamento (UE) no 447/2010 (4), estableció una excepción a lo dispuesto en el Reglamento (UE) no 1272/2009 en lo relativo a las normas pertinentes sobre las ventas mediante licitación de mantequilla y leche desnatada en polvo para las ofertas presentadas hasta el 21 de septiembre de 2010.
(4)
Para dejar tiempo para examinar más la aplicación uniforme de las normas relativas a los costes que deben sufragar los organismos de intervención y los agentes económicos en lo relativo a la compraventa de mantequilla y leche desnatada en polvo destinadas a la intervención y procedentes de esta, la excepción establecida en el Reglamento (UE) no 569/2010 se prorrogó hasta el final del ejercicio contable de 2011 mediante el Reglamento (UE) no 826/2010 de la Comisión, de 20 de septiembre de 2010, que establece una excepción al Reglamento (UE) no 1272/2009 en lo relativo a la compraventa de mantequilla y leche desnatada en polvo (5).
(5)
Se llevó a cabo un examen sobre el terreno de las operaciones materiales correspondientes a la retirada de mantequilla y leche desnatada de un almacén de intervención. El examen indicó que el traslado del producto desde el punto de almacenamiento y la carga subsiguiente de los vehículos se deben considerar una única operación. También indicó que no procede desagregar el coste de trasladar el producto desde el punto de almacenamiento del coste de cargarlo en el vehículo. Lo mismo ocurre cuando los productos se entregan al almacén de intervención, se descargan de los vehículos y se trasladan al punto de almacenamiento. Por lo tanto, resulta necesario modificar el Reglamento (UE) no 1272/2009 de forma que refleje esta situación y se garantice la coherencia con el Reglamento (CE) no 884/2006.
(6)
Para garantizar la continuidad en la aplicación, el presente Reglamento debe aplicarse desde el día siguiente al de la expiración del Reglamento (UE) no 826/2010.
(7)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de Gestión de la Organización Común de Mercados Agrícolas.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El Reglamento (UE) no 1272/2009 queda modificado como sigue:
1.
En el artículo 28, apartado 3, el párrafo tercero se sustituye por lo siguiente:
«Los gastos de descarga de la mantequilla o la leche desnatada en polvo en el muelle del lugar de almacenamiento correrán a cargo del organismo pagador.».
2.
En el artículo 42, apartado 1, la letra e) se sustituye por el texto siguiente:
«e)
indica el precio, en euros por unidad de medida, redondeado dos decimales como máximo y sin IVA:
i)
en el caso de los cereales y el arroz, por el producto cargado en el medio de transporte;
ii)
en el caso de la mantequilla y la leche desnatada en polvo, por el producto entregado en palés en el muelle de carga del lugar de almacenamiento o, en caso necesario, en palés cargados en los medios de transporte, cuando se trate de un camión o de un vagón de ferrocarril; o
iii)
en el caso de los demás productos, por el producto entregado en el muelle del lugar de almacenamiento;».
3.
En el artículo 52, el apartado 1 se sustituye por el texto siguiente:
«1. En el momento de la retirada del lugar de almacenamiento y en caso de entrega fuera del lugar de almacenamiento, el organismo de intervención entregará la mantequilla y la leche desnatada en polvo apiladas en palés, en el muelle del lugar de almacenamiento, y las cargará en el medio de transporte, cuando se trate de un camión o un vagón de ferrocarril. Los gastos que resulten de ello correrán a cargo del organismo pagador.».
4.
En el artículo 52, apartado 3, la frase primera se sustituirá por el texto siguiente:
«Cualquier gasto de estiba y de descarga de los palés correrán a cargo del comprador de la mantequilla o la leche desnatada en polvo.».
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de octubre de 2011.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 26 de septiembre de 2011.


Input:
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 104/2012
2012 m. vasario 7 d.
dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
kadangi:
(1)
siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;
(2)
Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;
(3)
laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;
(4)
reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;
(5)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
2 straipsnis
Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 7 d.


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING DECISION
of 18 November 2011
adopting a fifth updated list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region
(notified under document C(2011) 8195)
(2012/11/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1), and in particular the third subparagraph of Article 4(2) thereof,
Whereas:
(1)
The Boreal biogeographical region referred to in Article 1(c)(iii) of Directive 92/43/EEC comprises parts of the Union territories of Finland and Sweden and the Union territories of Estonia, Latvia and Lithuania as specified in the biogeographical map approved on 20 April 2005 by the Committee set up by Article 20 of that Directive, hereinafter the ‘Habitats Committee’.
(2)
It is necessary in the context of a process which was initiated in 1995 to make further progress in the actual establishment of the Natura 2000 network, which is an essential element of the protection of biodiversity in the Union.
(3)
The initial list and the first four updated lists of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region, within the meaning of Directive 92/43/EEC, were adopted by Commission Decisions 2005/101/EC (2), 2008/24/EC (3), 2009/94/EC (4), 2010/46/EU (5) and 2011/84/EU (6). On the basis of Articles 4(4) and 6(1) of Directive 92/43/EEC, the Member State concerned shall designate the sites included in the list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region as special areas of conservation as soon as possible and within six years at most, establishing conservation priorities and the necessary conservation measures.
(4)
In the context of a dynamic adaptation of the Natura 2000 network, the lists of sites of Community importance are reviewed. A fifth update of the Boreal list is therefore necessary.
(5)
On the one hand, the fifth update of the list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region is necessary in order to include additional sites that have been proposed since 2009 by the Member States as sites of Community importance for the Boreal biogeographical region within the meaning of Article 1 of Directive 92/43/EEC. For these additional sites, the obligations resulting from Articles 4(4) and 6(1) of Directive 92/43/EEC should apply as soon as possible and within six years at most from the adoption of the fifth updated list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region.
(6)
On the other hand, the fifth update of the list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region is necessary in order to reflect any changes in site related information submitted by the Member States following the adoption of the initial and the first four updated Union lists. In that sense, the fifth updated list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region constitutes a consolidated version of the list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region. It should be stressed that, for any site included in the fifth update of the list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region, the obligations resulting from Articles 4(4) and 6(1) of Directive 92/43/EEC should apply as soon as possible and within six years at most following the adoption of the list of sites of Community importance in which the site was included for the first time.
(7)
For the Boreal biogeographical region, lists of sites proposed as sites of Community importance within the meaning of Article 1 of Directive 92/43/EEC have been transmitted to the Commission between January 2003 and October 2010 by the Member States concerned in accordance with Article 4(1) of that Directive.
(8)
The lists of proposed sites were accompanied by information on each site, supplied in the format established by Commission Decision 97/266/EC of 18 December 1996 concerning a site information format for proposed Natura 2000 sites (7).
(9)
That information includes the map of the site transmitted by the Member States concerned, name, location and extent of the site, and the data yielded by application of the criteria specified in Annex III to Directive 92/43/EEC.
(10)
On the basis of the draft list drawn up by the Commission in agreement with each of the Member States concerned, which also identifies sites hosting priority natural habitat types or priority species, a fifth updated list of sites selected as sites of Community importance for the Boreal biogeographical region should be adopted.
(11)
Knowledge of the existence and distribution of the natural habitat types and species is constantly evolving as a result of the surveillance in accordance with Article 11 of Directive 92/43/EEC. Therefore, the evaluation and selection of sites at EU level was done using the best available information at present
(12)
Certain Member States have not proposed sufficient sites to meet the requirements of Directive 92/43/EEC for certain habitat types and species. For those habitat types and species it can therefore not be concluded that the Natura 2000 network is complete. Taking into account the delay in receiving the information and reaching agreement with the Member States, it is necessary to adopt a fifth updated list of sites, which will need to be reviewed in accordance with Article 4 of Directive 92/43/EEC.
(13)
Given that knowledge on the existence and distribution of some of the natural habitat types of Annex I and species of Annex II to Directive 92/43/EEC remains incomplete, it should not be concluded that the Natura 2000 network is either complete or incomplete. The list should be reviewed, if necessary, in accordance with Article 4 of Directive 92/43/EEC.
(14)
In the interests of clarity and transparency Decision 2011/84/EU should be repealed.
(15)
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Habitats Committee,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The fifth updated list of sites of Community importance for the Boreal biogeographical region in accordance with the third subparagraph of Article 4(2) of Directive 92/43/EEC is set out in the Annex to this Decision.
Article 2
Decision 2011/84/EU is repealed.
Article 3
This Decision is addressed to the Member States.
Done at Brussels, 18 November 2011.


Input:
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 10 päivänä kesäkuuta 2010,
maaperän hiilivarantojen laskentaa koskevista ohjeista direktiivin 2009/28/EY liitteen V soveltamista varten
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3751)
(2010/335/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä V olevan C osan 10 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivillä 2009/28/EY säädetään biopolttoaineiden, bionesteiden ja niiden fossiilisten vertailukohtien kasvihuonekaasuvaikutuksen laskemisessa käytettävistä säännöistä, joissa otetaan huomioon maankäytön muutoksesta aiheutuneista hiilivarantojen muutoksista peräisin olevat päästöt. Bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (2) annetaan vastaavat säännöt biopolttoaineita varten.
(2)
Komission oli määrä laatia ohjeensa maaperän hiilivarantojen laskentaa varten niiden ohjeiden mukaan, jotka sisältyvät vuonna 2006 laadittuihin kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ohjeisiin kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita varten. Kyseiset ohjeet laadittiin kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita varten, eikä niiden muoto sovellu helposti talouden toimijoiden käyttöön. Siksi on syytä käyttää muita tieteellisiä tietolähteitä silloin kun IPCC:n kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita varten laadituissa ohjeissa ei ole tarvittavia biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoa koskevia tietoja tai kun sellaiset tiedot eivät ole käytettävissä.
(3)
Laskettaessa maaperän orgaanisessa aineksessa olevia hiilivarantoja on otettava huomioon ilmasto, maalaji, maanpeite, maanhoito ja syötteet. Kivennäismaille IPPC:n maaperän eloperäiselle hiilelle tarkoitettu 1 tason menetelmä on tarkoitukseen sopiva, sillä sitä voidaan käyttää kaikkialla maailmassa. Eloperäisille maille IPPC-menetelmää voidaan käyttää erityisesti mitattaessa hiilen poistumista maaperän kuivatuksen jälkeen. Tämä määritetään kyseisellä menetelmällä vain vuositasolla. Koska maaperän kuivatus aiheuttaa tavallisesti sen, että suuri määrä hiiltä poistuu, mitä ei voida korvata biopolttoaineiden ja bionesteiden mahdollistamalla kasvihuonekaasupäästöjen vähenemisellä, ja koska turvemaan kuivatus on kiellettyä direktiivin 2009/28/EY:n kestävyyskriteerien perusteella, riittää, että annetaan yleiset säännöt maaperän eloperäisen hiilen määrittämiseksi tai hiilen poistuman määrittämiseksi eloperäisissä maissa.
(4)
Laskettaessa hiilivarantoa elävässä biomassassa ja kuolleessa eloperäisessä aineksessa on yksinkertaisempi, IPPC:n kasvillisuudelle tarkoitettua 1 tason menetelmää vastaava lähestymistapa todennäköisesti sopiva. Kyseisessä menetelmässä voidaan kohtalaisella varmuudella olettaa, että kaikki elävän biomassan ja kuolleen eloperäisen aineksen hiilivaranto on poistunut maasta sen käyttöä muutettaessa. Kuolleella eloperäisellä aineksella ei tavallisesti ole juuri merkitystä, kun maa muunnetaan biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantokasvien viljelyyn, mutta se olisi otettava huomioon ainakin sulkeutuneiden metsien yhteydessä.
(5)
Laskettaessa maankäytön muutosten kasvihuonekaasuvaikutusta talouden toimijoiden olisi voitava käyttää vertailumaankäyttötapaan ja muutoksen jälkeiseen maankäyttötapaan liittyvien hiilivarantojen todellisia arvoja. Niiden pitäisi myös pystyä käyttämään vakioarvoja, jotka näiden ohjeiden olisi niille tarjottava. Ei ole kuitenkaan tarpeen tarjota vakioarvoja epätodennäköisille ilmaston ja maalajin yhdistelmille.
(6)
Direktiivin 2009/28/EY liitteessä V vahvistetaan menetelmä kasvihuonekaasuvaikutuksen laskemiseksi, ja siinä annetaan säännöt maankäytön muutoksista aiheutuneiden hiilivarantojen muutoksista aiheutuneiden päästöjen laskemiseksi vuotta kohti. Tämän päätöksen liitteessä olevissa ohjeissa vahvistetaan säännöt maaperän hiilivarantojen laskemiseksi. Nämä säännöt täydentävät liitteessä V annettuja sääntöjä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan maaperän hiilivarantojen laskentaohjeet direktiivin 2009/28/EY liitteen V soveltamista varten.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2010.