Input:
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 22.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/163/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. május 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek (a továbbiakban: érintett termék) az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
(3)
A panaszt 2011. március 31-én nyújtotta be az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (a továbbiakban: panaszos) olyan gyártók nevében, melyek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, az általa ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(5)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
1.2.1. Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében
(6)
Tekintettel az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak.
(7)
Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával és értékesítésével összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozóan.
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen öt exportáló gyártó - beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait - adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok arról számoltak be, hogy a vizsgálati időszakban exportálták az érintett terméket az Unióba. Összehasonlítva az Eurostat behozatali adatait és az érintett termék Unióba irányuló kivitelének mennyiségeit, amelyeket az öt együttműködő vállalat a vizsgálati időszak tekintetében bejelentett, megállapítható, hogy az indiai exportáló gyártók csaknem 100 %-os együttműködést tanúsítottak. A mintát így az ezen öt exportáló gyártó által benyújtott információk alapján választották ki.
(9)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintát az érintett termékből az Unióba irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható volt. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát abból a három exportáló gyártóból állította össze, amelyek a legnagyobb, az Unióba irányuló exportvolumennel rendelkeztek. A mintavételi információk alapján a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták a 99 %-át az érintett termék Unióba irányuló - az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerinti - exportmennyiségének. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy ilyen minta lehetővé tenné azt, hogy a vizsgálat ésszerű számú, a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható exportáló gyártóra korlátozódjon, ugyanakkor pedig nagymértékű reprezentativitást biztosítson.
1.2.2. Az indiai együttműködő gyártók mintájának kiválasztása
(10)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel és az indiai hatóságokkal. A mintába fel nem vett két gyártó ragaszkodott ahhoz, hogy bekerüljenek a mintába. A javasolt mintának a (8) preambulumbekezdésben említett reprezentatív jellegére való tekintettel azonban megállapításra került, hogy nem szükséges a minta módosítása vagy kibővítése.
1.2.3. A mintába fel nem vett vállalatok egyedi vizsgálata
(11)
Két, a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártó egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül visszaküldte a kitöltött dömpingellenes kérdőívet.
(12)
Tekintettel arra a következtetésre, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást a továbbiakban részletesen kifejtett indokok alapján le kell zárni, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeknek nem adtak helyet.
1.2.4. Mintavétel az uniós gyártók körében
(13)
Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztotta az uniós gyártók mintáját. E minta öt vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert 15 uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 37 %-át a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák a dossziét, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. Egyik érdekelt fél sem ellenezte az öt vállalatból álló, javasolt mintát.
(15)
Ezt követően az öt uniós gyártó egyike beszüntette az együttműködést. A megmaradt négy vállalat termelése a teljes uniós gyártás 31 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezért a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.
1.2.5. Mintavétel a független importőrök körében
(16)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül két importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.
1.3. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(17)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan félnek, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Ezért kérdőíveket küldtek a mintába felvett indiai exportáló gyártóknak, a mintába felvett uniós gyártóknak, az unióbeli együttműködő importőröknek és a vizsgálatban érintett ismert felhasználóknak.
(18)
A mintába felvett exportáló gyártóktól és négy, mintába felvett unióbeli gyártótól érkezett válasz. Egyik importőr sem válaszolt a kérdőívre.
(19)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.
(20)
Az egyik fél azt állította, hogy az egyik exportáló gyártó túl sok adat tekintetében kérelmezte az adatok bizalmas kezelését, és nem nyújtott be kellően használható nyilvános verziót a kérdőívre adott válaszaiból. Ezért az ezen vállalat által szolgáltatott információkat indokolt lenne figyelmen kívül hagyni, magát a vállalatot pedig az eljárásban együtt nem működő vállalatnak kellene tekinteni.
(21)
A szóban forgó exportáló gyártó nem bizalmas jellegű válaszát azonban - amely egy első válaszból, valamint egy, a hiánypótlásra felszólító levél alapján benyújtott teljes változatból áll - a Bizotttság újból értékelte, és megállapította, hogy kellően teljesnek tekinthető ahhoz, hogy megfelelő nyilvános válaszként felhasználható legyen. Az állítást ezért a Bizotttság elutasította.
(22)
Az alábbi felek telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Olaszország;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország;
-
Ugivis S.A., Belley, Franciaország.
Indiai exportáló gyártók:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Vizsgálati időszak
(23)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra irányult. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acél kötőelemek és azok részei alkotják.
2.2. Hasonló termék
(25)
Megállapításra került, hogy az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.
3. A DÖMPING
3.1. Rendes érték
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy a hasonló termék mintába felvett indiai exportáló gyártók általi, független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés elérte-e az Unióba irányuló teljes exportvolumenük legalább 5 %-át.
(27)
A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése a hasonló termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani.
3.1.1. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(28)
Az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező, a mintába felvett exportáló gyártók esetében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal.
(29)
Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.
(30)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok belföld értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.
(31)
Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípus vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.
(32)
Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(33)
A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SGA-) költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó egyes termékei rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SGA-költségeinek és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.
3.1.2. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel nem rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(34)
A reprezentatív belföldi eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint lett kiszámítva: a hasonló termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez terméktípusonként hozzáadták a vizsgálati időszaki alatti SGA-költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs az exportáló gyártó számára az egyes terméktípusok rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésénél felmerülő SGA-költségek és haszonkulcs súlyozott átlagán alapult.
3.2. Kiviteli ár
(35)
Az exportértékesítési árakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
3.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(37)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták.
(38)
Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - figyelembe vették a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos, csomagolási, hitelköltségeket, a számlán nem szereplő engedményeket és a jutalékokat.
3.4. Dömpingkülönbözetek
3.4.1. A mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében
(39)
A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Unióba exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára kiszabott exportár súlyozott átlagával, az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően.
(40)
A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki azon indiai exportáló gyártók aránya, amelyeknél nem állapítottak meg dömpinget.
(42)
A Bizottság által összeállított, a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos dokumentum elemzése alapján a panaszos 25 %-os különbséget számított ki a mintába felvett, a megállapítások szerint dömpingelő exportáló gyártókra megállapított rendes érték és azon vállalatnál megállapított rendes érték között, amely a megállapítások szerint nem dömpingelt. A panaszos azt állította, hogy ilyen különbség versenypiacon nem fordulhat elő, és nem realisztikus a rozsdamentes acél kötőelemek ágazatában. Emellett a panaszos azt is állította, hogy a megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó unióbeli, kapcsolatban álló vállalatoktól szerzett be rozsdamentesacél-hulladékot, ezért e nyersanyag beszerzési árai nem szolgálnak megbízható alapul a termelési költségek kiszámításához.
(43)
A megállapítások alapján nem dömpingelő együttműködő exportőr esetében a rendes érték alapjául a terméktípusonkénti termelési költség szolgált, amely alacsonyabb, mint a mintába felvett más exportáló gyártók esetében. Ez elsősorban annak a ténynek tudható be, hogy míg az előbbi vállalat magát a rozsdamentes acélt is rozsdamentesacél-hulladékból állítja elő, tehát termelése teljesen integrált, és részesül a méretgazdaságosság előnyeiből, a többi vállalat a szabad piacon - többek között a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőrtől - rozsdamentes acél hengerhuzalt szerez be, amely a rozsdamentes acél kötőelemek legfontosabb alapanyaga.
(44)
A megállapítások szerint dömpingelő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket elsősorban a terméktípusonkénti belföldi ár alapján állapították meg. India belföldi piacán a verseny korlátozott mértékű, és a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőr a VI alatt belföldön csak nem reprezentatív mennyiségben értékesítette termékét.
(45)
A megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó által beszerzett rozsdamentesacél-hulladék tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy e vállalat a hulladékot egyaránt beszerezte kapcsolatban álló és független beszállítóktól is, és ez utóbbiaktól szerezte be a teljes mennyiség 70 %-át. A beszerzési árszint mindkét beszerzéstípus esetében összehasonlítható volt, a hulladék osztályának figyelembe vételével is.
(46)
Ennek következtében a mintába felvett exportáló gyártók rendes értékének megállapítása megerősítésre kerül, a panaszos állításait pedig a Bizottság elutasítja.
3.4.2. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(47)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva, a mintába felvett azon exportáló gyártók különbözete alapján, amelyek esetében a dömping tényét megállapították. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
(48)
Az egyik együttműködő indiai exportáló gyártó azt követően, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta az eljárás lezárására irányuló szándékát, kitartott azon állítása mellett, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottságnak el kell fogadnia, mivel a mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában nyilvánosságra hozott dömpingkülönbözet nem tükrözi helyzetét.
(49)
A Bizottság nem értékelte az egyedi vizsgálat iránti kérelmet, mivel eljárás lezárása esetén a dömpingkülönbözet megállapítása jelentőségét veszti.
3.4.3. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében
(50)
Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az Indiából származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat statisztikái feltüntetik. Az együttműködés így megállapított százaléka 97 % volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Megfelelőnek ítélték, hogy az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított átlagos dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg. A rendelkezésre álló információk alapján az együtt nem működő indiai exportőrök vizsgálati időszak alatt alkalmazott átlagos exportárai összhangban voltak az együttműködő exportáló gyártók áraival. Emellett nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy a rendes érték más lenne a nem együttműködő exportáló gyártók esetében.
(51)
A dömping országos szintjét ezen az alapon az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
4.1. Az uniós gyártás
(52)
Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a panaszban megadott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait felhasználták az uniós gyártás teljes mennyiségének megállapításához.
(53)
Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 52 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a számadat magában foglalja valamennyi olyan uniós gyártó termelését, amely jelentkezett a Bizottságnál, és azon gyártók becsült termelését, amelyek nem vették fel a kapcsolatot a Bizottsággal az eljárás során.
(54)
A fenti (13) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók vizsgálatára mintavételt alkalmaztak. Az eljárás megindítását megelőzően adatot szolgáltató 15 uniós gyártó közül öt vállalatot vettek fel a mintába. A fenti (15) preambulumbekezdésnek megfelelően az egyik vállalat úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. A fennmaradó együttműködő, mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós termelés mintegy 32 %-át tették ki, és a Bizottság úgy ítélte, hogy kellően reprezentatívak a teljes uniós gyártás szempontjából.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat
(55)
A fenti (52) preambulumbekezdésben említett valamennyi ismert uniós gyártót úgy tekintik, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.
5. KÁR
5.1. Előzetes megjegyzés
(56)
Az Eurostat releváns importstatisztikáit, valamint a panaszban szereplő, továbbá az uniós gyártóktól származó, a vizsgálat megindítását megelőzően és azt követően gyűjtött adatot, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait is felhasználták a releváns kártényezők értékeléséhez.
(57)
A makrogazdasági adatokon - mint a termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az eladási mennyiség, a piaci részesedés, a növekedés, a foglalkoztatottság és a termelékenység - alapuló kárelemzés az uniós gazdasági ágazat mint egész adatain alapul.
(58)
A mikrogazdasági adatokon - mint a tranzakciók árai, nyereségesség, pénzforgalom, beruházás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek - alapuló kárelemzés a mintába felvett uniós gyártók adatain alapul.
(59)
A mintába felvett négy uniós gyártót a 2012. január 7-én lezárult, a Kínából és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is beválasztották a mintába (4). Az említett felülvizsgálatban egy másik, az ezen vizsgálat keretében a mintába be nem kerülő vállalatot is felvettek a mintába. Mivel a kárelemzés szempontjából figyelembe vett időszak egybeesik a hatályvesztési felülvizsgálatéval, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok az említett egy vállalat kivételével megegyeznek. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalával lehetséges lenne a jelenlegi eset mintájába fel nem vett vállalat adatainak kikövetkeztetése. Ezért indexált formában tüntették fel az olyan mikromutatókat, mint a készletek, bérek, beruházások, pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a nyereségesség.
5.2. Uniós felhasználás
(60)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban elért értékesítési volumen alapján határozták meg, a panaszban foglaltaknak megfelelően, és az adatokat a mintavétel kérdőívére adott válaszok, valamint a mintába felvett gyártóktól származó, kontrollált adatok alapján ellenőrizték. Emellett tekintetbe vették a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az Eurostattól származó adatokon alapuló importvolument is.
(61)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok
(62)
A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 9 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között drasztikus, 16 %-os csökkenés következett be, ami az állítások szerint a gazdasági válság piacra gyakorolt negatív hatásainak volt tulajdonítható; ezt követően a fogyasztás helyreállt, és 2009 és 2010 között 21 %-kal, 2010 és a VI között pedig újabb 7 %-kal nőtt.
5.3. Az Indiából származó behozatal
(63)
Az Indiából származó, az Unióba irányuló behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
2. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Piaci részesedés
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Forrás: Eurostat és az exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek
(64)
Az Indiából származó behozatal jelentősen, 65 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. E növekedés 2008 és 2009 között volt a legnagyobb, amikor a behozatal 30 %-kal nőtt, a fogyasztás pedig 16 %-kal visszaesett. Az indiai behozatal 2010-ben és a VI alatt évről évre tovább nőtt (16 %-kal, illetve 10 %-kal).
5.4. A behozott termékek ára és áralákínálás
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Behozatali átlagár (EUR/tonna)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Forrás: Eurostat és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(65)
Az Indiából származó behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak során összesen 9 %-kal csökkentek. Ez megmagyarázza, hogyan nőhetett az indiai behozatal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra ugyanezen időszak alatt. A legnagyobb növekedés 2008 és 2009 között következett be, amikor az indiai exportőrök piaci részesedésüket csaknem 6 százalékponttal növelték.
(66)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás elemzése céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által kapcsolatban nem álló fogyasztók részére az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF alapon megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.
(67)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás eredménye - a mintába felvett uniós gyártók VI alatti forgalmának százalékában kifejezve - alapján az áralákínálás 3 % és 13 % között volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annál az indiai exportőrnél mutatták ki a legnagyobb mértékű alákínálást, amelynél nem állapítottak meg dömpinget.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(68)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.
5.5.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
4. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Gyártási mennyiség (tonna)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Gyártási kapacitás (tonna)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitáskihasználás
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(69)
A táblázatból kitűnik, hogy a termelés a figyelembe vett időszak során jelentősen, 25 %-kal csökkent. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian, 19 %-kal visszaesett, majd 2010-ben mintegy 10 %-os fellendülés következett be. A VI alatt - annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 7 %-kal nőtt - az uniós termelés újra, körülbelül 17 %-kal csökkent az előző évhez viszonyítva.
(70)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása hozzávetőleg 21 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás szintén csökkent a figyelembe vett időszakban, és folyamatosan 50 % alatt maradt.
5.5.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Piaci részesedés
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(71)
A növekvő felhasználás (+9 %) összefüggésében az Unióban az első független vevőnek eladott hasonló termék értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. Ennek következtében a piaci részesedés a 2008. évi 46,5 %-ról a VI alatt 36,6 %-ra esett vissza. Az értékesítési volumenben 2009-ben bekövetkezett drámai (-20 %) visszaesést követően 2010-ben és a VI alatt kismértékű fellendülés következett be.
5.5.3. Növekedés
(72)
Az uniós felhasználás 2008 és a VI között 9 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal, piaci részesedése 21 %-kal esett vissza ebben az időszakban. Ugyanebben az időszakban az Indiából származó behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt.
5.5.4. Foglalkoztatás
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(73)
Az uniós gazdasági ágazatban történt leépítések hatására a munkavállalók száma 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó foglalkoztatási költségek 2008 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal nőttek.
(74)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - az éves foglalkoztatottak számára vetített kibocsátás mennyiségében mérve - a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a VI-hez közeledve némileg fellendült.
5.5.5. Átlagos egységárak az EU-ban
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(75)
A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási árak 2 %-kal nőttek. 2009-ben az uniós gazdasági ágazatnak eladási árait 36 %-kal csökkentenie kellett a gazdasági válság és az Indiából származó behozatal árainak drámai csökkenése (-21 %) hatására. 2010-ben és a VI alatt az uniós gazdasági ágazat eladási árai újra nőttek.
(76)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy a 2009-ben az eladási árakban bekövetkező csökkenés tükrözte a költségek csökkenését, melyek a 2008-as szinthez viszonyítva 18 %-kal visszaestek. A költségcsökkenés oka elsősorban a nyersanyagok, főként az egyenetlen árdinamikájú nikkel árának csökkenésével magyarázható. Az uniós gazdasági ágazat azonban az olcsó indiai behozatal 2009. évi expanziója miatt arra kényszerült, hogy nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, mint amilyen mértékben a költségek csökkentek.
5.5.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós eladások nyereségessége (nettó eladások %-a)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Beruházások (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(77)
A vizsgálat megmutatta, hogy jóllehet az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte, az uniós gazdasági ágazat árait az Indiából származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatala nyomás alatt tartotta. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetétől negatív volt. Különösen 2009-ben kényszerült arra az uniós gazdasági ágazat, hogy a költségek csökkenésénél nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, tekintettel az olcsó indiai behozatal expanziójára. Ennek hatására az érintett évben jelentősen romlott a nyereségesség. 2010-ben és a VI alatt azonban a nyereségesség javult, bár továbbra is negatív maradt.
(78)
A pénzforgalom (az ágazat képessége arra, hogy saját maga finanszírozza tevékenységeit) a nyereségességhez hasonlóan alakult. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott, a VI alatt pedig pozitívba fordult.
(79)
A rozsdamentes acél kötőelemek gyártásába eszközölt, 2008. évi beruházások után a beruházások a figyelembe vett időszakban mintegy 94 %-kal estek vissza. A beruházások megtérülése hasonlóképpen negatívan alakult, összhangban az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elért negatív eredményekkel, és végig negatív maradt.
(80)
A nyereségesség és a pénzforgalom alakulása, valamint a beruházások alacsony mértéke hangsúlyozza azt a tényt, hogy a mintába felvett uniós gyártók nehézségekbe ütközhettek a tőkebevonás terén.
5.5.7. Készletek
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(81)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 3 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2009-ben a készletek szintje 8 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a VI alatt 8 %-kal, illetve 3 %-kal nőtt.
5.5.8. A tényleges dömpingkülönbözet és a múltbeli dömpinget követő helyreállás
(82)
Emlékeztetni kell arra, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártóról - amelynek kivitele az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki - megállapították, hogy nem dömpingel. Ennek következtében a dömpingelt behozatal az Indiából az Unióba behozott rozsdamentes acél kötőelemek teljes volumenének 13 %-át teszi ki. A dömpingelt indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
5.6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(83)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók többsége - például a termelés (-25 %), a kapacitáskihasználás (-6 %), az értékesítési volumen (-14 %), a piaci részesedés (-21 %) és a foglalkoztatottság (-24 %) - kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. A növekvő felhasználás kontextusában mind az értékesítési volumen, mind a piaci részesedés csökkent. Az értékesítési volumen kismértékben nőtt 2010-ben és a VI alatt 2009-hez viszonyítva, de az uniós gazdasági ágazat nem volt képes visszaszerezni elveszített piaci részesedését az indiai behozatal expanziója miatt, amely a figyelembe vett időszakban folyamatosan, az uniós gazdasági ágazat árainak végig alákínálva nőtt.
(84)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is gyengült.
(85)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(86)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt lényegesnek lehet minősíteni. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(87)
Emlékeztetni kell arra, hogy megállapításra került: a (40) és (41) premabulumbekezdésben említett legnagyobb indiai exportáló gyártó, melynek behozatala az indiai behozatalok 87 %-át teszi ki, nem dömpingel. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló behozatalának mindössze 13 %-át dömpingelték a VI alatt. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.
6.2. A dömpingelt import hatása
(88)
A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.
(89)
Az árak tekintetében megállapították, hogy a dömpingelt behozatal átlagos importárai az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem dömpingel.
(90)
Az alábbiak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, dömpingelt indiai behozatal korlátozott volumene legfeljebb csak kis szerepet játszhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásában.
6.3. További tényezők hatása
6.3.1. Indiából származó, nem döpingelt behozatal
(91)
Az Indiából származó behozatal teljes volumene a figyelembe vett időszakban drámaian, 65 %-kal nőtt, és ezáltal a piaci részesedés 12,1 %-ról 18,3 %-ra emelkedett. A fentiekben már elmondottaknak megfelelően azonban a nem dömpingelt behozatal tette ki a teljes indiai kivitel 87 %-át a VI alatt, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felel meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, dömpingelt behozatal piaci részesedése 2 % volt.
(92)
Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a többi ország által alkalmazott behozatali árak, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, amint a (89) premabulumbekezdésben is szerepel, hogy megállapították: a nem dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazat árainak jobban alákínáltak, mint a dömpingelt behozatal árai.
6.3.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
A malajziai import mennyisége (tonna)
13 712
9 810
9 611
9 966
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
A Malajziából származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
4 203
2 963
3 324
3 633
A Fülöp-szigetekről származó behozatali volumen (tonna)
7 046
5 406
15 576
18 149
A Fülöp-szigetekről származó import piaci részesedése
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
4 645
3 474
3 714
3 912
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
2 332
2 452
3 217
3 288
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (tonna)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagára (tonna)
4 004
4 561
5 272
5 648
A Tajvanról származó behozatal volumene (tonna)
4 304
3 703
6 451
6 640
A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
A Tajvanról származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
5 092
4 719
4 755
4 943
Forrás: Eurostat
(93)
Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó rozsdamentes acél kötőelemek Unióba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal nőtt. Ugyanakkor a behozatal átlagára mintegy 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a piaci részesedés pedig 9 %-kal nőtt.
(94)
2005. november 19-e óta dömpingellenes intézkedések voltak hatályban a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan. Az intézkedések ellenére a figyelembe vett időszakban nőtt a két országból érkező behozatal mennyisége, habár piaci részesedésük viszonylag szerény maradt (2,5 % és 5,1 % a VI alatt). A behozatal egyéb fő forrásai a Fülöp-szigetek és Malajzia. Mindenekelőtt a Fülöp-szigetekről származó behozatal nőtt jelentősen a figyelembe vett időszakban: piaci részesedése a 2008-as 5,8 %-ról a VI idejére 13,8 %-ra nőtt.
(95)
Malajzia tekintetében a figyelembe vett időszakban csökkenő tendencia volt megfigyelhető, ugyanakkor a behozatal piaci részesedése továbbra is 7,6 % volt a VI alatt. A Fülöp-szigeteki behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A vizsgálatból ugyanakkor kitűnt, hogy a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importárai jóval magasabbak voltak (mintegy 20 %), mint az indiai rozsdamentes acél kötőelemek átlagára.
(96)
Az importárak tekintetében a más harmadik országok átlagárai viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszak alatt, és folyamatosan az uniós gazdasági ágazat és az indiai behozatal átlagárai alatt maradtak.
(97)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
6.3.3. Gazdasági válság
(98)
A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben végbemenő zsugorodására. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett 16 %-os csökkenés ellenére az indiai behozatal volumene 30 %-kal nőtt.
(99)
2010-ben és a VI alatt az uniós felhasználás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban csak kismértékben, 3 %-kal növekedett 2010-ben, továbbá 4,7 %-kal a VI alatt. Az indiai behozatal ezzel szemben évente 16 %-kal, illetve 10 %-kal nőtt.
(100)
Rendes gazdasági körülmények között és az erőteljes árnyomás hatásának hiányában, illetve az Indiából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó egységnyi költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. Az olcsó indiai behozatal ugyanakkor, melynek nagy részéről megállapították, hogy nem dömpingelték, fokozta a gazdasági visszaesés hatását, és az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés időszakában sem volt képes arra, hogy magához térjen és visszaszerezze piaci részesedését, amelyet az indiai behozatal következményeként veszített el.
(101)
Ezért, jóllehet a 2008-2009-es gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat rossz teljesítményéhez, nem tekinthető úgy, hogy jelentős hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítés tonnában
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Értékesítési egységár EUR-ban
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(102)
A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 9 %-kal, az átlagos exportárak pedig 10 %-kal csökkentek. Habár nem zárható ki, hogy az exportteljesítményben jelentkező negatív tendencia további kedvezőtlen hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság úgy véli, hogy tekintettel a kivitelnek az uniós piacon megvalósult értékesítésekhez viszonyítva kis volumenére, ez a hatás nem volt jelentős a megállapított kár tekintetében.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(103)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal volumene és piaci részesedése. Emellett az is megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.
(104)
Figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó, amelynek kivitele a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki, nem exportált rozsdamentes acél kötőelemeket az Unióba dömpingelt áron, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13 %-át kitevő dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati viszony nem eléggé megalapozott. Nem lehet azt állítani, hogy a dömpingelt indiai export, tekintettel korlátozott mennyiségére és piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy áraik átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem dömpingelt behozatalénál, okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(105)
Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - beleértve a nem dömpingelt behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét - azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt valószínűleg az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő, nem dömpingelt behozatal okozza, melynek árai jelentősen alacsonyabbak a dömpingelt behozataléinál.
7. A DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS LEZÁRÁSA
(106)
Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szükségesek, ezért a jelenlegi dömpingellenes eljárást az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően le kell zárni.
(107)
Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást le kell zárni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 22-én.


Input:
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 400/2010,
26. aprill 2010,
millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 13,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed ja eelnevad uurimised
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordile dumpinguvastase tollimaksu määraga 60,4 %. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.
(2)
2004. aastal, kui oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale, laadides Hiinast pärit terastrossid ja -kaablid ümber Marokos, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (3) meetmeid Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile vastavalt algmääruse artiklile 13. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) meetmeid Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordi suhtes pärast seda, kui algmääruse artikli 13 kohase uurimise järel oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale ja import Ukrainast toimus Moldova kaudu.
(3)
Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu esialgsete meetmetega samal tasemel. Kehtestatud tollimaks jääb seega jõusse ja sellele viidatakse edaspidi kui „kehtivatele meetmetele”.
1.2. Taotlus
(4)
Komisjonile esitati 29. juunil 2009. aastal taotlus kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3 uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas liidu terastrosside ja -kaablite tootjate nimel Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi „taotluse esitaja”).
(5)
Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muutus oluliselt Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Malaisiast Euroopa Liitu eksporditud terastrosside ja -kaablite kaubavahetuse struktuur, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimisest Korea Vabariigis ja Malaisias.
(6)
Taotluses väideti veel, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Lisaks on piisavalt tõendeid selle kohta, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit impordi maht suurenes esialgse uurimise käigus kehtestatud mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamate hindade juures.
(7)
Lõpetuseks väitis taotluse esitaja, et Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosse ja -kaableid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes normaalväärtusega, mis kehtestati samasugusele tootele esialgse uurimise käigus.
1.3. Algatamine
(8)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 734/2009 (6) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite import.
1.4. Uurimine
(9)
Komisjon teavitas ametlikult Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevaid ettevõtjaid, samuti teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijaid ja taotluse esitanud liidu tööstusharu uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, kes olid komisjonile teada taotlusest või Korea Vabariigi ja Malaisia esindustest Euroopa Liidu juures või kes andsid endast teada algatamismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti ka Korea Vabariigi ja Malaisia hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele ja taotluses nimetatud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Endast andis teada 15 tootjat/eksportijat ja kaks hulgi- ja jaekaubandusega tegelevat ettevõtjat Korea Vabariigist, kaks tootjat/eksportijat Malaisiast, viis tootjat/eksportijat Hiinast, kaks sidusimportijat, kümme sõltumatut importijat liidust ja European Wire Rope Importers Association. Mõned teised äriühingud väitsid, et ei ole seotud uuritava toote tootmise ega ekspordiga.
(11)
Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:
Korea Vabariigi tootjad/eksportijad:
-
Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si;
-
Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan;
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City;
-
Cosmo Wire Ltd., Ulsan;
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman - Gun;
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City ja selle sidusettevõtja DSR Corp., Busan;
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city;
-
Kiswire Ltd., Seoul;
-
Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun;
-
Manho Rope & Wire Ltd., Busan;
-
Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon;
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan;
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.
Korea Vabariigi hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja:
-
Trion Co Ltd., Busan.
Malaisia tootjad/eksportijad:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru;
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.
Hiina Rahvavabariigi tootjad/eksportijad:
-
Qingdao DSR, Qingdao;
-
Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao;
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.
Sidusimportijad:
-
Kiswire Europe, Madalmaad;
-
Verope AG, Šveits.
1.5. Uurimisperiood
(12)
Uurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
2. UURIMISE TULEMUSED
2.1. Üldised kaalutlused
(13)
Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas kolmandate riikide ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahjude kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote jaoks kindlaks määratud, kui see oli vajalik kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.
2.2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(14)
Vaatlusalune toode on vastavalt esialgses uurimises määratletule terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(15)
Uurimisalune toode on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, mis on lähetatud Korea Vabariigist ja Malaisiast, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik ja Malaisia või mitte (edaspidi „uurimisalune toode”), ja mis on praegu liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode.
(16)
Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel ning Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu lähetatud terastrossidel ja -kaablitel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
2.3. Koostöö tase ja kaubandusmahu kindlaksmääramine
(17)
Nagu on välja toodud põhjenduses 11, tegi küsimustikele vastates koostööd 14 Korea Vabariigi eksportijat/tootjat, üks Korea hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja, kaks Malaisia eksportivat tootjat ja kolm Hiina eksportivat tootjat.
(18)
Pärast küsimustikule vastuse saatmist teatas üks Korea äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus seetõttu koostööst.
(19)
Ühe teise Korea äriühingu puhul leiti, et põhjenduses 47 esitatud kaalutlustel on õigustatud artikli 18 lõike 1 kohaldamine.
(20)
COMEXTi andmeid aluseks võttes moodustas koostööd tegeva Korea eksportiva tootja eksport uurimisperioodil 81 % kogu Korea ekspordist liitu. Tihedast koostööst hoolimata ei hõlmanud koostööd tegevate tootjate/eksportijate eksport seetõttu täielikult Korea Vabariigist lähtuva terastrosside ja -kaablite üldist ekspordimahtu. Üldine ekspordimaht põhines seetõttu COMEXTi andmetel.
(21)
Malaisias on kaks teadaolevat tootjat. Kahe koostööd tegeva Malaisia äriühingu ekspordi üldkogus ületas COMEXTis registreeritud uurimisaluse toote impordimahu. Seetõttu leiti, et eksportivad tootjad illustreerivad terastrosside ja -kaablite kogu eksporti Malaisiast liitu.
(22)
Taotluse esitaja väitel ei ole COMEXTi andmed usaldusväärsed, mistõttu Malaisiast liitu toimuva ekspordi kogumahtu ei saanud selle põhjal kindlaks määrata. Uurimise ajal võrreldi impordiandmeid Malaisia ametliku statistikaga ja küsimustike kontrollitud vastustega. Selle analüüsi käigus ei leitud, et tegelik Malaisiast lähtuv eksport oleks ületanud koostööd teinud Malaisia äriühingute esitatud andmete kohast eksporti. Taotluse esitaja väide tuli seega tagasi lükata.
(23)
Hiina Rahvavabariigi tootjate/eksportijate koostöö oli vähene: üksnes kolm teadaolevat eksportijat/tootjat saatis küsimustikule vastuse. Pealegi ei eksportinud ükski neist äriühingutest vaatlusalust toodet liitu ning nad eksportisid üksnes väga väikseid koguseid Malaisiasse. Koostööd tegevate äriühingute eksport moodustas 41 % kogu Hiina ekspordist Korea Vabariiki. Seetõttu ei olnud koostööd tegevate isikute esitatud andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ekspordimahtude kohta võimalik teha õigustatud otsust.
(24)
Ülalesitatut silmas pidades tuli järeldused liitu imporditavate terastrosside ja -kaablite ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse eksporditavate terastrosside ja -kaablite kohta osaliselt kindlaks teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 18. Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina, Korea ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi erinevate statistiliste allikate andmetega ja neid kinnitasid andmed muudest statistilistest andmebaasidest, nagu Global Trade Atlas, Hiina ekspordiandmebaas, ning Korea Vabariigi ja Malaisia tolliasutuste esitatud andmete põhjal.
(25)
Korea, Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. Seetõttu kohandati statistikat käesoleva uurimise järeldusi silmas pidades.
2.4. Kaubandusstruktuuri muutus
(26)
Terastrosside ja -kaablite import Hiinast liitu vähenes pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal kõigepealt nullilähedaseks. Pärast järkjärgulist suurenemist aastatel 2003-2006 (viimatinimetatud aastal jõudis import kõige kõrgemale tasemele - 8 656 tonnini) toimus vastupidine areng ning import vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 40 %.
(27)
Teisalt suurenes aastatel 1999-2008 oluliselt Koreast lähtuva terastrosside ja -kaablite koguimport liitu, jõudes umbes 11 123 tonnilt 48 214 tonnini. Absoluutnäitajate poolest toimus kõige märkimisväärsem aastane suurenemine aastatel 2002 ja 2003 ning 2006 ja 2007.
(28)
Põhinedes kaebuses esitatud ja Korea Vabariigi esindustest Euroopa Liidu juures saadud teabele, leitakse, et käesoleva uurimisega on hõlmatud enamik - või isegi kõik - Korea tegelikest uurimisaluse toote tootjatest. Seetõttu leiti, et koostööst hoiduvate Korea äriühingute eksport liitu, mis moodustas umbes 19 % Korea Vabariigist lähtuva ekspordi kogumahust, kuulub peale põhjendustes 18 ja 47 nimetatud tootjate peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele.
(29)
Need äriühingud on aastatel 2006 ja 2007 silmnähtavalt suurendanud oma eksporti liitu. Nendel aastatel oli ekspordimaht umbes 20 % suurem kui 2005. aastal, mis oli esimene aasta, mille kohta on kättesaadav sellisel tasemel teave. Koostööst hoiduvate äriühingute eksport on alates 2008. aastast vähenenud, mida võib seletada kõnealusel perioodil Korea ametiasutuste korraldatud uurimisega, mida on kirjeldatud põhjenduses 52.
(30)
Malaisia puhul näitavad nii COMEXTi andmed kui ka koostööd tegevate äriühingute kogueksport, et ka Malaisiast pärit eksport liitu on aastate jooksul järjepidevalt suurenenud. Suurenemine oli märkimisväärseim ning püsivaim 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui Malaisia eksport liitu kahekordistus.
(31)
Tabelis 1 on esitatud terastrosside ja -kaablite impordikogused nimetatud riikidest liitu alates meetmete kehtestamisest 1999. aastal kuni uurimisperioodini:
Tabel 1
Terastrosside ja -kaablite liitu toimuva impordi areng pärast meetmete kehtestamist
Allikas: Comext, Korea statistika (KITA).
Impordimaht tonnides
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Hiina Rahvavabariik
Puudub
414
283
394
913
2 809
Osakaal kogu impordist
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Korea Vabariik
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Osakaal kogu impordist
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malaisia
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Osakaal kogu impordist
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Impordimaht tonnides
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Hiina Rahvavabariik
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Osakaal kogu impordist
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Korea Vabariik
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Osakaal kogu impordist
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Korea koostööst hoiduvad äriühingud
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Indeks (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malaisia
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Osakaal kogu impordist
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Koostööd tegevad Malaisia äriühingud (indeks, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Kolme eespool esitatud kaubavoo struktuuri vaadates võib täheldada, et eelkõige alates 2005. aastast on Korea eksportijad ja osaliselt Malaisia eksportijad müügi poolest oluliselt ületanud ja mahu osas teataval määral asendanud Hiina eksportijad liidu turul.
(33)
Üldise majanduskasvu aeglustumise tõttu, mis oli uurimisperioodiga samaaegne, on vähenenud terastrosside ja -kaablitega kauplemise maht või on aeglustunud kauplemine asjaomaste riikide vahel. Vähenemine oli siiski kõige märkimisväärsem Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi puhul (- 27 %).
(34)
Samal ajavahemikul võib täheldada ka Hiinast lähtuva (igasuguse läbimõõduga) terastrosside ja -kaablite ekspordi olulist suurenemist Korea Vabariiki: suhteliselt väikesest kogusest 1999. aastal (2 519 tonni) suurenes eksport 2008. aastal 78 822 tonnini. Kõige rohkem suurenes import 2005-2008, kui see neljakordistus. Viimastel aastatel oli Hiina suurim terastrosside ja -kaablite Koreasse eksportija - Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite koguimport moodustas 2008. aastal 89 %. Üksnes vaatlusaluse toote (läbimõõduga vähemalt 3 mm) hinnanguline import 2008. aastal oli 58 885 tonni.
(35)
Üksnes koostööst hoiduvate Korea äriühingute impordi puhul võib täheldada sama järsku suurenemist: nende äriühingute Hiinast pärit import neljakordistus 2007. ja 2008. aastaks. Ehkki pärast seda hakkas import vähenema, jäi see siiski 2005. aasta imporditasemest oluliselt kõrgemale ning hõlmas jätkuvalt väga märkimisväärseid koguseid.
Tabel 2
Hiina toodete import Korea Vabariiki 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides, igasuguse läbimõõduga)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Muutus aastas (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Koostööst hoiduvate Korea äriühingute import (tonnides, ainult vaatlusalune toode)
puudub
puudub
puudub
puudub
puudub
puudub
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Indeks (2005 = 100)
puudub
puudub
puudub
puudub
puudub
puudub
100
252
473
415
307
Allikas: Korea statistika (KITA), Korea tolliasutuste andmed, koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.
(36)
Hiinast Malaisiasse toimuva terastrosside ja -kaablite kaubavoo kindlakstegemiseks võeti arvesse nii Malaisia kui ka Hiina statistikat. Mõlema riigi andmed on kättesaadavad üksnes vaatlusalusest tootest kõrgema tooterühma tasandil. Peale selle ilmnes neis olulisi erinevusi. Seetõttu ei olnud võimalik usaldusväärseid andmeid selles osas kindlaks teha.
(37)
Taotluse esitaja väitel peaks tõsiasi, et usaldusväärseid andmeid ei olnud võimalik kindlaks teha, olema piisav järeldamaks, et meetmetest ei hoitud kõrvale. Nagu on välja toodud põhjendustes 38 ja 55, näitasid käesoleva uurimise käigus kättesaadavad andmed, st eelkõige koostööd tegevate Malaisia eksportivate tootjate tootmismaht ja nende ekspordimüügi maht liitu, Malaisiast lähtuva terastrosside ja -kaablite ekspordi tegelikku Malaisia päritolu ning seetõttu ei ole tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega. Seega ei olnud kõnealusel tähtsust, kas import Hiinast Malaisiasse toimus või mitte. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.
(38)
Koostööd tegevate Korea Vabariigi tootjate kogu tootmismahu areng oli 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne. Malaisia tootjad aga olid samal ajavahemikul toodangut oluliselt suurendanud.
Tabel 3
Koostööd tegevate Korea Vabariigi ja Malaisia äriühingute terastrosside ja -kaablite toodang
Tootmismaht tonnides
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Korea Vabariik
152 657
159 584
160 113
142 413
Indeks
100
105
105
93
Malaisia (indekseeritud)
100
164
171
157
Allikas: Koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.
2.5. Kaubandusstruktuuri muudatuste kokkuvõte
(39)
Hiinast liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine 2006. aastast, samal ajal ekspordi suurenemine Korea Vabariigist ja Malaisiast ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja eelkõige kuni 2008. aastani, tõi kaasa muudatused kaubandusstruktuuris ühelt poolt ülal nimetatud riikide vahel ning teiselt poolt liidu osas. Korea Vabariigi puhul võis selle järelduseni nii üldiselt kui ka ajavahemiku 2005-2007 osas jõuda ka koostööst hoiduvate äriühingute puhul.
(40)
Saadi märkused, mille kohaselt oli Koreast liitu toimunud terastrosside ja -kaablite eksport aastate jooksul suurenenud stabiilselt, mitte järsult; väidetavalt on selline suurenemine kaubandusstruktuuri muutuste kindlakstegemise eeltingimus. Peale selle väideti, et suurenenud ekspordis tuleks pigem näha Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomulikku arengut.
(41)
Esiteks ei ole algmääruse artikli 13 alusel kaubandusstruktuuri muutus määratletav üksnes uurimisaluse riigi impordi äkilise suurenemisega. Teiseks näitas uurimine, et ehkki Korea eksport liitu suurenes aastatel 2006 ja 2007 märkimisväärselt, oli Korea tootjate toodang neil aastail stabiilne. Seega ei ole võimalik järeldada, et Korea ekspordimahu areng oli üksnes Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomuliku arengu tulemus. Lõpuks väljendasid liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse struktuuri muutumist alates 2006. aastast enamikul juhtudel selgelt vastakad suundumused Hiina ja liidu vahelistes kaubavoogudes ning Hiinast Koreasse ja Koreast liitu suunduvates kaubavoogudes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.
2.6. Kõrvalehoidmise laad
(42)
Artikli 13 lõike 1 alusel tuleneb kaubandusstruktuuri muutus tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Seetõttu määrati kokkupaneku toimumine kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 2.
(43)
Toodetud terastrosside ja -kaablite ja nende terastrosside ja -kaablite, mida importisid Koreasse või Koreast koostööd tegevad või koostööst hoiduvad äriühingud (sh muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist ja liidust pärit ning kõnealustesse riikidesse suunatud import), lõppsihtkoha üldine analüüs näitas, et teatavad ekspordikogused Koreast liitu tulenesid Hiinast pärit impordist Koreasse, sest see import ei pärinenud teistest kolmandatest riikidest ning seda ei olnud tootnud Korea omamaised tootjad.
(44)
Peale selle selgus võrdlusest Korea statistikas kajastatud terastrosside ja -kaablite Korea koguekspordi andmete ja koostööd tegevate eksportivate tootjate toodangut käsitleva kontrollitud teabe vahel, et Korea tootjate ekspordiks ettenähtud toodang (118 856 tonni) oli oluliselt väiksem kui kogueksport (156 440 tonni) Koreast uurimisperioodil. Pidades silmas asjaolu, et Korea äriühingud tegid käesolevas uurimises tihedat koostööd, ei saa kõnealust erinevust seletada tootjatega, kes võisid uurimise vältel koostööst hoiduda.
(45)
Uurimise käigus selgus ka, et mõned liidu importijad hankisid Hiina päritoluga terastrossid ja -kaablid Korea eksportijatelt, kes ei teinud kõnealuse uurimise vältel koostööd. Nimetatud teavet võrreldi Korea kaubandusandmebaaside andmetega, mille põhjal selgus, et vähemalt mõned kõnealuste koostööst hoiduvate äriühingute eksporditud terastrossid ja -kaablid olid tõepoolest hangitud Hiinast.
(46)
Koostööd tegevate äriühingute puhul oli võimalik kindlaks teha, et mitte ükski neist ei laadinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet ümber Korea Vabariigis. Mõni neist importis terastrosse ja -kaableid Hiina Rahvavabariigist, kuid nende puhul tehti kindlaks, et kõik müüdi maha siseturul ja teistel eksporditurgudel.
(47)
Ühe äriühingu puhul leiti, et ta esitas küsimustiku vastuses ebaõiget teavet. Lisaks sellele ei võimaldatud kontrollkäigu ajal ligipääsu kogu teabele. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Kooskõlas artikli 18 lõikega 4 teatati äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning anti võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.
(48)
Pärast teavitamist tunnistas äriühing, et hoidis varem meetmetest kõrvale, varjates Hiina Rahvavabariigist ostetud toodete õiget päritolu. Teisalt väitis äriühing, et on esitanud uurimisperioodi kohta piisavalt tootmis-, müügi- ja ostualast teavet, mida kontrolliti kohapeal. Peale selle peaks tema väitel sellest piisama, et teha kindlaks, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidnud.
(49)
Võttes siiski arvesse asjaolu, et äriühing hoidis oma tunnistuse kohaselt meetmetest kõrvale ning peale selle üritas uurimist takistada, leitakse olevat asjakohane jätta äriühingu esitatud andmed täielikult vastu võtmata ja mitte vabastada äriühingut laiendatud meetmetest, nagu on täiendavalt esitatud põhjenduses 77.
(50)
Nagu on selgitatud põhjenduses 18, teatas üks äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus koostööst. Seetõttu tuli selle äriühingu kohta järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest faktidest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses.
(51)
Nimetatud faktide põhjal järeldati, et ehkki ühegi koostööst hoiduva Korea tootja puhul ei tuvastatud nende seotust asjaga, uurimisperioodil ja sellele eelnevatel aastatel ümberlaadimine siiski toimus. Seda kinnitavad ka järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta, mida on kirjeldatud põhjenduses 39.
(52)
Tuleb märkida, et 2007. aastal algatas OLAF uurimise sama toote Koreas ümberlaadimise kohta. Korea ametiasutused uurisid samal ajal väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist ja tegid kindlaks, et mitu äriühingut, peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, panid toime rikkumise, varjates Hiina Rahvavabariigist Koreasse imporditud terastrosside ja -kaablite õiget päritolu, kui nad toodet reeksportisid.
(53)
Seeläbi sai kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Korea Vabariigist.
(54)
Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Korea Vabariigis toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.
(55)
Uurimise käigus tuvastati, et ükski koostööd tegev Malaisia tootja ei importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil Hiinast.
(56)
Võttes COMEXTi andmete põhjal aluseks selle, millise osa moodustab koostööd tegevate äriühingute eksport liitu kogu Malaisia ekspordist liitu, võis järeldada, et statistikas kajastuvat Malaisiast lähtuva impordi suurenemist saab täiel määral seletada koostööd tegevate äriühingute ekspordi suurenemisega. Käesolevat järeldust toetab tegelike Malaisia tootjate kogu tootmismahu suurenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38.
(57)
Taotluse esitaja seadis kõnealuse järelduse kahtluse alla, esitamata täpsemat põhjust ja tõendeid. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.
(58)
Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Malaisias toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.
(59)
Seega võib järeldada, et Hiina Rahvavabariigi, Malaisia ja liidu vahel täheldatud kaubandusstruktuuri muutust ei põhjustanud kõrvalehoidmisega seotud juhtumid Malaisias. Sellest tulenevalt võib lõpetada Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi uurimise.
2.7. Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tollimaksu kehtestamise (Korea Vabariik)
(60)
Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust hoidumine.
2.8. Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine (Korea koostööst hoiduvad äriühingud)
(61)
Hindamaks seda, kas imporditud toodete kogused ja hinnad kahjustasid Hiinast pärineva terastrosside ja -kaablite impordi kohta kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid koostööst hoiduvate äriühingute koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil määratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele aegumise läbivaatamise käigus.
(62)
Koguste osas leiti Koreast pärit impordi suurenemine olevat märkimisväärne, arvestades aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud turu suurust (määruse (EÜ) nr 1858/2005 põhjendus 99). Liidu hinnanguline tarbimine praegusel uurimisperioodil osutab samamoodi selle impordi olulisusele. Aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.
2.9. Tõendid dumpingu kohta (koostööst hoiduvad Korea äriühingud)
(63)
Lõpuks ning kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on olemas tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele või sarnastele toodetele.
(64)
Aegumise läbivaatamisel kehtestati normaalväärtus Türgi hindade alusel, mis leiti olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina Rahvavabariigile. Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et terastrosside ja -kaablite tootmise peamise sisendi valtstraadi hind oli pärast aegumise läbivaatamist oluliselt tõusnud. Lisaks, kuna toormaterjalide hindade liikumine kajastus uurimisperioodil ekspordihinnas, peeti asjakohaseks ajakohastada normaalväärtust, mis määrati eelnevalt kindlaks valtstraadi hindade liikumise kohaselt.
(65)
Leiti, et oluline osa Korea ekspordist moodustas tegelik Korea toodang. Määrates kindlaks Korea Vabariigist toimuva ekspordi hindu, mida meetmetest kõrvalehoidmine mõjutab, võeti seetõttu arvesse üksnes koostööst hoiduvate tootjate/eksportijate eksporti, mille puhul põhineti parimatel kättesaadavatel faktidel, st terastrosside ja -kaablite keskmisel ekspordihinnal uurimisperioodi vältel, nagu see kajastub COMEXTis.
(66)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandused, et võtta arvesse kaudsete maksude, transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, võttes aluseks koostööd tegevate Korea tootjate/eksportijate keskmised kulud uurimisperioodil.
(67)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis kehtestati aegumise läbivaatamisel, ning kaalutud keskmisi ekspordihindu kõnealuse uurimise uurimisperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
(68)
Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping.
3. MEETMED
(69)
Ülaltoodut arvestades järeldati, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses toimus ümberlaadimise teel Korea Vabariigi kaudu.
(70)
Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid meetmeid laiendada ka Korea Vabariigist lähetatud samale tootele, sõltumata sellest, kas toote deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte.
(71)
Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmed, milleks on 60,4 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.
(72)
Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Koreast lähetatud terastrosside ja -kaablite registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud.
4. MALAISIA SUHTES ALGATATUD UURIMISE LÕPETAMINE
(73)
Malaisia kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordil ning Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismääruse kohaselt.
(74)
Taotluse esitaja vaidlustas ettepaneku lõpetada uurimine Malaisia suhtes. Olles juba esitanud kõik oma argumendid, puudus muu põhjus ettepanekut uuesti kaalutleda.
5. TAOTLUSED VABASTUSE SAAMISEKS
(75)
14 koostööd tegevat Korea Vabariigi tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.
(76)
Nagu on selgitatud põhjenduses 18, katkestas üks kõnealustest äriühingutest koostöö. Seepärast tuli selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastav vabastuse taotlus tagasi lükata.
(77)
Nagu on märgitud põhjenduses 47, esitas teine äriühing ebaõiget teavet ega võimaldanud ligipääsu nõutud teabele. Seepärast ei olnud võimalik rahuldada selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastuse taotlust.
(78)
Kolmas Korea Vabariigi äriühing ei eksportinud toodet ei uurimisperioodil ega pärast selle perioodi lõppu ning tema tegevuse kohta ei saanud teha mingeid järeldusi. Seepärast ei saanud sellele äriühingule vabastust anda. Kui algmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimused peaksid olema pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala laiendamist täidetud, võidakse äriühingu olukord taotluse korral uuesti läbi vaadata.
(79)
Nimetatud kolmas äriühing on esitanud vastuväited ja korranud oma vabastuse taotlust. Siiski ei esitanud ta uut teavet ega tõendeid, mis võinuksid muuta eespool osutatud otsust. Seega ei olnud võimalik taotlust heaks kiita.
(80)
Ühegi teise Korea Vabariigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Lisaks sellele ei hoidnud ükski vabastuse taotluse esitanud äriühingutest meetmetest kõrvale. Eelkõige tuleb märkida, et neli asjaomast tootjat on seotud Hiina Rahvavabariigi äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed. Siiski ei leitud tõendeid, mis kinnitaksid selliste sidemete sõlmimist või kasutamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise eesmärgil. Seetõttu tuleks anda vabastused kõigile koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole nimetatud põhjendustes 76-78.
(81)
Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, tuleb arvestada erimeetmete võtmise vajadusega. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi ilma vabastuseta Korea Vabariigi äriühingute suhtes kohaldatavat laiendatud dumpinguvastast tollimaksu.
(82)
Teised asjaomased eksportijad, kellega komisjon ei võtnud käesoleva menetluse raames ühendust ja kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks otsustada, kas vabastust on võimalik anda. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõnealust vabastust käsitlev taotlus tuleb saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega.
(83)
Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.
6. TEAVITAMINE
(84)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1858/2005 Hiina Rahvavabariigist pärit terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordi suhtes, laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordile sellest sõltumata, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte; kõnealused tooted on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813); erandiks on järgevalt loetletud äriühingute toodang:
Riik
Äriühing
TARICi lisakood
Korea Vabariik
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 nimetatud konkreetsed äriühingud või milleks komisjon on artikli 3 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Arve puudumise korral kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.
3. Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse Korea Vabariigist lähetatud impordilt, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, välja arvatud lõikes 1 loetletud äriühingute toodangu puhul.
4. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 734/2009 algatatud uurimine seoses väidetava kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse kõnealuse impordi registreerimine.
Artikkel 3
1. Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Brussel
BELGIUM
Faks +32 22956505
2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.
Artikkel 4
Toll peab lõpetama impordi registreerimise, mis on sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 26. aprill 2010