Input:
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 478/2010,
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta.
(6)
Kuten johdanto-osan 22-27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(7)
Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
(8)
Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(10)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(11)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää.
(13)
Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Brilen SA, Barbastro, Espanja
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa,
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
Unionin tuojat:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa.
Unionin käyttäjät:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Ranska,
-
Mitas AS, Praha, Tšekki.
Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Korean vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc., Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Vertailumaan tuottajat:
-
Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat.
1.3 Tutkimusajanjakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(17)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa.
(18)
Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna.
(19)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(20)
Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. OTANTA
3.1 Tuojien otanta
(21)
Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena.
3.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(22)
Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(23)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.
(24)
Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria.
3.2.1 Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta
(25)
Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’.
(26)
Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale).
3.2.2 Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta
(27)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
3.3 Yksilöllinen tarkastelu
(28)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(29)
Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista.
(30)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
4. POLKUMYYNTI
4.1 Yleiset menetelmät
(31)
Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.
4.1.1 Normaaliarvo
(32)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(33)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(34)
Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(35)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.
(36)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(37)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(38)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(39)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(40)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
4.1.2 Vientihinta
(41)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(42)
Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella.
4.1.3 Vertailu
(43)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(44)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.
4.1.4 Polkumyyntimarginaali
(45)
Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
4.2 Kiina
4.2.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(47)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(48)
Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(49)
Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(50)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1-3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(51)
Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(52)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
4.2.2 Yksilöllinen kohtelu
(53)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.
(54)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3)
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja
5)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(56)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Vertailumaa
(57)
Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(58)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(59)
Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:
a)
Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia.
b)
Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta.
c)
Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella.
d)
Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin.
(60)
Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi.
(61)
Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa.
(62)
Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(63)
Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin.
4.2.4 Normaaliarvo
4.2.4.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(64)
Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(65)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale).
4.2.4.2 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(66)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57-63 kappaleessa todetaan.
(67)
Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.2.5 Vientihinta
(68)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.2.6 Vertailu
(69)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.2.7 Polkumyyntimarginaalit
4.2.7.1 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat
(70)
Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(71)
Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Alustava polkumyyntimarginaali
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(72)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle.
(73)
Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(74)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia.
4.3 Korea
4.3.1 Normaaliarvo
(75)
Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(76)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.3.2 Vientihinta
(77)
Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(78)
Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.3.3 Vertailu
(79)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(80)
Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi.
(81)
Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin.
4.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(82)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(83)
Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(84)
Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(85)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normaaliarvo
(86)
Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(87)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.4.2 Vientihinta
(88)
Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4.3 Vertailu
(89)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.4.4 Polkumyyntimarginaalit
(90)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(91)
Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
vähimmäistaso
(92)
Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(93)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä.
5. UNIONIN TUOTANNONALA
5.1 Unionin tuotanto
(94)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(95)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä.
(96)
Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta.
5.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(97)
Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
6. VAHINKO
6.1 Unionin kulutus
(98)
Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
(99)
Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(100)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
6.2 Tuonti asianomaisista maista unioniin
6.2.1 Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(101)
Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(102)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla.
(103)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa.
6.2.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(104)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla.
(105)
Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla.
(106)
Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.
Taulukko 2a
Kokonaistuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeksi
100
147
261
317
301
Markkinaosuus
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeksi
100
139
217
291
323
Hinnat (euroa/tonni)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeksi
100
87
81
84
83
Lähde: Eurostat.
(107)
Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä.
6.2.2.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
Taulukko 2b
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
Indeksi
100
240
582
728
714
Markkinaosuus
Indeksi
100
227
485
667
768
Hinnat (euroa/tonni)
Indeksi
100
67
61
63
61
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(108)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla.
(109)
Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään.
6.2.2.2 Hintojen alittavuus
(110)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(111)
Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä.
(112)
Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.3.1 Alustavat huomiot
(113)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
6.3.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 3
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeksi
100
100
99
86
64
Kapasiteetti (tonnia)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeksi
100
100
100
97
90
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeksi
100
100
100
88
72
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti.
(115)
Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla.
6.3.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(116)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.
Taulukko 4
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeksi
100
101
104
88
71
Markkinaosuus
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeksi
100
95
87
81
77
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(117)
Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
6.3.4 Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat
(118)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeksi
100
100
99
97
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(119)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla.
6.3.5 Varastot
(120)
Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.
Taulukko 6
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeksi
100
112
116
112
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
6.3.6 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Taulukko 7
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeksi
100
99
96
87
77
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeksi
100
102
102
118
106
Tuottavuus (yksikkö/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeksi
100
101
102
99
84
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(121)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.
6.3.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 8
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeksi
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassavirta (tuhatta euroa)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeksi
100
-9
5
- 120
- 141
Investoinnit (tuhatta euroa)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeksi
100
49
123
19
11
Investointien tuotto
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeksi
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(122)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi.
(123)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.
(124)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla.
6.3.8 Kasvu
(125)
Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella.
6.3.9 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(126)
Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(127)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 36 %), kapasiteetin käyttöaste (- 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (- 29 %), markkinaosuus (- 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (- 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (- 241 %) ja kannattavuuteen (-16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(128)
Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla.
(129)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla.
(130)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. SYY-YHTEYS
7.1 Johdanto
(131)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
7.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia.
(133)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(134)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(135)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas.
(136)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(137)
Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
7.3 Muiden tekijöiden vaikutus
7.3.1 Kysynnän kehitys unionin markkinoilla
(138)
Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus.
7.3.2 Raaka-aineen hinnat
(139)
Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005.
(140)
Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi.
7.3.3 Unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto
(141)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä.
(142)
Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla.
7.3.4 Unionin tuotannonalan vientitulos
(143)
Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla.
7.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(144)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeksi
100
101
97
72
55
Markkinaosuus
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeksi
100
96
81
66
59
Hinta (euroa/tonni)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeksi
100
102
98
99
98
Lähde: Eurostat.
(145)
Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla.
(146)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.3.6 Tuonti Koreasta ja Taiwanista
(147)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.
Taulukko 10
Kokonaistuonti Koreasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeksi
100
118
157
142
140
Markkinaosuus
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeksi
100
112
131
130
151
Hinnat (euroa/tonni)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeksi
100
93
91
91
85
Lähde: Eurostat.
(148)
Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(149)
Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
Taulukko 11
Kokonaistuonti Taiwanista
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeksi
100
106
140
150
111
Markkinaosuus
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeksi
100
100
117
138
119
Hinnat (euroa/tonni)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeksi
100
88
82
85
86
Lähde: Eurostat.
(150)
Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(151)
Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
(152)
Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
7.3.7 Unionin muut tuottajat
(153)
Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon.
(154)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(155)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla.
(156)
Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan - ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan - polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.
(157)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(158)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. UNIONIN ETU
8.1 Alustavat huomautukset
(159)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä.
8.2 Unionin tuotannonala
(160)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen.
(161)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(162)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(163)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
8.3 Tuojat
(164)
Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0-5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä.
(165)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.
8.4 Käyttäjät
(166)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset.
(167)
Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti.
(168)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(169)
Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde.
(170)
Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa.
(171)
Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(172)
Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä.
(173)
Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita.
(174)
Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin.
(175)
Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(176)
Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
8.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(177)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
9. TULLIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA LUOPUMINEN
(178)
Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä.
10. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
10.1 Vahingon korjaava taso
(179)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(180)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(181)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(182)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(183)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta.
10.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(184)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(185)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(186)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(187)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(188)
Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ei sovelleta
Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
8,9 %
57,3 %
Kaikki muut yritykset
9,3 %
57,6 %
11. ILMOITTAMINEN
(189)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Liitteessä luetellut yritykset
8,9
A977
Kaikki muut yritykset
9,3
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.


Input:
VERORDENING (EU) Nr. 1065/2010 VAN DE COMMISSIE
van 19 november 2010
tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de statistiek- en tariefnomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (1), met name op artikel 9, lid 1, onder a),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Om de uniforme toepassing te waarborgen van de gecombineerde nomenclatuur die als bijlage bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 is gevoegd, moeten bepalingen worden vastgesteld voor de indeling van de in de bijlage bij onderhavige verordening vermelde goederen.
(2)
Bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 zijn de algemene regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur vastgesteld. Deze regels zijn ook van toepassing op iedere andere nomenclatuur die geheel of gedeeltelijk of met toevoeging van onderverdelingen op de gecombineerde nomenclatuur is gebaseerd en die bij specifieke wetgeving van de Unie is vastgesteld met het oog op de toepassing van tariefmaatregelen en andere maatregelen in het kader van het goederenverkeer.
(3)
Volgens deze algemene regels moeten de in kolom 1 van de tabel in de bijlage beschreven goederen worden ingedeeld onder de in kolom 2 van die tabel vermelde GN-code, om de in kolom 3 vermelde redenen.
(4)
Er moet worden bepaald dat de houder van een door de douane van een lidstaat afgegeven bindende tariefinlichting inzake de indeling van goederen in de gecombineerde nomenclatuur die in strijd is met deze verordening, deze inlichting nog drie maanden mag blijven gebruiken op grond van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douanewetboek (2).
(5)
De bepalingen van deze verordening zijn in overeenstemming met het advies van het Comité Douanewetboek,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De in kolom 1 van de tabel in de bijlage omschreven goederen worden in de gecombineerde nomenclatuur ingedeeld onder de in kolom 2 vermelde GN-codes.
Artikel 2
Op een door de douane van een lidstaat verstrekte bindende tariefinlichting die niet in overeenstemming is met de bepalingen van deze verordening, kan nog gedurende drie maanden een beroep worden gedaan overeenkomstig artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 19 november 2010.


Input:
DIRECTIVE 2011/91/UE DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
du 13 décembre 2011
relative aux mentions ou marques permettant d’identifier le lot auquel appartient une denrée alimentaire
(texte codifié)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 114,
vu la proposition de la Commission européenne,
après transmission du projet d’acte législatif aux parlements nationaux,
vu l’avis du Comité économique et social européen (1),
statuant conformément à la procédure législative ordinaire (2),
considérant ce qui suit:
(1)
La directive 89/396/CEE du Conseil du 14 juin 1989 relative aux mentions ou marques permettant d’identifier le lot auquel appartient une denrée alimentaire (3) a été modifiée à plusieurs reprises et de façon substantielle (4). Il convient, dans un souci de clarté et de rationalité, de procéder à la codification de ladite directive.
(2)
Le marché intérieur comporte un espace sans frontières intérieures dans lequel la libre circulation des marchandises, des personnes, des services et des capitaux est assurée.
(3)
Les échanges de denrées alimentaires occupent une place très importante dans le marché intérieur.
(4)
La mention du lot auquel appartient une denrée alimentaire répond au souci d’assurer une meilleure information sur l’identité des produits. Elle constitue, à ce titre, une source de renseignements utile lorsque des denrées font l’objet d’un litige ou présentent un danger pour la santé des consommateurs.
(5)
La directive 2000/13/CE du Parlement européen et du Conseil du 20 mars 2000 relative au rapprochement des législations des États membres concernant l’étiquetage et la présentation des denrées alimentaires ainsi que la publicité faite à leur égard (5) ne contient pas de dispositions relatives à la mention de l’identification des lots.
(6)
Au niveau international, la référence au lot de fabrication ou de conditionnement des denrées alimentaires préemballées fait l’objet d’une obligation généralisée. L’Union se doit de contribuer au développement du commerce international.
(7)
Il est dès lors opportun de prévoir des règles, à caractère général et horizontal, devant présider à la gestion d’un système commun d’identification des lots.
(8)
L’efficacité dudit système dépend de son application aux divers stades de la commercialisation. Il convient toutefois d’exclure certains produits et certaines opérations, notamment celles ayant lieu au début du circuit de commercialisation des produits agricoles.
(9)
Il convient de prendre en considération le fait que la consommation immédiate après l’achat de certaines denrées alimentaires, telles que les glaces alimentaires en doses individuelles, rend inutile la mention du lot directement sur l’emballage individuel. Pour lesdits produits, la mention du lot devrait, par contre, figurer obligatoirement sur les emballages de groupage.
(10)
La notion de lot implique que plusieurs unités de vente d’une denrée alimentaire présentent des caractéristiques pratiquement identiques de production, fabrication ou conditionnement. Cette notion ne devrait dès lors pas s’appliquer à des produits présentés en vrac ou qui, en raison de leur spécificité individuelle ou de leur caractère hétérogène, ne peuvent être considérés comme constituant un ensemble homogène.
(11)
Au vu de la diversité des méthodes d’identification utilisées, il devrait appartenir à l’opérateur économique de déterminer le lot et d’apposer la mention ou marque correspondante.
(12)
Pour satisfaire aux besoins d’information pour lesquels elle est envisagée, il importe que cette mention puisse être clairement distinguée et reconnue en tant que telle.
(13)
La date de durabilité minimale ou la date limite de consommation, conformément à la directive 2000/13/CE, peut faire office de mention permettant d’identifier le lot, à condition qu’elle soit indiquée de façon précise.
(14)
La présente directive ne doit pas porter atteinte aux obligations des États membres concernant les délais de transposition en droit national des directives indiquées à l’annexe I, partie B,
ONT ADOPTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:
Article premier
1. La présente directive concerne la mention qui permet d’identifier le lot auquel appartient une denrée alimentaire.
2. On entend par «lot», au sens de la présente directive, un ensemble d’unités de vente d’une denrée alimentaire produite, fabriquée ou conditionnée dans des circonstances pratiquement identiques.
Article 2
1. Une denrée alimentaire ne peut être commercialisée que si elle est accompagnée d’une mention telle que visée à l’article 1er, paragraphe 1.
2. Le paragraphe 1 ne s’applique pas:
a)
aux produits agricoles qui, au départ de la zone d’exploitation, sont:
i)
vendus ou livrés à des stations d’entreposage, de conditionnement ou d’emballage;
ii)
acheminés vers des organisations de producteurs; ou
iii)
collectés en vue de leur intégration immédiate dans un système opérationnel de préparation ou de transformation;
b)
lorsque, sur les lieux de vente au consommateur final, les denrées alimentaires ne sont pas préemballées, sont emballées à la demande de l’acheteur ou préemballées en vue de leur vente immédiate;
c)
aux emballages ou récipients dont la face la plus grande a une surface inférieure à 10 cm2;
d)
aux doses individuelles de glaces alimentaires. La mention permettant d’identifier le lot figure sur les emballages de groupage.
Article 3
Le lot est déterminé dans chaque cas par le producteur, fabricant ou conditionneur de la denrée alimentaire en question, ou par le premier vendeur établi à l’intérieur de l’Union.
La mention visée à l’article 1er, paragraphe 1, est déterminée et apposée sous la responsabilité de l’un ou l’autre de ces opérateurs. Elle est précédée par la lettre «L», sauf dans le cas où elle se distingue clairement des autres mentions d’étiquetage.
Article 4
Lorsque les denrées alimentaires sont préemballées, la mention visée à l’article 1er, paragraphe 1, et, le cas échéant, la lettre «L» figurent sur le préemballage ou sur une étiquette liée à celui-ci.
Lorsque les denrées alimentaires ne sont pas préemballées, la mention visée à l’article 1er, paragraphe 1, et, le cas échéant, la lettre «L» figurent sur l’emballage ou le récipient ou, à défaut, sur les documents commerciaux s’y référant.
Elle figure dans tous les cas de manière à être facilement visible, clairement lisible et indélébile.
Article 5
Lorsque la date de durabilité minimale ou la date limite de consommation figure dans l’étiquetage, la mention visée à l’article 1er, paragraphe 1, peut ne pas accompagner la denrée alimentaire, pourvu que cette date se compose au moins de la mention, en clair et dans l’ordre, du jour et du mois.
Article 6
La présente directive s’applique sans préjudice des mentions prévues par des dispositions spécifiques de l’Union.
La Commission publie et tient à jour la liste des dispositions en question.
Article 7
La directive 89/396/CEE, telle que modifiée par les directives visées à l’annexe I, partie A, est abrogée, sans préjudice des obligations des États membres en ce qui concerne les délais de transposition en droit national des directives indiquées à l’annexe I, partie B.
Les références faites à la directive abrogée s’entendent comme faites à la présente directive et sont à lire selon le tableau de correspondance figurant à l’annexe II.
Article 8
La présente directive entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Article 9
Les États membres sont destinataires de la présente directive.
Fait à Strasbourg, le 13 décembre 2011.


Input:
ΚΑΝΟΝΙΣΜΌΣ (ΕΕ) αριθ. 1070/2010 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 22ας Νοεμβρίου 2010
για την τροποποίηση της οδηγίας 2008/38/ΕΚ με την προσθήκη του στόχου ιδιαίτερης διατροφής «υποστήριξη του μεταβολισμού των συνδέσμων στην περίπτωση οστεοαρθρίτιδας σε σκύλους και γάτες» στον κατάλογο των προβλεπόμενων χρήσεων
(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη:
τη συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 767/2009 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 13ης Ιουλίου 2009, για τη διάθεση στην αγορά και τη χρήση ζωοτροφών, την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1831/2003 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, και την κατάργηση των οδηγιών 79/373/ΕΟΚ του Συμβουλίου, 80/511/ΕΟΚ της Επιτροπής, 82/471/ΕΟΚ του Συμβουλίου, 83/228/ΕΚ του Συμβουλίου, 93/74/ΕΟΚ του Συμβουλίου, 93/113/ΕΚ του Συμβουλίου, 96/25/ΕΚ του Συμβουλίου, και της απόφασης 2004/217/ΕΚ της Επιτροπής (1), και ιδίως το άρθρο 10 παράγραφος 5,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 767/2009, υποβλήθηκε στην Επιτροπή αίτηση για την προσθήκη του στόχου ιδιαίτερης διατροφής «υποστήριξη της λειτουργίας των συνδέσμων στην περίπτωση οστεοαρθρίτιδας» όσον αφορά τους σκύλους και τις γάτες στον κατάλογο των χρήσεων για τις οποίες προορίζονται οι ζωοτροφές με τις οποίες επιδιώκονται στόχοι ιδιαίτερης διατροφής, στο μέρος Β του παραρτήματος Ι της οδηγίας 2008/38/ΕΚ της Επιτροπής, της 5ης Μαρτίου 2008, για την κατάρτιση καταλόγου προβλεπόμενων χρήσεων ζωοτροφών με τις οποίες επιδιώκονται στόχοι ιδιαίτερης διατροφής (2). Η Επιτροπή διαβίβασε την αίτηση μαζί με τον φάκελο στα κράτη μέλη.
(2)
Από τον φάκελο που περιλαμβάνεται στην αίτηση προκύπτει ότι η συγκεκριμένη σύνθεση ζωοτροφών ικανοποιεί τον ειδικό επιδιωκόμενο διατροφικό σκοπό και ότι δεν υπάρχουν δυσμενείς επιπτώσεις για την υγεία των ζώων, την υγεία του ανθρώπου, το περιβάλλον και την ευεξία των ζώων. Η αίτηση, επομένως, είναι έγκυρη και ο στόχος ιδιαίτερης διατροφής «υποστήριξη του μεταβολισμού των συνδέσμων σε περίπτωση οστεοαρθρίτιδας» όσον αφορά σκύλους και γάτες θα πρέπει να προστεθεί στον κατάλογο των προβλεπόμενων χρήσεων.
(3)
Ως εκ τούτου, η οδηγία 2008/38/ΕΚ πρέπει να τροποποιηθεί ανάλογα.
(4)
Τα μέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισμό είναι σύμφωνα με τη γνώμη της μόνιμης επιτροπής για την τροφική αλυσίδα και την υγεία των ζώων, ενώ ούτε το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο ούτε το Συμβούλιο αντιτάχθηκαν σε αυτά,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
Άρθρο 1
Το παράρτημα I της οδηγίας 2008/38/ΕΚ τροποποιείται σύμφωνα με το παράρτημα του παρόντος κανονισμού.
Άρθρο 2
Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
Βρυξέλλες, 22 Νοεμβρίου 2010.