Input:
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 821/2011
af 16. august 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions ("Unionens") funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18.
(6)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem.
(8)
Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i det pågældende land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
d)
Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
e)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importører
Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige
g)
Brugere
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Det Forenede Kongerige.
3. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00.
(12)
Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre.
(13)
VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler.
(14)
Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare.
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. DUMPING
1. Normal værdi
(16)
Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
(17)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP.
(18)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt.
(19)
Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene.
2. Eksportpris
(20)
Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen.
(21)
I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste.
3. Sammenligning
(22)
Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(23)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet.
4. Dumpingmargen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen.
(25)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.
(26)
Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.
(27)
På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
D. SKADE
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(28)
Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4.
(29)
Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter.
(30)
I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade.
(31)
Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(32)
Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(33)
Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen.
(34)
Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv.
(35)
I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør.
(36)
Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer.
(37)
I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked.
(38)
For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed.
(39)
De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør.
(40)
For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene.
3. EU-forbrug
(41)
EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen.
(42)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet forbrug
100
90
87
99
Bundet marked
100
96
100
104
Frit marked
100
88
82
97
(43)
I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel
(44)
Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Tabel 2
Import fra USA
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
159
150
149
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
162
157
152
Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne.
(45)
Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(46)
Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser fra USA
Importpriser (EUR pr. ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
Indeks (2007 = 100)
100
105
70
74
Kilde: Eurostat.
(47)
Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP.
(48)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(49)
Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(50)
Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk.
5. Import fra andre tredjelande
(51)
Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.
Tabel 4
Importmængde fra andre tredjelande
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
Andre
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks (2007 = 100)
100
59
18
9
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
66
21
9
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
68
22
10
Kilde: Eurostat.
(52)
I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting.
(53)
Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff.
6. EU-erhvervsgrenens situation
6.1. Generelt
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.
(55)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen.
(56)
Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP).
(57)
Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet produktion
100
105
102
92
Samlet produktionskapacitet
100
121
126
143
Samlet kapacitetsudnyttelse
100
87
81
64
(59)
Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode.
(60)
I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet.
(61)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(62)
Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 6
Salgsmængder og markedsandel
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet salg
100
99
96
88
Markedsandel (%)
100
110
111
88
Salget på det bundne marked
100
111
109
113
Markedsandel (%)
100
115
108
109
Salget på det frie marked
100
89
86
67
Markedsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode.
(64)
Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 7
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
96
98
100
Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget)
100
109
104
92
Samlede årlige lønninger
0
100
95
88
(65)
Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor.
(66)
I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(67)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
6.3.1. Generelle bemærkninger
(68)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff.
(69)
Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn.
(70)
Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP.
6.3.2. Lagerbeholdninger
(71)
Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:
Tabel 8
Lagerbeholdninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede lagerbeholdninger
100
86
49
69
(72)
Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug.
6.3.3. Salgspriser
(73)
Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 9
Salgspriser
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked
100
107
74
84
Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked
100
115
82
92
Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked
100
102
69
77
(74)
Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %).
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer
(75)
Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(76)
Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser.
(77)
Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten.
Tabel 10
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede investeringer
Ikke relevant
100
129
127
(78)
Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode.
(79)
Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(80)
Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(81)
Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet.
7. Konklusion vedrørende skade
(82)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %.
(83)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode.
(84)
EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP.
(85)
De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(86)
I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte.
(87)
Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra USA
2.1. Generelt
(89)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet.
(90)
Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningerne af importen fra andre tredjelande
3.1.1. Virkningerne af importen fra Saudi-Arabien
(91)
En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
(92)
Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP.
(93)
Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.
Tabel 11
Salgspris på eksport fra andre tredjelande
Euro pr. ton
2007
2008
2009
UP
Saudi-Arabien
Ikke relevant
Ikke relevant
Ikke relevant
636
Indeks (2007 = 100)
0
0
0
100
Andre tredjelande
878
919
473
633
Indeks (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR.
(95)
Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne.
(96)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise.
(98)
Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land.
(99)
Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64.
(100)
Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt.
(101)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA.
3.3. Selvforskyldt skade
(102)
En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side.
(103)
En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet.
(104)
For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
(105)
For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg.
(106)
Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode.
(107)
På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist.
3.4. Adgang til råmaterialer: den naturlige konkurrencemæssige fordel hos producenter i det pågældende land
(108)
En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre.
(109)
For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land.
(110)
Heraf følger, at - skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet - havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger.
(111)
Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre.
(112)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(113)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(114)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff.
(116)
EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes.
(117)
På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked.
(118)
I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger.
2. Importørernes interesser
(119)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(120)
Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare.
(121)
Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter.
(122)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset.
3. Brugernes interesser
(123)
Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler.
(124)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU.
(125)
Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger.
(126)
En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener.
(127)
To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt.
(128)
For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(129)
For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden.
(130)
Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse.
(131)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(134)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(135)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(136)
Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009.
(137)
De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.
(139)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(140)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.
(141)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(142)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00, og som har oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Alle andre virksomheder
13,8 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.


Input:
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 816/2011 DELLA COMMISSIONE
del 12 agosto 2011
recante fissazione dei dazi all’importazione nel settore dei cereali applicabili a decorrere dal 16 agosto 2011
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1),
visto il regolamento (UE) n. 642/2010 della Commissione, del 20 luglio 2010, recante modalità d’applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio in ordine ai dazi all’importazione nel settore dei cereali (2), in particolare l’articolo 2, paragrafo 1,
considerando quanto segue:
(1)
A norma dell’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007, il dazio all’importazione per i prodotti dei codici NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [frumento (grano) tenero di alta qualità], 1002, ex 1005, escluso l’ibrido da seme, ed ex 1007, escluso l’ibrido destinato alla semina, è pari al prezzo d’intervento applicabile a tali prodotti all’atto dell’importazione e maggiorato del 55 %, deduzione fatta del prezzo cif all’importazione applicabile alla spedizione in causa. Tale dazio, tuttavia, non può essere superiore all’aliquota dei dazi della tariffa doganale comune.
(2)
A norma dell’articolo 136, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1234/2007, ai fini del calcolo del dazio all’importazione di cui al paragrafo 1 del medesimo articolo, per i prodotti in questione sono fissati regolarmente prezzi rappresentativi all’importazione cif.
(3)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 642/2010, il prezzo da prendere in considerazione per calcolare il dazio all’importazione per i prodotti dei codici NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (frumento tenero di alta qualità), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 e 1007 00 90 è il prezzo rappresentativo cif all’importazione giornaliero, determinato in base al metodo previsto all’articolo 5 del medesimo regolamento.
(4)
Occorre fissare i dazi all’importazione per il periodo a decorrere dal 16 agosto 2011, applicabili fino all’entrata in vigore di una nuova fissazione,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
A decorrere dal 16 agosto 2011, i dazi all’importazione nel settore dei cereali, di cui all’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007, sono quelli fissati nell’allegato I del presente regolamento sulla base degli elementi riportati nell’allegato II.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il 16 agosto 2011.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 agosto 2011


Input:
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 815/2011,
12. august 2011,
millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
ning arvestades järgmist:
(1)
Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 782/2011 (4).
(2)
Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 13. augustil 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. august 2011


Input:
ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 814/2011
z dnia 12 sierpnia 2011 r.
ustanawiające standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
a także mając na uwadze, co następuje:
Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje, w zastosowaniu wyników wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej, kryteria do ustalania przez Komisję standardowych wartości celnych dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia,
PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
Artykuł 1
Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
Artykuł 2
Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem 13 sierpnia 2011 r.
Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 12 sierpnia 2011 r.


Input:
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 817/2011
ze dne 11. srpna 2011,
kterým se zakazuje rybolov mníkovce bělolemého ve vodách EU a v mezinárodních vodách oblastí V, VI a VII plavidly plujícími pod vlajkou Francie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (2), stanoví kvóty na rok 2011.
(2)
Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2011.
(3)
Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vyčerpání kvóty
Rybolovná kvóta přidělená na rok 2011 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.
Článek 2
Zákazy
Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. srpna 2011.


Input:
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 811/2011
z dne 11. avgusta 2011
o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 12. avgusta 2011.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. avgusta 2011


Input:
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 818/2011
(2011. gada 11. augusts),
ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot pikšas ES un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIa zonā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un - attiecībā uz ES kuģiem - konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.
(2)
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.
(3)
Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Kvotas pilnīga apguve
Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.
2. pants
Aizliegumi
Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 11. augustā 2011


Input:
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 808/2011 VAN DE COMMISSIE
van 10 augustus 2011
tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
Overwegende hetgeen volgt:
Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op 11 augustus 2011.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 10 augustus 2011.


Input:
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 10 août 2011
portant création du «groupe d’experts sur la traite des êtres humains» et abrogeant la décision 2007/675/CE
(2011/502/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
considérant ce qui suit:
(1)
L'article 67, paragraphe 3, du traité a assigné à l’Union la mission d’assurer un niveau élevé de sécurité dans l'espace de liberté, de sécurité et de justice. Cet objectif doit être atteint par la prévention de la criminalité, organisée ou autre, et la lutte contre ce phénomène, notamment la traite des êtres humains et les crimes contre les enfants.
(2)
Aux termes de l'article 5, paragraphe 3, de la charte des droits fondamentaux de l'Union européenne, la traite des êtres humains est interdite.
(3)
La traite des êtres humains, définie dans la directive 2011/36/UE du Parlement européen et du Conseil du 5 avril 2011 concernant la prévention de la traite des êtres humains et la lutte contre ce phénomène ainsi que la protection des victimes, et remplaçant la décision-cadre 2002/629/JAI du Conseil (1), constitue une infraction grave qui implique des violations des droits fondamentaux de la personne et de la dignité humaine et exige une approche multidisciplinaire de toute la filière de la traite des êtres humains, couvrant à la fois les pays d'origine, de transit et de destination.
(4)
Le 25 mars 2003, par sa décision 2003/209/CE (2), la Commission a décidé la création d'un groupe consultatif dénommé «groupe d'experts sur la traite des êtres humains». Par sa décision 2007/675/CE (3), la Commission a abrogé la décision du 25 mars 2003 et créé un nouveau groupe consultatif, appelé «groupe d’experts sur la traite des êtres humains», qui a contribué de manière substantielle à la prévention et à la lutte contre la traite des êtres humains et permis à la Commission de recueillir des avis sur les initiatives en la matière. À la suite de l'expiration de sa période de validité de trois ans, la décision 2007/675/CE doit maintenant être abrogée et remplacée.
(5)
Compte tenu, d’une part, de la très grande utilité des travaux réalisés par les deux groupes d’experts depuis 2003, grâce auxquels la Commission a pu développer ses politiques en la matière et, d’autre part, de l’importance croissante de la lutte contre la traite des êtres humains au niveau mondial, un groupe d’experts reste indispensable.
(6)
Un nouveau groupe d'experts doit continuer à conseiller la Commission en tenant compte des développements récents au niveau de l'UE. Cela comprend l'adoption de la directive 2011/36/UE, la nomination par la Commission d'un coordonnateur européen de la lutte contre la traite des êtres humains, ainsi que le document d'orientation générale du 30 novembre 2009 sur le renforcement de la dimension extérieure de l'UE dans le domaine de la lutte contre la traite des êtres humains.
(7)
Le groupe doit être composé de 15 membres offrant un large éventail de compétences dans tous les domaines de la lutte contre la traite, ainsi qu'une représentation équilibrée tant sur le plan institutionnel que géographique.
(8)
Il convient de définir des règles relatives à la divulgation d’informations par les membres du groupe.
(9)
Les données à caractère personnel relatives aux membres du groupe doivent être traitées conformément au règlement (CE) no 45/2001 du Parlement européen et du Conseil du 18 décembre 2000 relatif à la protection des personnes physiques à l’égard du traitement des données à caractère personnel par les institutions et organes de l'Union et à la libre circulation de ces données (4).
(10)
La durée du mandat des membres du groupe devrait être de quatre ans. Ce mandat devrait être renouvelable.
(11)
Il convient de fixer la durée d'application de la présente décision. La Commission examinera en temps utile l'opportunité d'une prorogation.
(12)
Il y a lieu d’abroger la décision 2007/675/CE,
DÉCIDE:
Article premier
Objet
Le groupe d’experts sur la traite des êtres humains (ci-après «le groupe») est institué par la présente décision.
Article 2
Tâches
Le groupe a pour mission (5):
a)
de conseiller la Commission sur les questions relatives à la traite des êtres humains et à la protection de ses victimes en soumettant des contributions écrites, de façon adéquate et comme convenu avec la Commission, et en assurant une approche cohérente de cette problématique;
b)
d’aider la Commission à évaluer l’évolution des politiques en matière de traite des êtres humains aux niveaux national, européen et international;
c)
d’aider la Commission à identifier et à définir les mesures et actions pertinentes qui pourraient être retenues, aux niveaux européen et international, parmi les différentes politiques de lutte contre la traite des êtres humains;
d)
d'offrir une plate-forme de discussion sur les questions relatives à la traite des êtres humains et de permettre les échanges d'expériences.
Article 3
Consultation
La Commission peut consulter le groupe d'experts sur toute question relative à la traite des êtres humains.
Article 4
Composition - Nomination
1. Le groupe est composé de 15 membres.
2. Les membres du groupe possèdent tous une expertise et une expérience dans le domaine de la prévention et de la lutte contre la traite des êtres humains ainsi que de la protection de ses victimes.
3. La composition du groupe reflète une expertise équilibrée portant sur les différentes formes de traite ainsi que les différents domaines concernés, tels que le travail, les soins de santé, l'application du droit, les migrations, l'aide aux victimes, la coopération au développement, l'égalité des sexes, les droits des enfants, les droits fondamentaux ou encore l'éducation.
4. Les membres du groupe d'experts sont nécessairement des ressortissants d'un État membre de l'Union européenne ou, le cas échéant, d'un pays candidat à l'adhésion ou candidat potentiel à l'adhésion, ou bien d'un pays de l'Espace économique européen.
5. Les membres sont nommés par le directeur général de la DG Affaires intérieures parmi les personnes ayant répondu à l'appel à candidatures (voir annexe de la présente décision).
6. Sur la base de l’appel à candidatures, les candidats qui ont été jugés aptes à faire partie du groupe mais n’ont pas été nommés sont, avec leur accord, inscrits sur une liste de réserve que la Commission utilisera pour procéder, le cas échéant, au remplacement de membres.
7. Les membres sont recrutés à titre personnel pour une période de quatre ans. Ils restent en fonction jusqu'à leur remplacement ou la fin de leur mandat. Leur mandat peut être renouvelé.
8. Les membres qui ne sont plus en mesure de contribuer efficacement aux travaux du groupe, qui présentent leur démission ou qui ne satisfont pas aux conditions énoncées au présent article ou à l'article 339 du traité peuvent être remplacés pour la durée restante de leur mandat.
9. Les membres agissent en toute indépendance et dans l'intérêt public.
10. Les noms des membres du groupe sont publiés dans le Registre des groupes d’experts de la Commission et autres entités similaires (6), et sur le site internet de la DG Affaires intérieures.
11. Les données à caractère personnel sont collectées, traitées et publiées conformément au règlement (CE) no 45/2001.
Article 5
Fonctionnement
1. Le groupe est présidé par le coordonnateur européen de la lutte contre la traite des êtres humains.
2. En accord avec la Commission, le groupe peut mettre en place des sous-groupes pour l’examen de questions spécifiques, sur la base d’un mandat défini par le groupe. Ces sous-groupes sont dissous aussitôt leur mandat accompli.
3. Le président peut inviter des experts non membres du groupe ayant une compétence particulière sur un sujet inscrit à l’ordre du jour à participer ponctuellement aux travaux du groupe ou d’un sous-groupe.
4. Le président peut inviter des représentants officiels des États membres, de pays candidats, de pays candidats potentiels ou de pays tiers, et d’organisations internationales, intergouvernementales ou non gouvernementales à participer aux réunions du groupe en qualité d'experts ou d'observateurs invités.
5. Au plus tard deux mois après le début et deux mois après la moitié du mandat du groupe d'experts, la Commission et le groupe se réunissent pour échanger leurs points de vue concernant les domaines de travail prioritaires du groupe.
6. Ces domaines de travail prioritaires tiennent compte de la nécessité d'une réponse politique coordonnée, multidisciplinaire et cohérente à tous les aspects de la traite des êtres humains.
7. Les membres du groupe ainsi que les experts et observateurs invités respectent les obligations de secret professionnel fixées par les traités et leurs dispositions d'application, ainsi que les règles de sécurité de la Commission concernant la protection des informations classifiées de l'UE, énoncées à l'annexe de la décision 2001/844/CE, CECA, Euratom de la Commission (7). En cas de manquement à ces obligations, la Commission peut prendre les mesures appropriées.
8. Les réunions du groupe et des sous-groupes se tiennent dans les locaux de la Commission. Le secrétariat est assuré par les services de la Commission.
9. Le groupe transmet ses avis et rapports à la Commission. La Commission peut fixer une date limite à laquelle un avis ou un rapport doit être présenté.
10. Les délibérations du groupe ne sont soumises à aucun vote. Lorsqu'un avis ou un rapport est adopté à l'unanimité par le groupe, celui-ci établit des conclusions communes et les joint au compte rendu. Lorsque le groupe ne parvient pas à un accord unanime sur un avis ou un rapport, il fait connaître à la Commission les vues divergentes exprimées en son sein.
11. La Commission peut publier, dans la langue d’origine du document concerné, tout résumé, conclusion, conclusion partielle ou document de travail préparé par le groupe.
12. Les services de la Commission publient les informations concernant les activités menées par le groupe, soit directement dans le registre soit au moyen d'un lien, indiqué dans ledit registre, vers un site internet de la DG Affaires intérieures.
Article 6
Frais de réunion
1. La participation aux activités du groupe ne donne lieu à aucune rémunération.
2. Les frais de voyage et de séjour encourus par les participants aux activités du groupe sont remboursés par la Commission conformément aux dispositions en vigueur en son sein.
3. Ces frais sont remboursés dans les limites des crédits disponibles alloués dans le cadre de la procédure annuelle d’allocation de ressources.
Article 7
Abrogation
La décision 2007/675/CE est abrogée.
Article 8
Entrée en vigueur et applicabilité
La présente décision entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne et s'applique pendant une période de cinq ans.
Fait à Bruxelles, le 10 août 2011.


Input:
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 802/2011
(2011. gada 9. augusts),
ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2011. gada 10. augustā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 9. augustā


Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΉ ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 9ης Αυγούστου 2011
για την έγκριση της διάθεσης στην αγορά προϊόντος ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών ως νέου συστατικού τροφίμων σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 258/97 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου
[κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2011) 5645]
(Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)
(2011/497/ΕΕ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 258/97 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 27ης Ιανουαρίου 1997, σχετικά με τα νέα τρόφιμα και τα νέα συστατικά τροφίμων (1), και ιδίως το άρθρο 7,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Στις 8 Ιουλίου 2008 η εταιρεία Cantox Health Sciences International εξ ονόματος της CBC Co (Ιαπωνία) υπέβαλε στις αρμόδιες αρχές του Ηνωμένου Βασιλείου αίτηση για τη διάθεση στην αγορά προϊόντος εκχυλίσματος μαύρων φασολιών ως νέου συστατικού τροφίμων για χρήση σε συμπληρώματα διατροφής.
(2)
Στις 28 Ιανουαρίου 2009 ο αρμόδιος οργανισμός αξιολόγησης τροφίμων του Ηνωμένου Βασιλείου εξέδωσε την αρχική του έκθεση αξιολόγησης. Η εν λόγω έκθεση κατέληγε στο συμπέρασμα ότι το προϊόν εκχυλίσματος μαύρων φασολιών γίνεται αποδεκτό ως νέο συστατικό τροφίμων υπό την προϋπόθεση ότι δεν μεταβάλλονται οι προδιαγραφές και τα επίπεδα χρήσης του προϊόντος.
(3)
Η Επιτροπή διαβίβασε την αρχική έκθεση αξιολόγησης σε όλα τα κράτη μέλη στις 5 Φεβρουαρίου 2009.
(4)
Εντός της περιόδου των 60 ημερών που καθορίζεται στο άρθρο 6 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 258/97 διατυπώθηκαν αιτιολογημένες αντιρρήσεις για την εμπορία του προϊόντος σύμφωνα με τη διάταξη αυτή.
(5)
Ως εκ τούτου, ζητήθηκε η γνώμη της Ευρωπαϊκής Αρχής για την Ασφάλεια των Τροφίμων (EFSA) στις 19 Αυγούστου 2009.
(6)
Στις 8 Απριλίου 2011, στην επιστημονική γνώμη που εξέδωσε η ΕFSA για την ασφάλεια του «προϊόντος ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών» (Touchi) ως νέου συστατικού τροφίμων (2), κατέληγε στο συμπέρασμα ότι το προϊόν ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών είναι ασφαλές με βάση την προτεινόμενη χρήση και τις προτεινόμενες συνθήκες χρήσης.
(7)
Με βάση την επιστημονική αξιολόγηση, καθορίζεται ότι το προϊόν ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών πληροί τα κριτήρια που θεσπίζονται στο άρθρο 3 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 258/97, με την επιφύλαξη των ειδικών διατάξεων της οδηγίας 2002/46/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 10ης Ιουνίου 2002, για την προσέγγιση των νομοθεσιών των κρατών μελών περί των συμπληρωμάτων διατροφής (3), και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1925/2006 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 2006, σχετικά με την προσθήκη βιταμινών και ανόργανων συστατικών και ορισμένων άλλων ουσιών στα τρόφιμα (4).
(8)
Τα μέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύμφωνα με τη γνώμη της μόνιμης επιτροπής για την τροφική αλυσίδα και την υγεία των ζώων,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
Άρθρο 1
Επιτρέπεται η διάθεση στην αγορά του προϊόντος ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών, όπως ορίζεται στο παράρτημα, ως νέου συστατικού τροφίμων σε συμπληρώματα διατροφής με την επιφύλαξη των ειδικών διατάξεων της οδηγίας 2002/46/ΕΚ και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1925/2006, με μέγιστη ημερήσια δοσολογία πρόσληψης 4,5 g.
Άρθρο 2
Η ονομασία του προϊόντος ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών, που με την παρούσα απόφαση επιτρέπεται να αναγράφεται στην επισήμανση του τροφίμου στο οποίο περιέχεται, είναι «προϊόν ζύμωσης εκχυλίσματος μαύρων φασολιών (σόγιας)» ή «προϊόν ζύμωσης εκχυλίσματος σόγιας».
Άρθρο 3
Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στην εταιρεία CBC Co. Ltd, 2-15-13, Tsukima, Chuo-ku, Tokyo 104-0052, Ιαπωνία.
Βρυξέλλες, 9 Αυγούστου 2011.


Input:
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 789/2011
z 5. augusta 2011,
ktorým sa začína postup udeľovania vývozných povolení na syr, ktorý sa má vyvážať do Spojených štátov amerických v roku 2012 v rámci určitých kvót podľa GATT
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 171 ods. 1 v spojení s jeho článkom 4,
keďže:
(1)
V oddiele 2 kapitoly III nariadenia Komisie (ES) č. 1187/2009 z 27. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o vývozné povolenia a vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), sa ustanovuje, že vývozné povolenia na syr vyvážaný do Spojených štátov amerických v rámci kvót podľa dohôd uzavretých počas multilaterálnych obchodných rokovaní možno udeliť v súlade s osobitným postupom, v rámci ktorého možno určiť uprednostňovaných dovozcov do USA.
(2)
Tento postup by sa mal začať pre vývoz, ktorý sa má uskutočňovať v roku 2012, a v súvislosti s tým by sa mali určiť ďalšie pravidlá.
(3)
Pri správe dovozu príslušné orgány v USA odlíšia dodatočné kvóty poskytnuté Európskej únii v rámci Uruguajského kola od kvót, ktoré sú výsledkom Tokijského kola. Vývozné povolenia by sa mali udeliť s prihliadnutím na oprávnenosť týchto výrobkov na danú kvótu USA uvedenú v harmonizovanej colnej nomenklatúre Spojených štátov amerických.
(4)
Aby sa v rámci kvót, o ktoré je len neveľký záujem, umožnil vývoz maximálnych množstiev, mali by sa povoliť žiadosti o vývoz celého objemu danej kvóty.
(5)
V rámci vlastných pracovných postupov a vzťahov s orgánmi zúčastnenými na spoločnej poľnohospodárskej politike Komisia vypracovala informačný systém, ktorý umožňuje elektronické spravovanie dokumentov a postupov. Má sa za to, že oznámenia ustanovené v oddiele 2 kapitoly III nariadenia (ES) č. 1187/2009 a v tomto nariadení sa môžu splniť prostredníctvom uvedeného systému v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 792/2009 z 31. augusta 2009, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá poskytovania informácií a predkladania dokumentov členskými štátmi Komisii v rámci spoločnej organizácie trhov, režimu priamych platieb, podpory poľnohospodárskych výrobkov a režimov uplatniteľných na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori (3). V záujme účinnej správy by členské štáty mali v súlade s nariadením (ES) č. 792/2009 tento informačný systém používať.
(6)
Z dôvodu právnej istoty a jednoznačnosti by sa malo stanoviť, že opatrenia ustanovené v tomto nariadení strácajú účinnosť koncom roka 2012.
(7)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Vývozné licencie na výrobky, ktoré patria do číselného znaku KN 0406 a uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktoré sa majú v roku 2012 vyvážať do Spojených štátov amerických v rámci kvót uvedených v článku 21 nariadenia (ES) č. 1187/2009, sa vydávajú v súlade s oddielom 2 kapitoly III uvedeného nariadenia a s ustanoveniami tohto nariadenia.
Článok 2
1. Žiadosti o povolenia uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 (ďalej len „žiadosti“) sa podávajú príslušným orgánom od 1. do 9. septembra 2011 najneskôr.
2. Žiadosti sú prípustné iba v prípade, ak obsahujú všetky informácie uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 a sú k nim pripojené dokumenty v ňom uvedené.
V prípade, ak sa pre rovnakú skupinu výrobkov uvedených v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu rozdeľuje dostupné množstvo medzi kvótu vyplývajúcu z uruguajského kola a kvótu vyplývajúcu z tokijského kola, žiadosti o povolenie sa môžu týkať iba jednej z týchto kvót, pričom sa v nich uvedie príslušná kvóta a uvedie sa označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 spomenutej prílohy.
Informácie uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 sa predkladajú v súlade so vzorom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.
3. Pokiaľ ide o kvóty označené číselnými znakmi ako 22-Tokyo, 22-Uruguaj, 25-Tokyo a 25-Uruguaj v stĺpci 3 prílohy I, žiadosti sa vzťahujú najmenej na 10 ton a neprekročia množstvo dostupné v rámci príslušnej kvóty, ako sa uvádza v stĺpci 4 uvedenej prílohy.
Pokiaľ ide o iné kvóty uvedené v stĺpci 3 prílohy I, žiadosti sa vzťahujú najmenej na 10 ton a najviac na 40 % množstva dostupného v rámci príslušnej kvóty, ako sa uvádza v stĺpci 4 uvedenej prílohy.
4. Žiadosti sú prijateľné iba v prípade, ak žiadatelia písomne vyhlásia, že nepodali iné žiadosti týkajúce sa rovnakej skupiny výrobkov a rovnakej kvóty, a zaviažu sa, že tak neurobia.
Ak žiadateľ podá niekoľko žiadostí vzťahujúcich sa na rovnakú skupinu výrobkov a rovnakú kvótu v jednom alebo viacerých členských štátoch, všetky jeho žiadosti sa považujú za neprijateľné.
Článok 3
1. Členské štáty oznámia Komisii najneskôr do 16. septembra podané žiadosti vzťahujúce sa na jednotlivé skupiny výrobkov a v prípade potreby na kvóty uvedené v prílohe I.
Všetky oznámenia vrátane „nulových“ oznámení sa podajú v súlade s nariadením (ES) č. 792/2009.
2. Pri každej skupine a v prípade potreby pri každej kvóte oznámenie obsahuje:
a)
zoznam žiadateľov, ich meno, adresu a referenciu (číslo);
b)
množstvá požadované každým žiadateľom rozdelené podľa číselného znaku výrobku v súlade s kombinovanou nomenklatúrou a podľa ich číselného znaku v súlade s harmonizovanou colnou nomenklatúrou Spojených štátov amerických (2011);
c)
meno, adresu a referenciu (číslo) dovozcu určeného žiadateľom.
Článok 4
Komisia podľa článku 23 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1187/2009 bezodkladne určí, komu sa povolenia pridelia, a oznámi to členským štátom najneskôr do 31. októbra 2011.
Členské štáty oznámia Komisii do piatich pracovných dní od uverejnenia prideľovacích koeficientov pre každú skupinu a v prípade potreby pre každú kvótu množstvá pridelené podľa žiadateľa, kódu výrobku, referencie (čísla) žiadateľa a referencie (čísla) určeného dovozcu v súlade s článkom 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1187/2009.
Množstvá pridelené losovaním sa rozdelia v súlade s článkom 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1187/2009 medzi jednotlivé číselné znaky KN v pomere množstiev požadovaných podľa jednotlivých číselných znakov KN.
Oznamovanie sa uskutočňuje v súlade s nariadením (ES) č. 792/2009.
Článok 5
Pred vydaním licencií a najneskôr do 15. decembra 2011 overia členské štáty informácie oznámené podľa článku 3 tohto nariadenia a podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009.
Ak sa zistí, že niektorý z prevádzkovateľov, ktorému sa vydalo povolenie, poskytol nesprávne informácie, povolenie sa zruší a zábezpeka prepadne. Túto skutočnosť členské štáty bezodkladne oznámia Komisii. Toto oznámenie sa realizuje v súlade s nariadením (ES) č. 792/2009 a obsahuje pre každú skupinu a prípadne pre každú kvótu:
a)
referenciu žiadateľa (číslo);
b)
množstvá požadované každým žiadateľom rozdelené podľa číselného znaku výrobku v súlade s kombinovanou nomenklatúrou a podľa ich číselného znaku v súlade s harmonizovanou colnou nomenklatúrou Spojených štátov amerických (2011);
c)
referenciu dovozcu určeného žiadateľom (číslo).
Článok 6
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Jeho účinnosť sa končí 31. decembra 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 5. augusta 2011


Input:
REGULAMENTO (UE) N.o 793/2011 DA COMISSÃO
de 5 de Agosto de 2011
que proíbe a pesca na zona económica da Mauritânia por arrastões congeladores de pesca pelágica da categoria 9 que arvoram pavilhão dos Estados-Membros da União Europeia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1224/2009 do Conselho, de 20 de Novembro de 2009, que institui um regime comunitário de controlo a fim de assegurar o cumprimento das regras da Política Comum das Pescas (1), nomeadamente o artigo 36.o, n.o 2,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 704/2008 do Conselho, de 15 de Julho de 2008, relativo à celebração do Protocolo que fixa as possibilidades de pesca e a contrapartida financeira previstas no Acordo de Parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a República Islâmica da Mauritânia, para o período compreendido entre 1 de Agosto de 2008 e 31 de Julho de 2012 (2), limita as possibilidades de pesca dos navios de categoria 9 (arrastões congeladores de pesca pelágica) à tonelagem de referência de 250 000 toneladas.
(2)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 3, do mesmo regulamento, foi atribuída uma quota suplementar de 50 000 toneladas para o período compreendido entre 1 de Agosto de 2010 e 31 de Julho de 2011, aumentando a tonelagem total de referência para 300 000 toneladas.
(3)
De acordo com as informações recebidas pela Comissão, as capturas comunicadas nesta categoria de pesca pelos navios que arvoram pavilhão dos Estados-Membros visados ou que neles estão registados esgotaram a quota para o período de referência em questão.
(4)
Por conseguinte, é necessário proibir as actividades de pesca dessa categoria de pesca,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Esgotamento da quota
Considera-se esgotada a partir de 19 de Julho de 2011 a quota de pesca atribuída aos Estados-Membros visados.
Artigo 2.o
Proibições
De 19 de Julho de 2011 a 31 de Julho de 2011, são proibidas as actividades de pesca dos navios da categoria 9 que arvoram o pavilhão dos Estados-Membros visados ou que neles estão registados. É proibido manter a bordo, transladar, transbordar ou desembarcar capturas efectuadas por esses navios durante este período.
Artigo 3.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 5 de Agosto de 2011.


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 784/2011
of 5 August 2011
on advances to be paid from 16 October 2011 of the direct payments listed in Annex I to Council Regulation (EC) No 73/2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 73/2009 of 19 January 2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, amending Regulations (EC) No 1290/2005, (EC) No 247/2006, (EC) No 378/2007 and repealing Regulation (EC) No 1782/2003 (1), and in particular Article 29(4)(a) thereof,
Whereas:
(1)
Article 29(2) of Regulation (EC) No 73/2009 provides that payments under support schemes listed in Annex I to that Regulation are to be made within the period from 1 December to 30 June of the following calendar year. However, Article 29(4)(a) of that Regulation permits the Commission to provide for advances.
(2)
In 2011 unfavourable weather conditions in Europe, with a very harsh winter and a late spring followed by an extreme drought and high temperatures, have caused serious damages on the crop and fodder production. Severe financial difficulties have been encountered by farmers as a result, in particular by cattle producers. These difficulties are compounded by the effects of the ongoing financial crisis which have caused many farmers to be confronted with serious liquidity problems. This already difficult situation has been worsened by the effects on the markets of the spread of E.coli bacteria which has lead to dramatic falls in the demand and prices of fruit and vegetables. In order to help to alleviate these difficulties it is appropriate to allow for farmers to receive advance payments of up to 50 % of the support schemes listed in Annex I to Regulation (EC) No 73/2009. Regarding the beef and veal payments provided for in Section 11 of Chapter 1 of Title IV of Regulation (EC) No 73/2009, Member States should also be authorised to increase the payment of advances as referred to in Article 82 of Commission Regulation (EC) No 1121/2009 (2), to up to 80 % of the payment.
(3)
In order to ensure that the advance payments will be accounted for under the 2012 budget year, they should be made from 16 October 2011. The necessary verification of eligibility conditions under Article 29(3) of Regulation (EC) No 73/2009 should nevertheless be carried out before payment of the advances in the interests of good financial management.
(4)
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Direct Payments,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Member States may pay, from 16 October 2011, advances to farmers of up to 50 % of the direct payments listed in Annex I to Regulation (EC) No 73/2009 in respect of applications made in 2011, provided that the verification of the eligibility conditions pursuant to Article 20 of Regulation (EC) No 73/2009 has been finalised.
Regarding the beef and veal payments provided for in Section 11 of Chapter 1 of Title IV of Regulation (EC) No 73/2009, Member States shall be authorised to increase the amount referred to in the first paragraph to up to 80 %.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 5 August 2011.


Input:
ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 790/2011
z dnia 5 sierpnia 2011 r.
ustanawiające standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
a także mając na uwadze, co następuje:
Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje, w zastosowaniu wyników wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej, kryteria do ustalania przez Komisję standardowych wartości celnych dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia,
PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
Artykuł 1
Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
Artykuł 2
Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem 6 sierpnia 2011 r.
Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 5 sierpnia 2011 r.


Input:
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
5. august 2011,
millega kiidetakse heaks Bulgaarias rakendatav suu- ja sõrataudi likvideerimiskava metsloomade puhul
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5625 all)
(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)
(2011/493/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, (1) eelkõige selle XVIII lisa B osa punkti 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiviga 2003/85/EÜ (edaspidi „direktiiv”) on kehtestatud liidu meetmed suu- ja sõrataudi tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida tuleb kohaldada juhtudel, kui on leidnud kinnitust suu- ja sõrataudi esinemine metsloomadel.
(2)
Bulgaaria piirkonnas Burgas on 2011. aasta 5. jaanuari ja 7. aprilli vahelisel ajal kinnitatud üks suu-ja sõrataudi juhtum metsseal ja kokku 11 selle haiguse puhangut kariloomadel. Seetõttu on Bulgaaria võtnud direktiivi kohased meetmed.
(3)
Niipea kui Bulgaaria pädev asutus sai kinnituse suu- ja sõrataudi esmase esinemisjuhu kohta metsloomadel kohaldas ta kooskõlas direktiivi artikli 85 lõikega 4 direktiivi XVIII lisa A osas sätestatud meetmeid, et piirata haiguse levikut.
(4)
Lisaks koostas Bulgaaria kooskõlas direktiivi XVIII lisa B osaga metsloomadel esineva suu- ja sõrataudi likvideerimiskava selle nakatunud piirkonna jaoks ja määras kindlaks meetmed, mida selle piirkonna ettevõtete suhtes tuleb kohaldada.
(5)
4. aprillil 2011 (90 päeva jooksul pärast kinnituse saamist suu- ja sõrataudi esinemise kohta metsloomadel) esitas Bulgaaria suu- ja sõrataudi likvideerimiskava metsloomade puhul Burgase, Yamboli ja Haskovo piirkondade teatavate osade jaoks.
(6)
Komisjoni hinnangu kohaselt vastab Bulgaaria esitatud kava direktiivi XVIII lisa B osas sätestatud nõuetele ja sellega on ilmselt võimalik saavutada soovitud eesmärke. Seepärast tuleks kõnealune kava heaks kiita.
(7)
Lisaks tõhustati Burgase ja Yamboli piirkondade teatavate osade jaoks likvideerimiskavas ettenähtud meetmeid nende meetmetega, mis on sätestatud komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta otsuses 2011/44/EL, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses suu- ja sõrataudiga Bulgaarias (2).
(8)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Metsloomadel esineva suu- ja sõrataudi likvideerimiskava heakskiitmine
4. aprillil 2011 Bulgaaria poolt komisjonile esitatud kava suu- ja sõrataudi likvideerimiseks metsloomade puhul, kes on vastuvõtlikud selle haiguse suhtes, teatavates lisas loetletud piirkondades, on heaks kiidetud.
Artikkel 2
Järgimine
Bulgaaria võtab käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldab need.
Ta teavitab komisjoni nendest viivitamata.
Artikkel 3
Adressaat
Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.
Brüssel, 5. august 2011