Input:
A TANÁCS 2/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 4.)
a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 1890/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára, és véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot. A Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárást ugyanakkor megszüntette.
(2)
2009. augusztus 25-én az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot követően a Tanács a 768/2009/EK rendelettel (3) az egyik vietnami exportáló gyártó tekintetében módosította a fent említett intézkedéseket.
(3)
A rendelet, amely a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett, a továbbiakban „eredeti rendeletként” kerül említésre. Az eredeti rendelettel az érintett országokra vonatkozóan elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálatként” kerül említésre.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. augusztus 19-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (EIFI) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be öt uniós gyártó: a Bulnava S.r.l., az Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., az Inox Bolt S.r.l., a Bontempi Vibo S.p.A. és az Ugivis S.A. nevében, amelyek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik uniós össztermelésének döntő hányadát, ebben az esetben több mint 25 %-át adják.
(5)
A kérelem csak a Kínából és Tajvanból (a továbbiakban: az érintett országok) származó behozatalt illetően bevezetett dömpingellenes intézkedésekre vonatkozott. Ebből következően az eredeti rendelettel a Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések nem képezik e felülvizsgálat tárgyát.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy az érintett országokból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(7)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. november 19-én a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) történő kihirdetése (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(8)
A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett országok képviselőit.
(10)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak a Bizottságtól arra is, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(11)
Figyelembe véve azt, hogy láthatóan sok érintett országbeli exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor.
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A beérkezett válaszok fényében a tajvani exportáló gyártókra, a független uniós importőrökre és az uniós gyártókra vonatkozóan mintavétel alkalmazása mellett döntöttek. Ami Kínát illeti, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(13)
Harminchat tajvani exportőr/exportőri csoport nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Közülük tízet nem lehetett figyelembe venni, mivel ezek csak kereskedelmi vállalatok voltak, vagy a felülvizsgálati időszakban nem exportáltak az Unióba. Az együttműködő tajvani vállalatoktól kapott információk alapján a Bizottság négy exportáló gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik vállalat visszavonta együttműködését. A mintába felvett fennmaradó három vállalat a felülvizsgálati időszakban az EU-ba irányuló tajvani export 41,6 %-át képviselte.
(14)
Ami a független uniós importőröket illeti, a kért információkat benyújtó nyolc vállalat közül a három legnagyobbat választott ák be a mintába, amelyek az együttműködő vállalatok által bejelentett importált mennyiség csaknem 90 %-át képviselték. Ezt követően csak egy importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(15)
Tizenkét uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság hat uniós gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik uniós gyártó visszavonta együttműködését. A mintában szereplő fennmaradó öt gyártó az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakban az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiség 38 %-át képviselte.
(16)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő feleknek és minden ismert érintett felhasználónak. A fent kifejtetteknek megfelelően öt uniós gyártótól, három tajvani exportáló gyártótól és egy importőrtől érkezett válasz a kérdőívre. Egyetlen megkeresett felhasználó sem jelentkezett vagy nevezte meg magát a vizsgálat során.
(17)
A (13) és (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő egyik tajvani exportáló gyártó és a mintában szereplő egyik uniós gyártó úgy döntött, hogy nem nyújt be kitöltött kérdőívet. A Bizottság azonban mindkét esetben úgy vélte, hogy a fennmaradó vállalatokból álló minta továbbra is reprezentatív a vonatkozó értékesítési mennyiségek tekintetében.
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók
-
Bulnava S.r.l, Suello, Olaszország,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Olaszország,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország,
-
Ugivis S.A, Belley, Franciaország;
b)
tajvani exportáló gyártók
-
Arrow Fastener Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőrei, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőre, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
független uniós importőr
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Németország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel: jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint az exportáló gyártók által előállított és a belföldi piacokon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
(21)
Négy fél jelentkezett és kérte azt, hogy a 7318 12 10, 7318 14 10 és 7318 15 51 KN-kód alá besorolt termékeket zárják ki e vizsgálat hatálya alól, mert ezeket állítólag nem gyártják az Unió területén. Ezt a kérelmet elutasították, mivel i) nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ezek a termékek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében eltérőek lennének, és ii) a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható.
(22)
A fennálló intézkedések fenntartására irányuló javaslat alapját képező lényeges tények és megfontolások végső nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal) követően az egyik tajvani exportáló gyártó azt állította, hogy a termékkört nem kellene kiterjeszteni a bimetál kötőelemekre, mivel jelentős különbség van a bimetál kötőelemek és a rozsdamentes acélból készült kötőelemek eladási egységára, gyártási költsége, alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási módjai között. A termékkör azonban - ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható. A vállalat kérelmezheti termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálat indítását, melynek keretében megvizsgálható a fenti állítás.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Kína
1.1. Előzetes megjegyzések
(24)
A fent kifejtettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban.
(25)
Így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre kellett alapozni, különösen az Eurostat adataira és az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. A hivatalos kínai exportstatisztikákat nem lehetett felhasználni ebben az esetben, mivel az érintett termék csak egy kis hányadát jelenti az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiségnek.
1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(26)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel nem lehetett egyéni dömpingkülönbözeteket kiszámítani.
(27)
A felülvizsgálati kérelem szerint a Kínából az Unióba irányuló exportokat állítólagosan 13,6 % és 61,8 % közötti különbözettel dömpingelték. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben említettek szerint a kérelmező a Kínából az Unióba irányuló export árait Tajvan, az eredeti vizsgálatban használt analóg ország számtanilag képzett rendes értékéhez hasonlította.
(28)
Mivel a kínai vállalatok nem működtek együtt, nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék eltérő következtetés levonását. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyetlen együttműködő tajvani vállalatra vonatkozóan megállapított rendes értékről bebizonyosodott, hogy sokkal magasabb, mint a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megállapított rendes érték. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a Kínából az Unióba irányuló export árai eltérnének a kérelemben szereplőtől, valószínűsíthető, hogy a Kínából származó dömping a kérelemben jelzett szintet meghaladó mértékben folytatódott.
1.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(29)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálták.
(30)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: a kínai exportáló gyártók szabad kapacitása; az uniós piac kínai gyártókra gyakorolt vonzereje és a kínai gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
1.3.1. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitása
(31)
Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kínai gazdasági ágazatáról, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokat használták fel a kínai kapacitás megbecsléséhez. Ennek alapján úgy tűnik, hogy 2003 óta olyan új létesítményeket hoztak létre Kínában, amelyek rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik előállítására szolgálnak. Ráadásul az egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan megállapított dömpingellenes intézkedések (6) és az ilyen típusú kötőelemek Unióba irányuló kínai exportjának ezt követő, 2009 óta tartó csökkenése következtében a kínai gyártók jelentős kihasználatlan termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet felhasználhatnának az érintett termék előállítására, mivel a gyártás könnyen átállítható az egyik típusú kötőelemről a másikra.
1.3.2. Az uniós piac vonzereje
(32)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem állította meg az érintett termék kínai exportjának növekedését. Ellenkezőleg, az Eurostat adatai szerint a Kínából az Unióba érkező behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal növekedett. A kínai behozatal árainak alakulása ugyanezen időszakban azt mutatta, hogy növekedett az Eurostat szerinti átlagos importár. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség 59 %-át kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. Ez azt bizonyítja, hogy a hatályos intézkedések ellenére a kínai exportőrök a legtöbb érintett exportált termékre vonatkozóan növelni tudták az export mennyiségét és tovább tudták csökkenteni az áraikat.
1.3.3. Harmadik országokba irányuló export
(33)
Ami a harmadik országokba irányuló kínai export mennyiségét és árait illeti, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiség tekintetében e HR-kódokon belül körülbelül 3 %-ot tett ki. Az exportadatok ezért nem tekinthetők sokatmondó információforrásnak. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Kínából harmadik országokba irányuló exportra vonatkozóan nem lehetett más releváns információkat szerezni.
1.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(34)
A fentiekben ismertetett megállapítások fényében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a kínai szabad kapacitást és azt, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az érintett termék Unióba való behozatala a figyelembe vett időszak során növekedett, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy - az intézkedések hatályvesztése esetén - tovább növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
2. Tajvan
2.1. Előzetes megjegyzések
(35)
Meg kell jegyezni, hogy az együttműködési készségüket kifejező tajvani exportáló gyártók nagy számára tekintettel további vizsgálat céljából négy vállalatból/vállalatcsoportból álló reprezentatív minta került kiválasztásra. E négy vállalatból egy később visszalépett az együttműködéstől. Mivel azonban a fennmaradó vállalatok a mennyiség tekintetében a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes tajvani export 41,6 %-át képviselték (7), a mintát továbbra is reprezentatívnak tekintették.
(36)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő fennmaradó három vállalatnál végzett helyszíni ellenőrző látogatások során nem lehetett ellenőrizni az egyik vállalat által a kérdőívre adott válaszban közölt információkat, és megállapítást nyert, hogy a második vállalat félrevezető információkat közölt. A szóban forgó exportáló gyártókat azonnal értesítették arról, hogy a Bizottság alkalmazni szándékozza az alaprendelet 18. cikkét, ami azt eredményezné, hogy figyelmen kívül hagynák a közölt információkat és a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényeket vennék alapul. A vállalatoknak lehetőséget adtak arra, hogy további észrevételeket nyújtsanak be a helyzetet illetően. Az ezután benyújtott észrevételek azonban nem változtatták meg a Bizottság azon döntését, hogy e két exportáló gyártó tekintetében a rendelkezésre álló tényekre támaszkodjon. Ennek eredményeképpen csak egy tajvani exportáló gyártóra vonatkozóan számítottak ki egyéni dömpingkülönbözetet.
(37)
A fentiekre tekintettel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapítások legtöbbjét a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, főként az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó és egy együttműködő importőr által szolgáltatott adatokra, az Eurostat adataira és a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. Ebben az esetben nem lehetett használni a hivatalos tajvani exportstatisztikákat, mivel az érintett termék az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiség csupán kis hányadát jelenti.
2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.2.1. Rendes érték
(38)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy az együttműködő tajvani exportáló gyártó által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termék értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(39)
A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal. A terméktípusok meghatározásakor figyelembe vett elemek a következők voltak: i) a kötőelemek típusa, ii) a nyersanyagként használt acél minősége, iii) a kötőelemek DIN szabványa, iv) a kötőelemek átmérője és v) hossza.
(40)
Megvizsgálták továbbá, hogy az együttműködő exportáló gyártó belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(41)
Úgy vizsgálták meg, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, hogy megállapították a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(42)
A többi terméktípus esetében, amelyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték megállapítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően - a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva - úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.
2.2.2. Exportár
(43)
Az együttműködő tajvani exportáló gyártónak az uniós piacra irányuló exportértékesítései egy kivétellel közvetlenül független vevők számára történtek. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(44)
Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló exportot egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg.
2.2.3. Összehasonlítás
(45)
A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek bizonyítottan befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és mellékköltségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségeket.
2.2.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. A fenti módszer alapján megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportőr a felülvizsgálati időszak során is folytatatott dömpingnek minősülő tevékenységet. A dömping a 12 hónapos felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján 22 %-ot tesz ki.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingnek a felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján történő kiszámítása olyan módszer, amelyet a Bizottság rendszeresen használ a hatályvesztési felülvizsgálatoknál, amikor azt kell meghatározni, hogy folytatódik-e a dömping, illetve valószínű-e a dömping megismétlődése. A hatályvesztési felülvizsgálatok során valóban nem követelmény minden egyes művelet esetében dömpingkülönbözet felállítása, mivel az ilyen számítás csak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedés mértékének módosításához szükséges, ami azonban nem képezi a hatályvesztési felülvizsgálatok célját. A 4 kiválasztott hónap az egyes negyedévek utolsó hónapja volt, így egyenlően oszlott el a 12 hónapos felülvizsgálati időszakban.
(48)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően az egyetlen tajvani együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a kérdőívben bejelentett és a rendes érték kiszámításakor figyelembe vett egyes belföldi műveletek célja tulajdonképpen uniós export, nem pedig belföldi fogyasztás volt. A vállalat érvelése szerint ezeket a viszonteladási műveleteket független kötőelemgyártók vagy -kereskedők hajtották végre Tajvanban.
(49)
Meg kell jegyezni, hogy nincsen olyan bizonyíték, amely a fenti állítást alátámasztaná, tanúsítva, hogy az említett árukat az Európai Unióba exportálták volna. Ezért ezt az állítást elutasították.
(50)
Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének a mintában szereplő másik két exportáló gyártót illetően történő alkalmazására, rájuk vonatkozóan nem számítottak ki dömpingkülönbözetet. A felülvizsgálati kérelem szerint azonban a Tajvanból származó exportokat állítólagosan 14 % és 50 % közötti különbözettel dömpingelték. Nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék más következtetés levonását. Továbbá az a tény, hogy az egyetlen vizsgált vállalatról megállapították, hogy dömpingelt értékesítést folytat az uniós piacon, valamint hogy a Tajvanból importált érintett termék átlagára alacsonyabb, mint az adott vállalat átlagos exportára, ellenőrzött információk alapján megerősíti azt, hogy országos szintű dömpingelés áll fenn.
2.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(51)
Tajvan vonatkozásában a dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták.
(52)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: az exportáló tajvani gyártók szabad kapacitása, az uniós piac tajvani gyártókra gyakorolt vonzereje és a tajvani gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
2.3.1. Az exportőrök szabad kapacitása
(53)
Ami az exportőrök szabad kapacitását illeti, mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik tajvani gazdasági ágazatáról, az alábbi következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra és az ellenőrző látogatások során szerzett információkra támaszkodnak. A felülvizsgálati kérelem szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik új tajvani gyártói új berendezésekbe ruháztak be, hogy növeljék a termelési kapacitásukat. Ezenkívül az ellenőrzés kimutatta, hogy a kapacitás terén történő beruházások az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 2011-ben várhatóan 12 %-kal nőnek. A felülvizsgálati időszakban az együttműködő gyártó szabad kapacitása a teljes termelési kapacitás 7 %-a volt. A készletszintekről megállapították, hogy nagyon alacsonyak voltak, mivel az együttműködő vállalat csak rendelésre gyártotta az érintett terméket.
2.3.2. Az uniós piac vonzereje
(54)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem befolyásolta az Unióba irányuló tajvani exportot. Az Eurostat adatai és az ellenőrzött importadatok szerint a Tajvanból származó behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt, de ezen behozatalok értéke ugyanebben az időszakban 16 %-kal csökkent. Ez arra utal, hogy a Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik átlagos eladási ára a felülvizsgálati időszak során csökkent. Ez azt igazolja, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a tajvani exportőrök továbbra is képesek voltak az exportmennyiség fenntartására és áraik további csökkentésére.
(55)
E tekintetben a tajvani érdekelt felek egyike rámutatott, hogy a tajvani exportárak nem az exportőrök ellenséges árképzésének eredményeként csökkentek, hanem leginkább a fő nyersanyag, azaz a huzalalapanyagok árának fejlődését követte. Megjegyzendő, hogy a nyersanyagárak csökkenése a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek összes gyártóját ugyanúgy érintette. Változatlan marad azonban az a megállapítás, miszerint az uniós piac továbbra is vonzó a tajvani exportőrök számára, mivel az utóbbiak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére fenn tudták tartani az export mennyiségét.
2.3.3. A harmadik országokba irányuló export árai
(56)
A harmadik országokba irányuló tajvani exportot illetően meg kell jegyezni, hogy az elemezhető tajvani exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiséget tekintve e HR-kódokon belül körülbelül 2,6 %-ot tett ki. Ebből következően ezek az adatok az érintett termék Tajvanból harmadik országokba irányuló exportjának mennyiségére és áraira vonatkozóan nem használhatók információforrásként. A mintában szereplő három tajvani exportőrtől származó ellenőrzött exportadatok azonban csökkenést mutatnak a harmadik országokba irányuló export mennyiségében. Ez arra utal, hogy a tajvani exportok inkább az EU-ba irányulnak.
(57)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az együttműködő tajvani exportőr által szolgáltatott információk szerint az eladási egységár az Unióba irányuló értékesítéskor 10 %-kal magasabb, mint más országokba irányuló eladáskor, és hogy a más országokba exportált mennyiség csak 20 %-a az Unióba irányuló export mennyiségének.
2.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(58)
A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel levonható az a következtetés, hogy a Tajvanból származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a meglévő tajvani szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a tajvani exportáló gyártókat, hogy - a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén - növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1. Uniós termelés
(59)
Az uniós gyártókról rendelkezésre álló valamennyi információt - beleértve a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is - felhasználták az uniós össztermelés megállapítására.
(60)
Ennek alapján az uniós össztermelés becsült mértéke körülbelül 63 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a szám magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók becsült termelési mennyiségét.
(61)
A (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mintavételt alkalmaztak az uniós gyártók vizsgálata érdekében. A minta kiválasztásához információt szolgáltató 12 gyártó közül hat gyártóból álló minta került kiválasztásra. Ezt követően a (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az egyik gyártó nem működött együtt. A mintában szereplő együttműködő vállalatok a becsült uniós össztermelés körülbelül 31 %-át képviselték.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(62)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az (59) preambulumbekezdésben említett összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(63)
A mennyiségi és ártendenciák értékeléséhez a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kódokra vonatkozó Eurostat-importstatisztikákat, a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott adatokat és az uniós gyártóktól a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatokat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat használták fel.
2. Uniós fogyasztás
(64)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat Unióban megvalósult értékesítéseinek a felülvizsgálati kérelemből átvett, a mintában szereplő együttműködő gyártóktól kapott ellenőrzött adatokkal kiegészített mennyisége alapján, valamint a behozatal Eurostattól származó adatok alapján megállapított mennyisége alapján állapították meg.
(65)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (tonna)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás viszonylag stabil maradt. 2007 és 2009 között azonban a pénzügyi válság globális negatív hatásai következtében drámai, 18 %-os csökkenés következett be. 2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 20 %-os növekedést mutatva ismét fellendült.
3. Az érintett országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
3.1. Kumuláció
(67)
Az érintett országokból származó behozatal kumulációjának értékelése érdekében, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek fényében mindkét ország helyzetét külön-külön megvizsgálták.
(68)
Megállapítást nyert, hogy mind a Kínából, mind a Tajvanból származó behozatalok mennyisége meghaladta az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott de minimis küszöböt, és nem volt elhanyagolható. Ráadásul a figyelembe vett időszakban a két országból érkező behozatal mennyisége nagyrészt hasonló tendenciát követett, 2007 és 2009 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban növekedett. Ami az átlagos importárakat illeti, a (32) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából érkező behozatalok árának alakulása azt mutatta, hogy az Eurostat szerinti átlagos importár növekedett. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség többségét kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. A tajvani árak a figyelembe vett időszakban mindvégig csökkentek, legalacsonyabb szintjüket a felülvizsgálati időszakban érték el. A vizsgálat megmutatta azt is, hogy a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Ennélfogva a kumuláció feltételeit teljesültnek tekintették.
3.2. A Kínából és Tajvanból származó dömpingelt behozatal
(69)
A figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult a Kínából és Tajvanból származó behozatal:
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Az érintett országokból származó behozatal piaci részesedése
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Az érintett országokból származó behozatal átlagos importára (EUR/tonna)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy az érintett országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal nőtt. A fogyasztás alakulásával párhuzamosan 2008 és 2009 között visszaesés történt. Ez a csökkenés azonban nem volt olyan jelentős, mint a fogyasztás ugyanazon időszakban történt csökkenése. 2009 és a felülvizsgálati időszak között a behozatal ismét növekedett, mégpedig 43 %-kal.
(71)
A figyelembe vett időszak során az átlagos importárak 5 %-kal csökkentek. A mennyiségekhez hasonlóan az importárak is 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten, azután enyhén növekedtek.
(72)
A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatalok piaci részesedése a fogyasztás alakulását követte, és stabilan 7 % körül maradt.
3.3. Áralákínálás
(73)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára és a tajvani exportáló gyártók korlátozott együttműködésére, nagyon kevés információ áll rendelkezésre az Unióba exportált, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik típusát illetően. Ez a tény, valamint az, hogy az érintett termék a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik különféle típusait fedi le, amelyek között nagy árbeli eltérések vannak (például a facsavarok kategóriáján belül harmincszoros különbség is lehet az egységárak között), lehetetlenné tette, hogy érdemi ár-összehasonlítást lehessen végezni az alákínálás mértékének megállapítása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú súlyozott eladási átlagárainak az érintett országok Eurostattól származó, átlagos CIF-importárával való összehasonlítása nem mutatott alákínálást a felülvizsgálati időszak során. Ami Tajvant illeti, az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egy meghatározott típusát exportálta, amelyet az Unióban csak nagyon kis mennyiségben gyártanak. Ebből következően megfelelő terméktípusok hiányában nem lehetett az egyes típusokon alapuló alákínálási számítást végezni erre a vállalatra vonatkozóan.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(74)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(75)
A mintavétel alkalmazása miatt a kármutatók részben az uniós gazdasági ágazat egészére, részben csak a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozóan kerültek megállapításra. A makroökonómiai adatokat, mint például a piaci részesedést, a termelést, a kapacitást és kapacitáskihasználást, az értékesítési mennyiséget, a növekedést, a készleteket, a foglalkoztatást és a termelékenységet érintő kárelemzés az Uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokon alapul. Egyéb esetekben a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatokat használták (ügyleti árak, beruházások és a beruházások megtérülése, bérek, nyereségesség, pénzforgalom és tőkebevonási képesség).
4.2. Termelés
(76)
Az alábbi táblázatban látható, hogy a termelés a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. Az alacsonyabb keresletnek megfelelően az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és 2009 között először meredeken, 24 %-kal csökkent, majd 2009 és a felülvizsgálati időszak között enyhén, 10 %-kal emelkedett.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Forrás: Makroadatok.
4.3. Kapacitás és kapacitáskihasználás
(77)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 13 %-kal esett vissza, és a termelés alakulásának megfelelően a kapacitáskihasználás 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe, 4 %-os csökkenést mutatott.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitáskihasználás
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Forrás: Makroadatok.
4.4. Készletek
(78)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2007 és 2008 között csökkent, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között stabil maradt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje némileg emelkedett, de továbbra is 26 %-kal alacsonyabb volt, mint 2007-ben.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Forrás: Mikroadatok.
4.5. Az értékesítés mennyisége
(79)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései a figyelembe vett időszakban 25 %-kal csökkentek. Az értékesítés mennyisége 2007 és 2009 között 28 %-kal csökkent, a legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el. A felülvizsgálati időszakban azonban fellendült, a 2009-es szintekhez képest 5 %-os növekedést mutatott. Említésre méltó, hogy ez a növekedés sokkal kisebb mértékű volt, mint a kereslet ugyanazon időszakban történt növekedése (20 %).
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Független fogyasztók részére történt uniós értékesítések mennyisége (tonna)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Forrás: Makroadatok.
4.6. Piaci részesedés
(80)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007 és a felülvizsgálati időszak között fokozatosan, 12 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Forrás: Makroadatok.
4.7. Növekedés
(81)
Ahogyan a (65) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szerepel, az uniós fogyasztás 2007 és 2009 között csökkent, majd ismét emelkedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet. Az uniós gazdasági ágazat azonban a figyelembe vett időszakban 12 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből, míg az érintett behozataloknak sikerült stabilan tartaniuk a piaci részesedésüket.
4.8. Foglalkoztatás
(82)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Forrás: Makroadatok.
4.9. Termelékenység
(83)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - teljesítmény/fő/év alapon számolva - 2007 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, majd a felülvizsgálati időszakban emelkedett.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Forrás: Makroadatok.
4.10. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(84)
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és 2009 között jelentős mértékben, 50 %-kal csökkentek. Ez részben a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártásához felhasznált nyersanyag költségeinek jelentős csökkenése miatt történt. A felülvizsgálati időszakban azonban 2009-hez képest növekedtek az eladási árak, de még mindig 35 %-kal alacsonyabbak voltak a figyelembe vett időszak elején alkalmazott áraknál.
(85)
A vizsgálat kimutatta, hogy az eladási árak 2007 és 2009 közötti csökkenése részben a gazdasági válság hatását tükrözte, amelynek eredményeképpen a költségek az említett időszakban 28 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés főként a rozsdamentes acélból készült kötőelemek gyártásához felhasznált fő nyersanyag, a nikkel árának alakulását tükrözte. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy bár a pénzügyi válság negatív hatást gyakorolt az eladási árakra, a behozatalok is lefelé szorították az árakat; különösen igaz ez az egyéb harmadik országokból származó behozatalokra, amelyek az alacsony fogyasztás ellenére nagyobb teret hódítottak az uniós piacon, és nyomást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített legfontosabb terméktípusok árára, az uniós gazdasági ágazat pedig arra kényszerült, hogy a költségek csökkenését meghaladó mértékben csökkentse az árait. Ez az uniós gazdasági ágazat teljesítményének jelentős visszaesését eredményezte ebben az időszakban. Még ha 2009-hez képest emelkedtek is az eladási árak a felülvizsgálati időszakban, nem voltak elég magasak ahhoz, hogy fedezzék az összes költséget és lehetővé tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat ésszerű haszonkulccsal működjön.
(86)
Az alábbi táblázatban szereplő eladási árak átlagos tonnánkénti árak, amelyek nagyban függenek a termékek összetételétől. A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egyes kategóriáin belül akár harmincszoros különbség is lehet az árak között.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Forrás: Mikroadatok.
4.11. Bérek
(87)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 12 %-kal csökkent.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség (ezer EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Forrás: Mikroadatok.
4.12. Beruházások
(88)
2008-ban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak többi évéhez képest jelentős beruházásokat eszközölt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártása terén. 2008-at követően csökkentek a beruházások.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (ezer EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Forrás: Mikroadatok.
4.13. Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(89)
A fenti (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat kimutatta, hogy még ha az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte is, az uniós gazdasági ágazat áraira nyomást gyakorolt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatala, és nem tette lehetővé a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik előállítása és értékesítése során felmerült minden költség fedezését. Ez azt eredményezte, hogy jelentősen csökkent a nyereségesség, amely 2007-ben pozitív volt, azt követően pedig negatív, ahogyan az alábbi táblázatban látható.
(90)
A befektetések megtérülése a felülvizsgálati időszakban jelentősen csökkent, a 2007. évi 29 %-ról -17 %-ra.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Forrás: Mikroadatok.
4.14. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(91)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, azután enyhén növekedett. A felülvizsgálati időszakban azonban a pénzforgalom még mindig jelentősen elmaradt a 2007. évitől.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Forrás: Mikroadatok.
4.15. A dömpingkülönbözet nagysága
(92)
A hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős mértékű dömping, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó által megadott adatok alapján Kínára vonatkozóan 13,6 % és 61,8 %, Tajvanra vonatkozóan pedig 14 % és 50 % közötti szinten. A tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.16. A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(93)
A 2007. évet követően csaknem minden, az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetére vonatkozó vizsgált mutató hanyatlást mutat. A hatályban lévő intézkedések ellenére az érintett országokból érkező behozatal némileg növekedett, és sikerült stabilan tartania piaci részesedését. 2009-ben, amikor a pénzügyi válság kihatott a teljes uniós keresletre, az eladási árak pedig nyomottak voltak, az uniós gyártók elveszítették a fogyasztóik jelentős részét. Csak néhány uniós gyártó tudta növelni a termelési mennyiségét azzal, hogy más típusú kötőelemeket (pl. szénacél kötőelemeket) gyártott, és tudta kihasználni a méretgazdaságosság előnyeit, kompenzálva ezzel az értékesítési volumen csökkenését a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik üzletágában. Ugyanakkor az uniós gyártók a termelés hatékonyabbá tétele céljából erőfeszítéseket tettek a beruházásaik növelése érdekében. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak sikerült javítania a teljesítményét, bár továbbra is veszteséges maradt. Nem valószínű, hogy ez a helyzet javulni fog, mivel a kapacitáskihasználás szintje az előrejelzések szerint nagyon alacsony lesz.
5. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések és az uniós fogyasztás figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése ellenére a figyelembe vett időszakban némileg nőtt a Kínából és Tajvanból származó behozatal, és stabilan tartotta a piaci részesedését.
(95)
A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem lehetett érdemi ár-összehasonlítást végezni az érintett országok importárai és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon érvényesített eladási árai között, tekintettel a kínai és tajvani exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozó információk hiányára, valamint az ezen az átlagáron belüli különféle terméktípusok árai közötti jelentős különbségekre. Az egyetlen együttműködő tajvani gyártó exportárait nem lehetett érdemben összehasonlítani a mintában szereplő uniós gyártók áraival, mivel a hasonló terméktípusok nem feleltek meg egymásnak.
(96)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a (22) preambulumbekezdésben említett tajvani együttműködő gyártó azt állította, hogy exportja nem okozott kárt a kérelmezőnek, mivel a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek olyan típusait állítja elő, amelyeket csupán néhány uniós gyártó gyárt, korlátozott mennyiségben. E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a kárértékelés az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, és nem csak a kérelmezőre. Másodsorban az intézkedések az eredeti vizsgálat szerinti termékkörre vonatkozóan vannak hatályban, és - amint azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében nem módosítható.
5.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Az acélipar és a kapcsolódó iparágak 2007. évi pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor 2008 végén megkezdődött a gazdasági válság. Még amikor stagnált a piac, különösen 2009-ben, egyes uniós gyártók akkor is folytatták beruházásaikat az elavult gépek és berendezések cseréje, és a gyártási költségek csökkentése érdekében és azért, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból érkező alacsony árú behozatal növekedése ellenére is versenyképesek legyenek. Amikor a kereslet csökkenése volt észlelhető, az uniós gyártók szembesültek a jelentős forgalmazók erős tárgyalási pozíciójával is, amely forgalmazók egyre inkább kezdték leszorítani az árakat, ez pedig negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
5.3. Egyéb országokból származó behozatal
(98)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatását is elemezték. A figyelembe vett időszak során 26 %-kal, körülbelül 52 000 tonnáról körülbelül 66 000 tonnára nőtt az ilyen behozatal összesített mennyisége. Ugyanakkor az átlagos importárak a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkentek, így a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése nőtt, a 2007. évi 42,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 54,2 %-ra.
(99)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal nagy része Indiából, a Fülöp-szigetekről és Malajziából származik. Az ebből a három országból származó behozatal összesen körülbelül 36 %-os piaci részesedést képviselt a felülvizsgálati időszakban.
(100)
Ami az Indiából származó behozatalt illeti, az a figyelembe vett időszakban 141 %-kal, a 2007. évi körülbelül 8 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 20 000 tonnára nőtt. Az átlagos importárak 32 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban, és jelentősen alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszakbeli átlagos eladási árainak. Ebből következően az indiai exportőrök a 2007. évi 6,7 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 16,4 %-ra növelték a piaci részesedésüket.
(101)
A Fülöp-szigetekről származó behozatal az Indiából származó behozatalhoz hasonló tendenciát mutat: a figyelembe vett időszakban 129 %-kal, a 2007. évi körülbelül 6 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 14 000 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban 38 %-kal csökkentek az átlagos importárak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ebből következően a Fülöp-szigetek piaci részesedése a 2007. évi 4,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 11,4 %-ra nőtt.
(102)
Ami a Malajziából származó behozatalt illeti, bár a behozatal a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott (-27 %), a malajziai exportőrök továbbra is 8,2 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Az Eurostat adatai szerint továbbá a Malajziából származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak elején meghaladta az érintett országokból származó behozatal árát, de az időszak második felében sokkal alacsonyabb volt annál.
(103)
Végül pedig úgy tűnik, hogy az egyéb harmadik országbeli - elsősorban indiai, Fülöp-szigeteki és malajziai - exportőrök profitáltak a Kína és Tajvan elleni dömpingellenes intézkedésekből. A figyelembe vett időszak második felében az Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal a kínai és tajvani áraknál alacsonyabb áron több mint kétszeresére nőtt, míg a Malajziából származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott. Ez a kiegészítő árleszorítás további negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amely azzal szembesült, hogy a nyeresége és más pénzügyi mutatói erős negatív tendenciát mutatnak 2008-tól kezdődően. Ebből következően a különösen Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal alakulása nyilvánvalóan hozzájárult az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez és az ágazat pénzügyi helyzetének negatív alakulásához.
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Az egyéb országokból származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Az Indiából származó behozatal ára (EUR/tonna)
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
A Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége (tonna)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
A Fülöp-szigetekről származó behozatal piaci részesedése
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
A Malajziából származó behozatal mennyisége (tonna)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
A Malajziából származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Következtetés
(104)
Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, az uniós gazdasági ágazat ugyanebben az időszakban elveszítette az értékesítési mennyisége 25 %-át, ami azt eredményezte, hogy a piaci részesedése a 2007. évi 50,6 %-ról a felülvizsgálati időszakra 38,6 %-ra csökkent. Ugyanakkor az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok stabilan tudták tartani a piaci részesedésüket.
(105)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a legtöbb kármutató a dömpingellenes intézkedések ellenére negatívan alakult: a termelés mennyisége 17 %-kal, az értékesítés mennyisége pedig 25 %-kal csökkent, a kapacitás és a kapacitáskihasználás visszaesett, ezt pedig a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének csökkenése követte. A nyereségesség a 2007. évi 7 %-ról a felülvizsgálati időszakra -3 %-ra esett vissza, és a pénzforgalom is hasonlóan negatív tendenciát mutatott.
(106)
Megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak során általában véve romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig, amikor az értékesítési mennyiség és a megfelelő árszint fenntartására irányuló erőfeszítéseit az érintett országokból származó, megnövekedett dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból származó olcsó behozatal gátolta, bizonytalanná vált.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Kapcsolat az érintett országok harmadik országokba irányuló kivitelének mennyisége és árai, valamint az Unióba irányuló kivitel mennyisége és árai között
(107)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre információ az általuk más piacokon érvényesített exportárakról. Ami Tajvant illeti, az ellenőrzött vállalatokról rendelkezésre álló információk alapján a harmadik országokba irányuló export átlagos árai alacsonyabbak, mint az uniós piacon alkalmazott árak. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az vélhetően arra ösztönözné a tajvani exportőröket, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé.
2. Az érintett országok kihasználatlan kapacitása
(108)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy jelentős termelési kapacitás áll rendelkezésre mind Kínában, mind Tajvanban, és mindkét ország képes gyorsan növelni termelése mennyiségét. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2009. évi bevezetése (8) a kínai behozatal visszaesését eredményezte, és olyan kapacitást szabadított fel, amelyet fel lehet használni a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártására. Említésre méltó továbbá, hogy egy nemrég befejezett, a kijátszások feltárására irányuló vizsgálat kiterjesztette a Kínából származó egyes vas és acél kötőelemekre bevezetett intézkedéseket a Malajziában berakodott behozatalokra is (9). Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére.
3. Következtetés
(109)
Egyértelmű, hogy az érintett országbeli gyártók jelentősen meg tudnák növelni az uniós piacra irányuló exportjuk mennyiségét. Tajvant illetően továbbá úgy tűnik, hogy a harmadik országokba irányuló export ára alacsonyabb az uniós piacon érvényesített áraknál, így valószínűbbé válik, hogy intézkedések hiányában a harmadik országokba irányuló export egy részét átirányítják az uniós piacra. Ez minden valószínűség szerint negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
(110)
Mint az a fentiekből is látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan. Ha az uniós gazdasági ágazat az érintett országokból származó, dömpingelt árú behozatal megnövekedett mennyiségének lenne kitéve, az valószínűleg az értékesítései, piaci részesedése és eladási árai további csökkenését, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének romlását vonná maga után. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve bizonytalan helyzetének további romlását eredményezné, és az ágazat további jelentős károkat szenvedne el.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(111)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(112)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is.
(113)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(114)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető meglehetősen egészséges gazdasági helyzet is megerősítette. A figyelembe vett időszak során azonban az uniós gazdasági ágazat veszített értékesítési mennyiségéből és piaci részesedéséből, továbbá az eladási árak is csökkentek, míg az érintett országokból származó behozatal a hatályban lévő intézkedések ellenére némileg növekedett. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és az ágazat veszteségessé vált. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még rosszabb helyzetben lenne.
3. Az importőrök/felhasználók érdekei
(115)
A megkeresett 20 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy felhasználó működött együtt, és azt állapították meg, hogy a felhasználók nem csak az érintett országokból, hanem más beszerzési forrásokból is be tudják szerezni a vizsgált terméket. A rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek a továbbfeldolgozott termékek költségére gyakorolt elhanyagolható hatására tekintettel azt is megállapították, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.
(116)
A mintában szereplő három importőr közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennek a vállalatnak az érintett országokból származó behozatalban való részesedése nagyon alacsony volt, a felülvizsgálati időszakban 1,1 %-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az importőr nyereségessége egészséges (5 % és 10 % közötti) szinten alakult, miközben az érintett terméknek a vállalat teljes tevékenységében való részesedése 10 % alatt van. Tehát megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nagyon korlátozott mértékű hatást gyakorolna erre az importőrre.
4. Következtetés
(117)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(118)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(119)
A fentiekből következően - az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően - az 1890/2005/EK rendelettel a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek nettó, uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalatok
Dömpingellenes vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kína
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou város
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Minden más vállalat
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
A mellékletben felsorolt vállalatok
15,8
A649
Minden más vállalat
23,6
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 4-én.


Input:
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 200/2012
(2012. gada 8. marts)
par Savienības mērķi samazināt Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium broileru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta otro daļu, 8. panta 1. punkta otro daļu un 13. panta otro daļu,
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 2160/2003 mērķis ir nodrošināt, ka tiek veikti atbilstīgi un iedarbīgi pasākumi, citu starpā, salmonellas atklāšanai un kontrolei visos atbilstošos posmos, un jo īpaši primārās ražošanas līmenī, tas ir, saimēs, lai ierobežotu pārtikā sastopamu zoonozi izraisošo patogēnu izplatību un tādējādi mazinātu sabiedrības veselības apdraudējumu.
(2)
Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 5. punktā paredzēts, ka nosakāms Savienības mērķis, lai samazinātu visu to salmonellas serotipu izplatību broileru vidū, kuri var kaitēt sabiedrības veselībai. Šis samazinājums ir būtisks, lai nodrošinātu to kritēriju izpildi, kas svaigai broileru gaļai paredzēti attiecībā uz salmonellu minētās regulas II pielikuma E daļā un I pielikuma 1. nodaļā 2005. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (2).
(3)
Regulā (EK) Nr. 2160/2003 noteikts, ka Savienības mērķim jāparedz skaitliski noteikt joprojām pozitīvo epidemioloģisko vienību maksimālo īpatsvaru procentos un/vai joprojām pozitīvo epidemioloģisko vienību skaita minimālo procentuālo samazināšanos, norādīt maksimālo termiņu, kurā mērķis sasniedzams, un noteikt mērķa sasniegšanas pārbaudei nepieciešamo testa shēmas. Attiecīgos gadījumos tam ir jāietver sabiedrības veselībai bīstamu serotipu noteikšana.
(4)
Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir noteikts, ka, izvirzot Savienības mērķi, ir jāņem vērā valstu noteikto pasākumu īstenošanā iegūtā pieredze un Komisijai vai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) saskaņā ar spēkā esošajām Savienības prasībām nosūtītā informācija, kas jo īpaši attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvā 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (3), un jo īpaši tās 5. pantā paredzēto informāciju.
(5)
Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regulā (EK) Nr. 646/2007, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par Kopienas mērķi samazināt Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium izplatību broileriem un atceļ Regulu (EK) Nr. 1091/2005 (4), ir izklāstīts mērķis samazināt joprojām minēto divu salmonellu serotipu pozitīvo broileru saimju maksimālo īpatsvaru līdz 1 % vai mazāk līdz 2011. gada 31. decembrim.
(6)
Eiropas Savienības kopsavilkuma ziņojums par zoonožu, zoonožu ierosinātāju tendencēm un avotiem un pārtikas produktu izraisītiem infekciju uzliesmojumiem 2009. gadā (5) apliecināja, ka Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium ir ar cilvēku slimībām visbiežāk saistītie serotipi. 2009. gadā ievērojami samazinājās Salmonella enteritidis izraisītās cilvēku slimības, taču bija novērojams Salmonella typhimurium izraisīto slimību pieaugums.
(7)
EFSA 2011. gada jūlijā pieņēma zinātnisku atzinumu par kvantitatīvu novērtējumu saistībā ar ietekmi uz cilvēku veselību, kāda ir jauna mērķa izvirzīšanai attiecībā uz salmonellas izplatības samazināšanu starp broileriem (6). Tā secināja, ka Salmonella enteritidis mājputnu vidū ir veiksmīgākā zoonozes salmonellas serotipa transmisija no pieaugušiem putniem uz cāļiem. EFSA arī novēroja, ka Savienības kontroles pasākumi attiecībā uz broileriem ir panākuši ievērojamu samazinājumu cilvēku saslimšanas gadījumos ar salmenolozi, kas iegūta no broileriem, salīdzinot ar 2006. gada situāciju. Tāpēc mērķis būtu jāapstiprina.
(8)
Salmonellas typhimurium monofāziskie celmi pēdējos gados ir kļuvuši par vienu no visbiežāk novērotajiem salmonellas serotipiem dažādu sugu dzīvniekos un klīniskos cilvēku izolātos. EFSA2010. gada 22. septembrī pieņemtajā 2010. gada zinātniskajā atzinumā par “Salmonella typhimurium līdzīgu celmu” radītā sabiedrības veselības apdraudējuma uzraudzību un novērtējumu (7) arī norādīts, ka Salmonella typhimurium monofāziskie celmi ar antigēnu formulu 1,4,[5],12:i:-, kas ietver celmus ar un bez O5 antigēna, jāuzskata par Salmonella typhimurium variantiem un jāuzskata, ka tie rada sabiedrības veselības apdraudējumu, kas pielīdzināms citu Salmonella typhimurium celmu radītajiem riskiem. Tāpēc mērķis jāattiecina arī uz Salmonella typhimurium celmiem ar antigēnu formulu 1,4,[5],12:i:-.
(9)
Lai pārbaudītu, vai Savienības mērķis ir sasniegts, ir atkārtoti jāpārbauda broileru saimes. Lai izvērtētu un salīdzinātu rezultātus, ir jāparedz vienota testu shēma sasniegto Savienības mērķu noteikšanai.
(10)
Valsts kontroles programmām, kuras izstrādātas, lai 2012. gadā sasniegtu Savienības mērķi attiecībā uz Gallus gallus broileru saimēm, Savienības līdzfinansējumu piešķir saskaņā ar Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (8). Tehniskie grozījumi, kas paredzēti šīs regulas pielikumā, ir tieši piemērojami. Tādēļ Komisijai nav atkārtoti jāapstiprina valstu kontroles programmas, ar kurām īsteno šo regulu. Tāpēc nav nepieciešams noteikt pārejas periodu.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Savienības mērķis
1. Savienības mērķis, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 1. punktā, Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium izplatības samazināšanai broileru vidū („Savienības mērķis”) ir Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium pozitīvo broileru saimju ikgadējā maksimālā īpatsvara samazinājums procentos, kas vienāds ar 1 % vai mazāk.
Saistībā ar monofāziskajiem Salmonella typhimurium celmiem serotipus ar antigēna formulu 1,4,[5],12:i:- iekļauj Savienības mērķī.
2. Testu shēma Savienības mērķa sasniegšanas gaitas pārbaudei ir izklāstīta pielikumā („testu shēma”).
2. pants
Savienības mērķa pārskatīšana
Savienības mērķi pārskata Komisija, ņemot vērā informāciju, kura savākta saskaņā ar testu shēmu un kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 6. punkta c) apakšpunktā.
3. pants
Regulas (EK) Nr. 646/2007 atcelšana
Regula (EK) Nr. 646/2007 tiek atcelta.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
4. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. martā


Input:
REGULAMENTO (UE) N.o 278/2010 DA COMISSÃO
de 31 de Março de 2010
que altera o Regulamento (CE) n.o 1276/2008 relativo à vigilância por controlo físico das exportações de produtos agrícolas que beneficiam de restituições ou de outros montantes e o Regulamento (CE) n.o 612/2009 que estabelece regras comuns de execução do regime das restituições à exportação para os produtos agrícolas
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho, de 22 de Outubro de 2007, que estabelece uma organização comum dos mercados agrícolas e disposições específicas para certos produtos agrícolas (Regulamento «OCM única») (1) e, nomeadamente, o seu artigo 170.o, alínea c), o seu artigo 194.o, alínea a), em conjugação com o seu artigo 4.o,
Considerando o seguinte:
(1)
Nos termos do artigo 15.o do Regulamento (CE) n.o 1276/2008 da Comissão (2), a estância aduaneira deve anotar, em exemplares de controlo T5 ou em documentos equivalentes, as informações sobre os controlos físicos, a isenção dos controlos físicos, os controlos dos selos ou os controlos de substituição previstas nos anexos III a VII do mesmo regulamento.
(2)
O artigo 51.o do Regulamento (CE) n.o 1043/2005 da Comissão, de 30 de Junho de 2005, que aplica o Regulamento (CE) n.o 3448/93 do Conselho no que se refere ao regime de concessão de restituições à exportação para certos produtos agrícolas exportados sob a forma de mercadorias não abrangidas pelo anexo I do Tratado e aos critérios de fixação do seu montante (3), prevê que, em relação a determinados produtos constantes do seu anexo IV, seja realizada uma análise da mercadoria para determinar se esses produtos podem beneficiar de uma restituição. A estância aduaneira de exportação deve anotar que foi realizada uma análise.
(3)
Em conformidade com o artigo 5.o, n.o 8, do Regulamento (CE) n.o 612/2009 (4) da Comissão, a estância aduaneira deve verificar visualmente a concordância dos produtos com as declarações de exportação e anotar essa verificação na casa D do exemplar de controlo T5 ou em documento equivalente, por meio de uma das menções constantes do anexo II do mesmo regulamento.
(4)
Constata-se que as anotações exigidas, nas suas diversas versões linguísticas e caligrafias, podem ser difíceis de ler ou compreender pelas autoridades envolvidas. É, por conseguinte, adequado simplificar os procedimentos, substituindo as anotações manuscritas nos exemplares de controlo T5 por códigos uniformes.
(5)
Os controlos físicos e de substituição devem ser realizados com base na gestão de riscos, o que implica que a reputação profissional do exportador constitui um dos elementos a ter em conta. As informações a indicar no exemplar de controlo T5, exigidas pelos Regulamentos (CE) n.o 1276/2008 e (CE) n.o 612/2009, servem, entre outros elementos, para notificar as medidas de controlo adoptadas à estância aduaneira de exportação ou à estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5. Constata-se que, nos casos em que o exemplar de controlo T5 não é correctamente preenchido, o processo de selecção das medidas de controlo, com base no risco, realizado pela estância aduaneira, é dificultado. Uma vez que o exemplar de controlo T5 correctamente preenchido constitui um indicador do profissionalismo do exportador e do seu cumprimento das regras aplicáveis, afigura-se, por conseguinte, adequado notificar as deficiências do exemplar de controlo T5 às autoridades responsáveis pelo ajustamento do perfil de risco do exportador no Estado-Membro de emissão do exemplar de controlo T5.
(6)
Os Regulamentos (CE) n.o 1276/2008 e (CE) n.o 612/2009 devem, pois, ser alterados em conformidade.
(7)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão para a Organização Comum dos Mercados Agrícolas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O Regulamento (CE) n.o 1276/2008 é alterado do seguinte modo:
1.
Ao artigo 2.o é aditada a seguinte alínea:
«m) “Código de controlo”: a informação expressa pela letra “A” seguida de quatro dígitos, gerados por meios electrónicos, impressos, ou manuscritos de forma claramente legível.»
2.
O artigo 15.o passa a ter a seguinte redacção:
«Artigo 15.o
Exemplar de controlo T5
1. Para efeitos do artigo 912.o-C, n.os 3 e 4, do Regulamento (CEE) n.o 2454/93, se for caso disso, as autoridades aduaneiras anotam no exemplar de controlo T5, ou no documento equivalente que acompanha os produtos, os códigos de controlo pertinentes previstos no anexo IIA do presente regulamento, em conformidade com as seguintes regras:
a)
A estância aduaneira de exportação anota na casa D o código de controlo indicado no anexo IIA, parte 1, correspondente a uma das seguintes situações:
i)
foi realizado um controlo físico das restituições à exportação previsto no artigo 4.o do presente regulamento,
ii)
foi efectuada uma análise em conformidade com o artigo 51.o do Regulamento (CE) n.o 1043/2005 da Comissão (5),
iii)
trata-se de uma exportação de ajuda alimentar ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 2298/2001, isenta de controlo físico;
b)
A estância aduaneira de saída ou a estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5, após ter realizado os controlos sobre a integridade dos selos referida no artigo 7.o do presente regulamento, anota na casa J o código de controlo indicado no anexo IIA, parte 2, correspondente a uma das seguintes situações:
i)
o selo é conforme, ou a sua ausência é justificada nos termos do artigo 5.o, n.o 8, do Regulamento (CE) n.o 612/2009 (6) da Comissão,
ii)
não existe selo ou foi quebrado;
c)
A estância aduaneira de saída ou a estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5 anota na casa J o código de controlo indicado no anexo IIA, parte 3, correspondente a uma das seguintes situações:
i)
as constatações do controlo de substituição referido no artigo 8.o do presente regulamente são conformes,
ii)
foi colhida uma amostra no âmbito do controlo de substituição referido no artigo 8.o ou do controlo de substituição específico referido no artigo 9.o do presente regulamento, mas as constatações não estão ainda disponíveis devido à verificação em curso por análise laboratorial,
iii)
as constatações do controlo de substituição específico referido no artigo 9.o do presente regulamente são conformes,
iv)
as constatações do controlo de substituição referido no artigo 8.o ou do controlo de substituição específico referido no artigo 9.o não são conformes.
2. A estância aduaneira de saída ou a estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5 indica na casa J do exemplar de controlo T5 o número de referência da estância aduaneira em conformidade com o anexo 37C, ponto 8, do Regulamento (CEE) n.o 2454/93.
No caso referido no n.o 1, alínea c), subalínea ii), a estância aduaneira em causa, logo que a verificação esteja concluída, anota as constatações da mesma na casa J de uma cópia do exemplar de controlo T5 previamente enviada, utilizando o código de controlo pertinente referido no n.o 1, alínea c).
No caso referido no n.o 1, alínea c), subalínea iv), a estância aduaneira que efectuou as constatações:
a)
Anexa à cópia do exemplar de controlo T5 a devolver ao organismo pagador, de acordo com o procedimento previsto no artigo 912.o-C, n.o 4, do Regulamento (CEE) n.o 2454/93, uma cópia do relatório de controlo previsto no n.o 5 do presente artigo, indicando os controlos efectuados e as razões pelas quais a regulamentação no domínio das restituições à exportação poderá não ter sido cumprida; e
b)
Solicita que o organismo pagador a informe do seguimento dado às suas constatações.
3. Se os procedimentos de selecção dos controlos da integridade dos selos referidos no artigo 7.o, ou dos controlos de substituição referidos no artigo 8.o, ou dos controlos de substituição específicos referidos no artigo 9.o, e, por conseguinte, a aplicação da gestão dos riscos, forem dificultados devido ao facto de o exemplar de controlo T5 conter informações incompletas, a estância aduaneira de saída ou a estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5 anota na casa J, enquanto informação complementar, um dos códigos de controlo indicados no anexo IIA, parte 4.
4. A estância aduaneira de saída ou a estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5 toma as medidas necessárias para disponibilizar a qualquer momento à Comissão o número de:
a)
Exemplares de controlo T5 e documentos equivalentes tidos em conta para efeitos dos controlos da integridade dos selos referidos no artigo 7.o, dos controlos de substituição referidos no artigo 8.o e dos controlos de substituição específicos referidos no artigo 9.o;
b)
Controlos da integridade dos selos, referidos no artigo 7.o, realizados;
c)
Controlos de substituição, referidos no artigo 8.o, realizados;
d)
Controlos de substituição específicos, referidos no artigo 9.o, realizados.
Um duplicado ou uma cópia do documento é arquivado na estância aduaneira de saída ou na estância aduaneira de destino do exemplar de controlo T5 ou documento equivalente, consoante o caso, de forma a poder ser facilmente consultado.
5. Cada controlo de substituição e controlo de substituição específico, referidos nos artigos 8.o e 9.o, é objecto de um relatório, elaborado pelo funcionário aduaneiro que tiver realizado o controlo.
O relatório deve permitir monitorizar os controlos efectuados e inclui a data e o nome do funcionário aduaneiro. Sem prejuízo do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 885/2006, o relatório é arquivado na estância aduaneira que executou o controlo ou num local do Estado-Membro, de forma a poder ser facilmente consultado, durante os três anos seguintes ao ano de exportação.
3.
São suprimidos os anexos III a VII.
4.
É aditado um novo anexo IIA, cujo texto consta do anexo I do presente regulamento.
Artigo 2.o
O Regulamento (CE) n.o 612/2009 é alterado do seguinte modo:
1.
No artigo 5.o, n.o 8, o segundo parágrafo passa a ter a seguinte redacção:
«Antes da aposição dos selos, a estância aduaneira de exportação verificará visualmente a concordância dos produtos com as declarações de exportação. O número de verificações visuais não será inferior a 10 % do número de declarações de exportação, sem contar as que se referem a produtos já controlados fisicamente ou seleccionados para controlo físico ao abrigo do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1276/2008. A estância aduaneira anotará essa verificação na casa D do exemplar de controlo T5 ou documento equivalente por meio do código de controlo definido no artigo 2.o, alínea m), do Regulamento (CE) n.o 1276/2008 e constante do anexo II do presente regulamento.»
2.
O anexo II é substituído pelo texto que consta do anexo II do presente regulamento.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é aplicável a partir de 1 de Julho de 2010.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 31 de Março de 2010.


Input:
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 480/2012 DE LA COMMISSION
du 7 juin 2012
relatif à l’ouverture et à la gestion d’un contingent tarifaire de brisures de riz, relevant du code NC 1006 40 00, pour la production de préparations alimentaires du code NC 1901 10 00
(texte codifié)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1095/96 du Conseil du 18 juin 1996 concernant la mise en œuvre des concessions figurant sur la liste CXL établie à la suite de la conclusion des négociations au titre de l’article XXIV:6 du GATT (1), et notamment son article 1er,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 2058/96 de la Commission du 28 octobre 1996 relatif à l’ouverture et à la gestion d’un contingent tarifaire de brisures de riz, relevant du code NC 1006 40 00, pour la production de préparations alimentaires du code NC 1901 10 (2), a été modifié à plusieurs reprises (3) et de façon substantielle. Il convient, dans un souci de clarté et de rationalité, de procéder à la codification dudit règlement.
(2)
Parmi les concessions précitées figure un contingent tarifaire de 1 000 tonnes de brisures de riz à droit de douane zéro, relevant du code NC 1006 40 00, pouvant être importées annuellement, pour la production de préparations alimentaires du code NC 1901 10 00.
(3)
Il y a lieu d’indiquer que les dispositions du règlement (CE) no 1342/2003 de la Commission du 28 juillet 2003 portant modalités particulières d’application du régime des certificats d’importation et d’exportation dans le secteur des céréales et du riz (4) s’appliquent dans le cadre du présent règlement.
(4)
Le règlement (CE) no 1301/2006 de la Commission du 31 août 2006 établissant des règles communes pour l’administration des contingents tarifaires d’importation pour les produits agricoles gérés par un système de certificats d’importation (5) arrête en particulier les modalités relatives aux demandes, à la qualité du demandeur, ainsi qu’à la délivrance des certificats. Ce règlement limite la durée de validité des certificats au dernier jour de la période du contingent tarifaire et s’applique sans préjudice des conditions supplémentaires ou dérogations établies par les règlements sectoriels.
(5)
Dans un souci de gestion du contingent tarifaire ouvert en vertu du présent règlement, il est nécessaire de permettre aux opérateurs de présenter plus d’une demande de certificat par période contingentaire et donc de déroger à l’article 6, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1301/2006. Par ailleurs, en vue d'améliorer le contrôle de ce contingent, ainsi que d’harmoniser et de simplifier la gestion de celui-ci, il convient de prévoir que le dépôt des demandes de certificats d’importation soit effectué de manière hebdomadaire.
(6)
En vue d’assurer une bonne gestion administrative du régime précité, des modalités particulières en matière de dépôt des demandes et de délivrance des certificats doivent être arrêtées. Ces modalités sont soit complémentaires, soit dérogatoires aux dispositions du règlement (CE) no 376/2008 de la Commission du 23 avril 2008 portant modalités communes d’application du régime des certificats d’importation, d’exportation et de préfixation pour les produits agricoles (6).
(7)
Il est nécessaire de prévoir des dispositions particulières afin de garantir que les brisures de riz importées ne soient pas détournées des utilisations prévues. Il y a lieu, à cette fin, de subordonner le bénéfice de l’exemption des droits de douane notamment à un engagement de l’importateur attestant l’utilisation projetée et à la constitution d’une garantie d’un montant égal au droit de douane non perçu. La fixation d’un délai raisonnable de transformation est nécessaire pour une gestion suivie du régime en cause. L’expédition des marchandises donne lieu à l’établissement dans l’État membre de mise en libre pratique d’un exemplaire de contrôle T5, conformément aux modalités définies dans le règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission du 2 juillet 1993 fixant certaines dispositions d’application du règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil établissant le code des douanes communautaire (7), qui constitue l’instrument approprié pour apporter la preuve de la transformation. Lorsque la transformation a lieu dans l’État membre de mise en libre pratique, la preuve de la transformation peut être apportée au moyen d’un document national équivalent.
(8)
Bien que la garantie soit constituée pour assurer le paiement d’une dette douanière à l’importation qui viendrait à naître, il est opportun d’introduire une certaine flexibilité en ce qui concerne la libération de cette garantie.
(9)
En vue d’assurer une gestion efficace du régime prévu, il convient de prévoir que la garantie relative aux certificats d’importation dans le cadre dudit régime soit fixée à 25 EUR par tonne.
(10)
Les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion de l’organisation commune des marchés agricoles,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Un contingent tarifaire annuel à droit de douane zéro de 1 000 tonnes de brisures de riz, relevant du code NC 1006 40 00, et destiné à être utilisé pour la production de préparations alimentaires du code NC 1901 10 00, est ouvert selon les dispositions du présent règlement.
Le contingent porte le numéro d’ordre 09.4079.
Les règlements (CE) no 1342/2003, (CE) no 1301/2006 et (CE) no 376/2008 s’appliquent au contingent visé au premier paragraphe sauf dispositions contraires prévues au présent règlement.
Article 2
1. La demande de certificat d’importation porte sur une quantité égale à 5 tonnes au moins et à 500 tonnes au plus.
Chaque demande de certificat indique une quantité en kilogrammes, sans décimales.
Les demandes de certificats d’importation sont déposées auprès des autorités compétentes des États membres au plus tard chaque vendredi à 13 heures, heure de Bruxelles.
2. Par dérogation à l’article 6, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1301/2006, le demandeur peut présenter plus d’une demande de certificat par période contingentaire. Toutefois, le demandeur ne peut présenter qu’une seule demande de certificat par semaine.
3. Dans la case 7 de la demande de certificat et du certificat d’importation, le pays de provenance est indiqué et la mention «oui» est marquée d’une croix.
4. La demande de certificat et le certificat d’importation comportent:
a)
dans la case 20, l’une des mentions figurant à l’annexe I;
b)
dans la case 24, l’une des mentions figurant à l’annexe II.
5. Par dérogation à l’article 12 du règlement (CE) no 1342/2003, le montant de la garantie relatif aux certificats d’importation prévus par le présent règlement est de 25 EUR par tonne.
Article 3
1. Lorsque les quantités demandées au cours d’une semaine dépassent la quantité disponible du contingent, la Commission fixe, en vertu de l’article 7, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1301/2006, au plus tard le quatrième jour ouvrable suivant le dernier jour de dépôt de demandes, visé à l’article 2, paragraphe 1, troisième alinéa, du présent règlement, le coefficient d’attribution des quantités demandées au cours de la semaine écoulée et suspend jusqu’à la fin de la période contingentaire la présentation de nouvelles demandes de certificats d’importation.
Les demandes présentées au titre de la semaine en cours sont considérées comme irrecevables.
Les États membres acceptent que les opérateurs retirent, dans un délai de deux jours ouvrables à partir de la date de publication du règlement d’exécution fixant le coefficient d’attribution, les demandes pour lesquelles la quantité pour laquelle le certificat doit être délivré est inférieure à 20 tonnes.
2. Le certificat d’importation est délivré le huitième jour ouvrable suivant le dernier jour de dépôt des demandes.
Article 4
Les États membres communiquent à la Commission, par voie électronique:
a)
au plus tard le lundi suivant la semaine du dépôt des demandes de certificats, avant 18 heures, heure de Bruxelles, les informations relatives aux demandes de certificats d’importation, visées à l’article 11, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 1301/2006, les quantités totales sur lesquelles portent ces demandes;
b)
au plus tard le deuxième jour ouvrable suivant la délivrance des certificats d’importation les informations relatives aux certificats délivrés, visées à l’article 11, paragraphe 1, point b), du règlement (CE) no 1301/2006, les quantités totales pour lesquelles les certificats d’importation ont été délivrés ainsi que les quantités pour lesquelles les demandes de certificat ont été retirées conformément à l’article 3, paragraphe 1, troisième alinéa, du présent règlement;
c)
au plus tard le dernier jour de chaque mois les quantités totales effectivement mises en libre pratique en application du contingent en question au cours du deuxième mois précédant. Si aucune mise en libre pratique n’est intervenue au cours d’un de ces mois, une communication «néant» est envoyée. Toutefois, cette communication n’est plus requise le troisième mois suivant la date limite de validité des certificats.
Article 5
1. Le bénéfice de l’exemption du droit de douane est subordonné à:
a)
l’engagement écrit de l’importateur, souscrit lors de la mise en libre pratique, que la totalité de la marchandise déclarée sera transformée conformément aux indications reprises dans la case 20 du certificat dans un délai de six mois à partir de la date d’acceptation de la déclaration de mise en libre pratique;
b)
la constitution par l’importateur, lors de la mise en libre pratique, d’une garantie d’un montant égal au droit de douane pour les brisures de riz fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 du Conseil (8).
2. Lors de la mise en libre pratique, l’importateur indique comme lieu de transformation soit le nom d’une firme de transformation et d’un État membre, soit, au maximum, cinq usines de transformation différentes. L’expédition des marchandises donne lieu à l’établissement dans l’État membre du départ d’un exemplaire de contrôle T5 qui, conformément aux modalités définies au règlement (CEE) no 2454/93, sert également comme preuve de la transformation.
Toutefois, lorsque la transformation a lieu dans l’État membre de mise en libre pratique, la preuve de la transformation peut être apportée au moyen d’un document national équivalent.
3. L’exemplaire de contrôle T5 doit comporter:
a)
dans la case 104, l’une des mentions figurant à l’annexe III;
b)
dans la case 107, l’une des mentions figurant à l’annexe IV.
4. Sauf cas de force majeure, la garantie visée au paragraphe 1, point b), est libérée lorsque l’importateur apporte la preuve aux autorités compétentes de l’État membre de mise en libre pratique que la totalité des quantités mises en libre pratique a été transformée en produit mentionné dans le certificat d’importation. Cette transformation est réputée avoir eu lieu lorsque, dans le délai visé au paragraphe 1, point a), le produit a été fabriqué soit dans une ou plusieurs des usines de tranformation appartenant à la firme visée au paragraphe 2 et situées dans l’État membre y indiqué, soit dans l’usine de transformation ou l’une des usines de transformation visées à ce même paragraphe.
Pour les marchandises mises en libre pratique qui n’ont pas été transformées dans le délai précité, la garantie à libérer est diminuée de 2 % par jour de dépassement.
5. La preuve de la transformation est apportée aux autorités compétentes dans les six mois qui suivent la fin du délai de transformation.
Si la preuve n’est pas fournie dans le délai fixé au présent paragraphe, la garantie visée au paragraphe 1, point b), éventuellement diminuée du pourcentage prévu au paragraphe 4, deuxième alinéa, est diminuée de 2 % par jour de dépassement.
Le montant de la garantie qui n’est pas libérée reste acquis à titre de droits de douane.
Article 6
Par dérogation à l’article 7, paragraphe 4, du règlement (CE) no 376/2008, la quantité mise en libre pratique ne peut être supérieure à celle indiquée dans les cases 17 et 18 du certificat d’importation. Le chiffre «0» est inscrit à cet effet dans la case 19 dudit certificat.
Article 7
Le règlement (CE) no 2058/96 est abrogé.
Les références faites au règlement abrogé s’entendent comme faites au présent règlement et sont à lire selon le tableau de correspondance figurant à l’annexe VI.
Article 8
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 7 juin 2012.


Input:
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.