Input:
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 28 oktober 2010
om finansiering av nödåtgärder avseende rabies i nordöstra Italien
[delgivet med nr K(2010) 7379]
(2010/657/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 8.2, och
av följande skäl:
(1)
I rådets beslut 2009/470/EG föreskrivs att det när en medlemsstat direkt hotas av att en av de sjukdomar som förtecknas i bilaga I till det beslutet ska bryta ut eller utvecklas på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium kan vidtas åtgärder som är lämpliga för situationen och beviljas finansiellt stöd från unionen till de åtgärder som särskilt bedöms som nödvändiga för att den vidtagna aktionen ska lyckas.
(2)
Rabies är en djursjukdom som främst drabbar vilda och domesticerade köttätare och som har allvarliga följder för folkhälsan. Den är en av de sjukdomar som förtecknas i bilaga I till beslut 2009/470/EG.
(3)
På senare år har av unionen medfinansierade program för oral immunisering av vilda köttätare som utgör reservoarer för sjukdomen lett till en mycket gynnsam situation i de flesta medlemsstater, där antalet fall av rabies hos vilda och domesticerade djur har minskat kraftigt och humanfallen försvunnit helt.
(4)
Italien har betraktats som rabiesfritt sedan 1997. I oktober 2008 påvisades dock ett fall av rabies i regionen Friuli-Venezia Giulia som därefter följdes av åtta nya fall i samma region. Sylvatisk rabies spreds även till regionen Venetien under 2009. I slutet av 2009 hade 35 fall påvisats i Friuli-Venezia Giulia och 33 i Venetien.
(5)
Angränsande medlemsstater har uttryckt oro över att deras territorium hotas av rabiessituationen i nordöstra Italien.
(6)
Med anledning av detta är det nödvändigt att vidta nödåtgärder för att förhindra att sjukdomen sprids ytterligare i Italien och i de angränsande medlemsstaterna Österrike och Slovenen, och att satsa ytterligare på att så snart som möjligt utrota sjukdomen.
(7)
Italien lämnade den 9 december 2009 in en beredskapsplan för oral vaccination av rävar till kommissionen (Rabies control programme in the regions of northeast Italy - Special vaccination plan for foxes). Planen ansågs godtagbar och vissa åtgärder bör därför beviljas finansiellt stöd från unionen. Det bör därför beviljas finansiellt stöd från unionen för genomförandet av programmet.
(8)
Det finansiella stödet från unionen bör utbetalas på grundval av en officiell ansökan om ersättning som lämnas in av medlemsstaten tillsammans med de verifikationer som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 av den 28 februari 2005 om villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar enligt rådets beslut 90/424/EEG (2).
(9)
Eftersom det brådskar att genomföra den utökade vaccinationsplanen för att förhindra spridning till andra medlemsstater är det motiverat att det finansiella stödet från unionen görs tillgängligt från och med den 9 december 2009, då ansökan om finansiering av planen förelades kommissionen.
(10)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den vaccinationsplan för rävar (Rabies control programme in the regions of northeast Italy - Special vaccination plan for foxes) (nedan kallad planen) som Italien lämnade in den 9 december 2009 godkänns härmed för perioden den 9 december 2009-31 december 2010.
Artikel 2
1. Unionen kan bevilja finansiellt stöd till planen som motsvarar 50 % av Italiens kostnader för
a)
att genomföra laboratorietestning avseende
i)
påvisande av rabiesantigen eller antikroppar mot rabies,
ii)
isolering och karakterisering av rabiesvirus,
iii)
påvisande av biologisk markör,
iv)
titrering av vaccinåtlar,
b)
inköp och distribution av oralt vaccin och åtlar samt inköp och administrering av parenteralt vaccin till husdjur enligt planen.
Det finansiella stödet från unionen till de kostnader som avses i a och b får dock inte överstiga 2 300 000 euro.
2. Ersättningen till Italien i samband med planen får inte överstiga följande genomsnittliga belopp:
a)
För ett serologiskt test:
8 euro/test.
b)
För ett test för påvisande av tetracyklin i ben:
8 euro/test.
c)
För ett fluorescerande antikroppstest (FAT):
12 euro/test.
d)
För ett polymeraskedjereaktionstest (PCR):
10 euro/test.
e)
För inköp av oralt vaccin och åtlar:
0,40 euro/dos.
f)
För inköp av parenteralt vaccin:
1 euro/dos.
g)
För vaccination av husdjur:
1,50 euro/djur.
3. Kostnaderna för genomförande av den laboratorietestning som avses i punkt 1 a ska omfatta följande:
a)
Kostnaderna för inköp av testutrustning, reagenser och allt förbrukningsmaterial som används vid testerna.
b)
Kostnaderna för personal som avdelats för att på hel- eller deltid genomföra testerna.
c)
För indirekta kostnader högst 7 % av den totala summan av kostnaderna i a och b.
Artikel 3
1. Det finansiella stödet från unionen beviljas för planen under förutsättning att Italien
a)
genomför programmet i enlighet med relevanta bestämmelser i unionsslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens, offentlig upphandling och statligt stöd,
b)
senast den 30 april 2011 till kommissionen lämnar in en slutrapport enligt bilagorna om det tekniska genomförandet av planen tillsammans med handlingar som styrker kostnaderna och de resultat som uppnåtts under perioden den 9 december 2009-31 december 2010,
c)
genomför planen effektivt.
2. Om Italien inte uppfyller villkoren i punkt 1 ska kommissionen minska det finansiella stödet från unionen med hänsyn tagen till vilken typ av överträdelse det rör sig om och hur allvarlig den är, samt hur stor ekonomisk förlust unionen har lidit.
Artikel 4
Detta beslut ska tillämpas från och med den 9 december 2009.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 28 oktober 2010.


Input:
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 27. oktobris)
par valsts atbalstu Nr. C 15/08 (ex N 318/07, N 319/07, N 544/07 un N 70/08), ko Itālija plāno īstenot attiecībā uz kuģu būvētavu De Poli
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7253)
(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/197/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā saņemtos apsvērumus,
tā kā:
I PROCEDŪRA
(1)
Itālija 2007. gada 6. jūnija, 2007. gada 24. septembra un 2008. gada 6. februāra vēstulēs paziņoja lūgumu pagarināt trīs gadu piegādes termiņu četriem ķīmisko vielu tankkuģiem (kuģu numuri: C 241, C 242, C 243 un C 244), kurus būvē Itālijas kuģu būvētava De Poli (turpmāk „De Poli” vai „kuģu būvētava”) (2). Konkrēti Itālija lūdza pagarināt piegādes termiņu kuģim C 241 par 8 mēnešiem, kuģim C 242 par 6 mēnešiem, kuģim C 243 par 9 mēnešiem un kuģim C 244 par 10 mēnešiem.
(2)
Paziņojumi attiecās uz Itālijas piešķirto atbalstu De Poli saskaņā ar Itālijas atbalsta shēmu N 59/2004, ko Komisija apstiprināja 2004. gada 19. maijā (3), pamatojoties uz Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2002 par pagaidu aizsargpasākumiem kuģu būves nozarē (4), kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 502/2004 (5) (turpmāk attiecīgi „Itālijas PA shēma” un „PA regula”).
(3)
Itālija 2007. gada 31. jūlija, 2007. gada 31. augusta, 2007. gada 7. septembra, 2007. gada 12. novembra un 2008. gada 25. janvāra vēstulēs nosūtīja Komisijai papildu informāciju saistībā ar šiem paziņojumiem.
(4)
Komisija 2008. gada 16. aprīļa vēstulē paziņoja Itālijai savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (6) attiecībā uz paziņotajiem lūgumiem pagarināt termiņu. Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus.
(5)
Itālija 2008. gada 16. jūnija vēstulē (reģistrēta 2008. gada 17. jūnijā) iesniedza apsvērumus par lēmumu uzsākt procedūru. Komisija saņēma apsvērumus arī no De Poli - 2008. gada 16. jūnija vēstulē (reģistrēta 2008. gada 17. jūnijā). Itālija 2008. gada 30. jūnija vēstulē (reģistrēta tajā pašā dienā) un 2008. gada 29. oktobra vēstulē (reģistrēta 2008. gada 3. novembrī) nosūtīja papildu informāciju.
(6)
Itālija 2008. gada 15. jūlija vēstulē (reģistrēta 2008. gada 22. jūlijā) lūdza otrreiz pagarināt piegādes termiņu diviem kuģiem - kuģim C 242 līdz 2008. gada 30. septembrim un kuģim C 244 līdz 2008. gada 30. septembrim.
(7)
Itālija 2009. gada 20. janvāra vēstulē (reģistrēta 2009. gada 22. janvārī) lūdza trešo reizi pagarināt piegādes termiņus - attiecīgi kuģim C 242 līdz 2008. gada 31. decembrim un kuģim C 243 līdz 2009. gada 28. februārim. Itālija 2009. gada 14. aprīļa vēstulē (reģistrēta 2009. gada 15. aprīlī) lūdza ceturto reizi pagarināt piegādes termiņus -attiecīgi kuģim C 242 līdz 2009. gada 30. jūnijam, kuģim C 243 līdz 2009. gada 30. septembrim un kuģim C 244 līdz 2009. gada 30. novembrim.
(8)
Komisija 2009. gada 8. maija vēstulē (reģistrēta tajā pašā dienā) lūdza Itāliju iesniegt papildu informāciju, un 2009. gada 12. jūnijā nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Itālija nosūtīja atbildi 2009. gada 23. septembra vēstulē (8), tikai informējot Komisiju, ka attiecībā uz De Poli ir tikusi apstiprināta kolektīvā bankrota procedūra, tā sauktā „concordato preventivo” (9).
(9)
Itālija 2010. gada 28. janvāra vēstulē (reģistrēta 2010. gada 1. februārī) oficiāli atsauca iesniegtos lūgumus pagarināt termiņus kuģiem C 242 un C 243 (10).
(10)
Komisija 2010. gada 2. marta e-pasta vēstulē lūdza Itāliju paskaidrot paziņojumu statusu attiecībā uz kuģiem C 241 un C 244.
(11)
Itālija 2010. gada 10. jūnija e-pasta vēstulē (reģistrēta 2010. gada 17. jūnijā) informēja Komisiju, ka kuģa C 241 būve ir pabeigta 2008. gada 31. augustā, tas ir piegādāts 2008. gada 3. novembrī un lūgums par piegādes termiņa pagarinājumu šim kuģim bija palicis spēkā.
(12)
Itālija 2010. gada 16. jūnija vēstulē (reģistrēta 2010. gada 28. jūnijā) oficiāli atsauca lūgumus pagarināt piegādes termiņu kuģim C 244.
II PAMATOJUMS
(13)
Turpmāk minētie fakti attiecas tikai uz kuģi C 241, jo Itālija ir atsaukusi lūgumus pagarināt piegādes termiņus kuģiem C 242, C 243 un C 244.
(14)
De Poli ir Itālijas kuģu būvētava, kas atrodas Pelestrīnā (Venēcijā) un kopš 20. gadsimta 90. gadiem specializējas ķīmisko vielu un produktu tankkuģu būvē. Kuģu būvētavā 2007. gadā bija nodarbināti 320 darbinieki, ieskaitot apakšuzņēmējus, un tās gada apgrozījums bija EUR 70 miljoni. Kompetentā Itālijas tiesa 2010. gada 11. februārī apstiprināja kolektīvā bankrota procedūru attiecībā uz kuģu būvētavu (11).
(15)
De Poli2005. gada 28. janvārī noslēdza līgumu ar Arcotur Srl par kuģa C 241 būvi. Saskaņā ar šo līgumu kuģis C 241 bija ķīmisko vielu tankkuģis ar šādiem galvenajiem tehniskajiem parametriem: kopējais garums 125 metri, korpusa platums 19 metri, kravnesība aptuveni 7 300 tonnas un ātrums 85 % maksimālās nepārtrauktās slodzes gadījumā - 15 mezgli. Pārdošanas līgumā bija noteikts, ka kuģis C 241 jāpiegādā pircējam Arcotur Srl līdz 2007. gada 31. decembrim par kopējo pārdošanas cenu EUR 30 miljoni.
(16)
Kuģu būvētava 2006. gada 26. maijā pasūtīja piegādātājam (turpmāk „piegādātājs”) kuģa pārnesumkārbu, piegādātājs pasūtījumu apstiprināja, un tas bija jāpiegādā līdz 2007. gada 3. septembrim. Saskaņā ar De Poli sniegto informāciju kuģa C 241 pārnesumkārba bija īpašs modelis ar unikālām īpašībām, kas vairākos tehniskos aspektos atšķīrās no tā paša piegādātāja ražotā standarta pārnesumkārbas modeļa.
(17)
Arcoin SpA (bijušais Arcotur Srl) un De Poli2006. gada 6. jūlijā izdarīja grozījumus 2005. gada 28. janvārī parakstītajā līgumā, mainot šādus kuģa tehniskos parametrus: kopējais garums 112 metri, korpusa platums 16,8 metri un kravnesība 5 300 tonnas, cenu attiecīgi samazinot līdz EUR 23 miljoniem.
(18)
Arcoin SpA2006. gada 20. jūlijā savas pilnvaras attiecībā uz līgumu par kuģi C 241 nodeva Elbana di Navigazione SpA.
(19)
Pasūtījuma piegādes dienā, 2007. gada 3. septembrī, pārnesumkārba, kas tika pasūtīta 2006. gada 26. maijā, nebija gatava. Piegādātājs 2007. gada 23. oktobra vēstulē informēja De Poli, ka pārnesumkārbu nebija iespējams piegādāt noteiktajā termiņā, jo tirgū nebija pieejami visi izejmateriāli un apakšuzņēmēji tos piegādāja ar aizkavēšanos. Piegādātājs 2008. gada 18. janvārī apstiprināja, ka pārnesumkārba tiks piegādāta 2008. gada februārī, t. i., sešus mēnešus pēc sākotnējā piegādes termiņa.
(20)
Tāpēc Itālija lūdza pagarināt piegādes termiņu kuģim C 241 līdz 2008. gada 31. augustam - astoņus mēnešus pēc līgumā paredzētā kuģa piegādes termiņa (2007. gada 31. decembris).
(21)
Visbeidzot, pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija konstatēja, ka kuģis C 241 tika piegādāts 2008. gada 3. novembrī (12).
III ATBALSTS
(22)
PA regulā (13) ir noteikti izņēmuma un pagaidu pasākumi, lai palīdzētu ES kuģu būvētavām tajos segmentos, ko bija negatīvi ietekmējusi negodīga konkurence ar Dienvidkoreju (14).
(23)
PA regulā paredzēts, ka tiešo atbalstu līdz 6 % no kuģa būves līguma vērtības pirms atbalsta (15) konkrētu kategoriju tirdzniecības kuģu (konteineru pārvadātāju, ķīmisko vielu un produktu tankkuģu un šķidrās dabasgāzes pārvadātāju (16)) būvei var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: attiecībā uz šo līgumu ir bijusi konkurence ar Dienvidkorejas kuģu būvētavu, kas piedāvā zemāku cenu (17); galīgais līgums ir parakstīts pirms PA regulas beigu termiņa (2005. gada 31. marts) (18); un kuģi paredzēts piegādāt trīs gadu laikā no galīgā līguma parakstīšanas brīža (19).
(24)
PA regulas 2. panta 4. punktā noteikts, ka Komisija var piešķirt pagarinājumu trīs gadu piegādes termiņam, ja to pamato „ar attiecīgo atsevišķo kuģu būves projektu tehnisko sarežģītību vai aizkavēšanos, ko izraisa negaidīti, bet būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtēju apstākļu dēļ, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir meklējams ārpus uzņēmējsabiedrības”.
(25)
Komisija 2004. gada maijā, pamatojoties uz PA regulu, apstiprināja Itālijas PA shēmu, kas ļāva piešķirt atbalstu kuģu būves nozarei (20) ar PA regulas nosacījumiem. Īpaši Itālijas PA shēmā bija paredzēts, ka atbalstu līdz 6 % no līguma vērtības pirms atbalsta var piešķirt attiecībā uz kuģiem, ko piegādā trīs gadu laikā no galīgā līguma parakstīšanas brīža, un Komisija var piešķirt pagarinājumu šim termiņam tikai tad, ja to pamato „ar attiecīgo atsevišķo kuģu būves projektu tehnisko sarežģītību vai aizkavēšanos, ko izraisa negaidīti, bet būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtēju apstākļu dēļ, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir meklējams ārpus uzņēmējsabiedrības” (Itālijas shēmas 29. punkts).
(26)
De Poli2005. gada 31. janvārī nosūtīja Itālijas iestādēm lūgumu piešķirt atbalstu kuģa C 241 būvei saskaņā ar Itālijas shēmu par summu EUR 1,3 miljoni.
(27)
De Poli2008. gada 25. janvārī lūdza Itālijas iestādēm pagarināt piegādes termiņu kuģim C 241 no 2007. gada 31. decembra līdz 2008. gada 31. augustam.
(28)
Itālija apstiprināja, ka atbalsts nav izmaksāts. Tā atzīmēja arī, ka pēc Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmuma (21), kurā Itālijas PA shēmas budžeta palielinājums par EUR 10 miljoniem tika uzskatīts par neatbilstošu, tobrīd nebija pieejamu līdzekļu, lai piešķirtu šo atbalstu.
IV LĒMUMS UZSĀKT PROCEDŪRU
(29)
Komisija lēmumā uzsākt procedūru apšaubīja, vai Itālijas un De Poli minētie apstākļi, lai attaisnotu kuģa C 241 piegādes aizkavēšanos (arī attiecībā uz kuģiem C 242, C 243 un C 244, kas vairs netiek aplūkoti), kas tiek uztverti kā „negaidīti, bet būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtēju apstākļu dēļ, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis meklējams ārpus uzņēmējsabiedrības”, ir Itālijas PA shēmas 29. punkta nozīmē.
(30)
Lai arī lēmumā uzsākt procedūru izteiktas šaubas attiecībā uz četriem kuģiem (C 241, C 242, C 243 un C 244), tās ir būtiskas attiecībā tikai uz novērtējumu par kuģi C 241.
(31)
Komisija lēmumā vispirms uzdeva jautājumu, vai ar Arcoin SpA noslēgtie līgumi bija galīgie līgumi vai arī De Poli tos bija noslēgusi, lai līgumi būtu spēkā pirms kuģu būves līgumu pēdējā termiņa beigām, kurā var piešķirt atbalstu, lai vēlāk atrastu kuģu galīgos pircējus.
(32)
Otrkārt, Komisija uzdeva jautājumu, vai pirkšanas līgumu pilnvaru nodošana citiem kuģu īpašniekiem pati par sevi nebija vēl viens piegādes aizkavēšanās iemesls.
(33)
Treškārt, Komisija izteica pieņēmumu, ka De Poli varētu būt uzņēmusies pārāk daudz pasūtījumu, kas neatbilst faktiskajai ražošanas jaudai, jo no 2005. gada līdz 2008. gadam kuģu būvētava plānoja uzbūvēt 18 kuģus, no kuriem pusi bija paredzēts būvēt divos galvenajos stāpeļos un otru pusi - mazākā infrastruktūrā.
(34)
Visbeidzot Komisija apšaubīja, vai nozīmīgu detaļu piegādes aizkavēšanās tiešām nebija paredzama, kā to apgalvo Itālija, vai arī tā uzskatāma par parastu tirdzniecības risku, kas atbildīgai kuģu būvētavai būtu jāparedz savā darba programmā. Īpaši Komisija uzskatīja, ka De Poli varētu būt palielinājusi piegādes aizkavēšanās risku, pasūtot dažas detaļas pārāk vēlu.
(35)
Attiecībā uz kuģi C 241 Itālija savos apsvērumos par 2008. gada 16. jūnija lēmumu uzsākt procedūru apgalvo, ka De Poli bija atbilstošā jauda, lai piegādātu kuģi 36 mēnešu laikā no pirkšanas līguma parakstīšanas brīža. Vienīgais piegādes aizkavēšanās iemesls bija novēlota pārnesumkārbas piegāde, kas ir faktors, kuru Itālija uzskata par būtisku, ārkārtēju, neparedzamu un kura cēlonis meklējams ārpus uzņēmējsabiedrības, Itālijas PA shēmas 29. punkta nozīmē.
(36)
De Poli savos tajā pašā dienā nosūtītajos apsvērumos apgalvo, ka tas, ka kuģu būvētava un Arcoin SpA pieder De Poli uzņēmumu grupas locekļiem, nav iemesls apšaubīt sākotnējā 2005. gada 28. janvārī parakstītā līguma autentiskumu. Šo argumentu atbalsta Itālijas iestādes, uzsverot, ka laikā, kad tika noslēgts līgums par kuģi C 241, starp kuģu būvētavu un Arcoin SpA nebija tiešas īpašumtiesību saiknes (Arcoin SpA piederēja De Poli uzņēmumu grupas locekļiem, bet ne pilnībā tiem pašiem De Poli akciju īpašniekiem).
(37)
De Poli piebilst, ka pirkšanas līguma pilnvaru nodošana kuģa būves laikā vai pat pēc darbu pabeigšanas ir parasta prakse kuģu būves nozarē.
(38)
Attiecībā uz kuģa C 241 būvdarbu plānošanu De Poli atzīmē, ka kuģu būves projektu tehniskās sarežģītības dēļ mēdz notikt tā, ka kuģa būve tiek sākta vairākus mēnešus pēc pirkšanas līguma noslēgšanas. Kuģu būvētavas pārstāvji apgalvo, ka no līguma parakstīšanas līdz darbu sākšanai var paiet zināms laiks, kas nepieciešams sagatavošanas darbiem, piemēram, tehniskās shēmas rasēšanai un nolīgumu slēgšanai ar piegādātājiem.
(39)
Saskaņā ar sākotnējo darba programmu, ko De Poli iesniedza Itālijas iestādēm (22), kuģa C 241 būvi bija paredzēts sākt 2006. gada pirmajā ceturksnī, un tā piegāde bija paredzēta 2007. gada otrajā pusē. Tomēr saskaņā ar pārskatīto darba programmu darbu pie kuģa C 241 būves bija paredzēts sākt 2006. gada 28. septembrī„Scalo Sud” (vienā no diviem kuģu būvētavas stāpeļiem).
(40)
De Poli uzskata, ka pārnesumkārbas piegāde ir būtiska fāze kuģa būvēšanā - tai seko pārnesumkārbas montāža pie dzinēja, propellera pievienošana un korpusa pabeigšana. Vairākas montāžas un sagatavošanas/būvēšanas darbības var veikt tikai pēc pārnesumkārbas uzstādīšanas. De Poli apgalvo, ka parasti tādas detaļas kā pārnesumkārbu nepasūta iepriekš, lai izvairītos no uzglabāšanas izdevumiem un priekšapmaksas, un uzsver, ka izvēlētais piegādātājs ir otrais līderis tirgū ar ievērojamu pieredzi, tāpēc nebija iemesla uzskatīt, ka pārnesumkārba varētu netikt piegādāta laikus.
(41)
De Poli apgalvo, ka tai bija vajadzīgā jauda, lai laikus piegādātu 18 pasūtītos kuģus laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam, jo šo pasūtījumu kopējā pilnā kravnesība bija 10 000 tonnas gadā, bet kuģu būvētava iepriekš bija pārsniegusi arī 12 000 tonnu jaudu gadā. Turklāt tā uzsvēra, ka 9 no 18 šajā laikā pasūtītajiem kuģiem bija mazi (ar kopējo garumu 20 metri un pilno kravnesību 25 tonnas) un tikai pārējie 9 kuģi bija aptuveni tikpat lieli kā kuģis C 241. De Poli uzskata, ka tas ir pierādījums tam, ka kuģu būvētavai bija vajadzīgā jauda, lai piegādātu visus pasūtījumus paredzētajos termiņos, un tā nebija uzņēmusies pārāk daudz pasūtījumu neatbilstoši ražošanas jaudai.
(42)
Turklāt De Poli atzīmē, ka Komisija iepriekš vairākos gadījumos, tai skaitā arī attiecībā uz pašu De Poli, bija apstiprinājusi lūgumus pagarināt piegādes termiņus nozīmīgu detaļu piegādes aizkavēšanās dēļ.
VI NOVĒRTĒJUMS
(43)
Pirmkārt, ņemot vērā, ka Itālija ir oficiāli atsaukusi paziņojumus ar lūgumiem pagarināt piegādes termiņus kuģiem C 242, C 243 un C 244, un to, ka nauda netika izmaksāta, oficiālā izmeklēšanas procedūra par Itālijas iesniegtajiem lūgumiem saistībā ar iepriekš minētajiem trim kuģiem nav nepieciešama, un tā tiks pārtraukta bez novērtējuma izdarīšanas.
(44)
Tāpēc turpmākais novērtējums attiecas tikai uz kuģi C 241, un visas atsauces uz kuģiem C 242, C 243 un C 244 tiks minētas tikai saistībā ar šo novērtējumu.
(45)
Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, tiek uzskatīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Tāpēc LESD 107. panta 1. punktā ir noteikti kumulatīvi nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts pasākumu uzskata par valsts atbalstu - pasākums piešķir selektīvas priekšrocības, piesaista valsts līdzekļus, rada konkurences izkropļojumu un negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(46)
Nav apspriežams, ka pasākums, ko Itālija plāno īstenot, lai atbalstītu De Poli kuģa C 241 būvē, ietver finansiālu palīdzību līdz 6 % no līguma vērtības pirms atbalsta (aptuveni EUR 1,3 miljoni) un uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumu finansē Itālijas valdība. Naudas līdzekļi rada De Poli priekšrocības, ciktāl tie paredzēti parastu izmaksu segšanai, kas kuģu būvētavai rodas, būvējot kuģi. Pasākums ir selektīvs, jo tas dod labumu tikai De Poli un nostiprina De Poli pozīcijas attiecībā pret tā konkurentiem Eiropā, var izkropļot konkurenci Eiropas kuģu būves tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(47)
Divi izskatāmās lietas aspekti izraisīja Komisijas šaubas par De Poli piešķiramā valsts atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. Itālijas PA shēmas 29. punktā noteikts, ka atbalstu var piešķirt tikai attiecībā uz tādiem kuģiem, ko piegādā trīs gadu laikā no galīgā līguma parakstīšanas brīža, un 33. punktā noteikts, ka galīgie līgumi jāparaksta pirms PA regulas beigu termiņa (t. i., 2005. gada 31. martā).
(48)
Attiecībā uz otro aspektu Itālijas iestādes paskaidroja, ka līgumu pilnvaru nodošanu citiem kuģa īpašniekiem pēc PA regulas termiņa beigām nevar uzskatīt par rādītāju tam, ka sākotnējais līgums attiecībā uz kuģi C 241, kas tika parakstīts 2005. gada 28. janvārī, nav bijis „galīgais līgums” Itālijas PA shēmas 29. punkta nozīmē.
(49)
Komisija atzīst, ka līguma pilnvaru nodošana trešai personai šķiet parasta prakse kuģu būves nozarē. Piemēram, arī iepriekš pieņemtā lēmumā (23) saistībā ar trīs gadu piegādes termiņa pagarināšanu diviem kuģiem Komisija secināja, ka, neskatoties uz līgumu pilnvaru nodošanu, pirmais līgums uzskatāms par galīgo līgumu, jo produkta veids netika mainīts un jaunais īpašnieks pārņēma tiesības un pienākumus no iepriekšējā īpašnieka. Minētajā gadījumā Komisija attiecīgi secināja, ka īpašumtiesību maiņa neieviesa izmaiņas līgumu veidā un tādējādi to saderībā ar atbalstu.
(50)
Šajā gadījumā līguma pilnvaru nodošana citiem kuģa īpašniekiem nebija saistīta ar produkta vai līguma veida maiņu un jaunais īpašnieks būtībā pārņēma tās pašas tiesības un pienākumus, kādi bija sākotnējai līgumslēdzējai pusei. Ņemot to vērā, Komisija uzskata sākotnējo līgumu par galīgo līgumu un attiecīgi saderīgu ar atbalstu saskaņā ar Itālijas PA shēmu.
(51)
Attiecībā uz šaubām par nosacījumiem, lai piešķirtu trīs gadu piegādes termiņa pagarinājumu, Itālijas PA shēmā noteikts, ka Komisija var piešķirt pagarinājumu šim termiņam, ja to pamato „ar attiecīgo atsevišķo kuģu būves projektu tehnisko sarežģītību vai aizkavēšanos, ko izraisa negaidīti, bet būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtēju apstākļu dēļ, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir meklējams ārpus uzņēmējsabiedrības”.
(52)
Tāpēc Komisijai jānovērtē, vai Itālija ir atbilstoši pierādījusi, ka ir ievēroti Itālijas PA shēmā noteiktie pagarinājuma piešķiršanas nosacījumi saistībā ar kuģa C 241 piegādes aizkavēšanos.
(53)
Pirms Itālijas apsvērumu novērtēšanas Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka 2004. gada 16. marta spriedumā attiecībā uz Astilleros Zamacona (24) Eiropas Savienības Vispārējā tiesa nolēma, ka noteikumi (attiecībā uz ārkārtējiem apstākļiem), ar kuriem izveido izņēmumus šo noteikumu pirmajā apakšpunktā minētajiem principiem (trīs gadu ierobežojums) jāinterpretē ļoti rūpīgi. Saskaņā ar Tiesas lēmumu pati frāze „ārkārtēji apstākļi” noteikumos norāda uz to, ka Kopienas tiesību aktos šā noteikuma piemērošana paredzēta ļoti īpašās situācijās. Tāpēc Tiesa uzskatīja, ka attiecīgajai dalībvalstij jāpierāda, ka konkrētie ārkārtējie apstākļi ir pietiekams pārrāvums, kas ietekmē kuģa būvētavas darba programmu un aizkavē kuģa piegādi, norādot uz saikni starp šiem faktiem.
(54)
Itālijas iestādes apgalvoja, ka kuģa C 241 piegāde aizkavējās, jo bija novēlota pārnesumkārbas piegāde (par 6 mēnešiem) un attiecīgi par vienu mēnesi aizkavējās montāžas darbi. Komisija atzīmēja, ka tas ir vienīgais Itālijas minētais aizkavēšanās iemesls. Īpaši netiek minēts, ka lūgumu pagarināt termiņu būtu izraisījuši līguma pilnvaru nodošanas radītie jaunie nosacījumi.
(55)
Saskaņā ar Komisijas praksi (25) nosacījums, ka apstākļiem jābūt „ārkārtējiem”, izslēdz parastus vai vismaz normālus notikumus, kuri kuģu būvētavai būtu saprātīgi jāparedz darba programmā. Nozīmīgu detaļu piegādes ilgu aizkavēšanos var uzskatīt par ārkārtēju, bet nelielu aizkavēšanos nevar uzskatīt par ārkārtēju tik ilgos un sarežģītos procesos kā kuģu būves projekti. Turklāt, ņemot vērā to, ka izņēmums jāinterpretē ļoti rūpīgi, Komisija sīki izvērtēja, vai pastāv norādes, ka attiecīgā kuģu būvētava būtu varējusi iepriekš paredzēt un novērst vai vismaz saīsināt šo aizkavēšanos, piemēram, izskatot attiecīgās darba programmas pasūtījumu termiņus. Nosacījums, ka apstākļiem jābūt neparedzamiem, izslēdz jebkādu iespēju, ko puses būtu varējušas saprātīgi paredzēt.
(56)
Komisija atzīst, ka kuģa būvē nozīmīgu detaļu piegādes aizkavēšanās var būt iemesls piegādes termiņa pagarināšanai (26). Tomēr konkrētajos šīs lietas apstākļos tieši minētie ārkārtējie un neparedzamie apstākļi izraisa Komisijas šaubas - izskatās, ka šajā gadījumā trūkst nepieciešamo pierādījumu, lai secinātu, ka aizkavēšanās atbilst Itālijas PA shēmas 29. punkta nosacījumiem.
(57)
Kā jau minēts, Komisija iepriekš ir atzinusi, ka ilgu aizkavēšanos nozīmīgu detaļu piegādē var uzskatīt par ārkārtēju. Tomēr lūgums pagarināt termiņu vienmēr ir jāvērtē katra gadījuma konkrētajos apstākļos. Tā kā De Poli vairākas reizes radies viena veida pārrāvums (ne tikai līdzīgos lūgumos par termiņa pagarināšanu pagātnē (27), bet arī saistībā ar citiem trim līgumiem, kas parakstīti vienā dienā ar līgumu par kuģi C 241, kuriem arī vairākas reizes tika pieprasīts termiņa pagarinājums - sk. iepriekš 1., 6. un 7. apsvērumu), Komisija secina, ka šo aizkavēšanos nevar uzskatīt par patiesi ārkārtēju. Tā kā šīs aizkavēšanās ir notikušas atkārtoti, pārrāvumus šādu atkārtotu aizkavēšanos dēļ nevar uzskatīt par patiesi ārkārtējiem.
(58)
Patiesībā, ņemot vērā šos iepriekšējos pārrāvumus, šķiet, ka De Poli tos pietiekami neņem vērā, plānojot savu ražošanu.
(59)
Sākotnējā darba programmā kuģa C 241 būvi bija paredzēts sākt 2006. gada pirmajā ceturksnī, un piegāde bija paredzēta 2007. gada otrajā pusē, ar ražošanas laiku no 15 līdz 24 mēnešiem.
(60)
Toties pārskatītajā darba programmā ražošanu bija paredzēts sākt tikai 2006. gada 28. septembrī un kuģa piegāde bija paredzēta 2007. gada 30. decembrī, tas ir, tikai vienu mēnesi pirms pēdējā piegādes termiņa - 2008. gada janvāra. Šīs izmaiņas plānošanā deva kuģa būvei tikai 15 mēnešus laika atbilstoši līguma noteikumiem. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju termiņi tāda paša vai pat mazāka izmēra kuģu būvēšanai (t. i., kuģu C 229 un C 240) tajā pašā „Scalo Sud” bija paredzēti attiecīgi 22 un 20 mēneši no ražošanas sākuma līdz piegādei.
(61)
Turklāt tas, ka ražošanu bija paredzēts sākt tikai 2006. gada 28. septembrī un kuģa piegāde bija paredzēta 2007. gada 30. decembrī - tikai vienu mēnesi pirms pēdējā piegādes termiņa: 2008. gada 28. janvāra -, nepieļāva nekādas aizkavēšanās ražošanas procesā, ņemot vērā kuģu būvētavas iepriekšējo pieredzi ar aizkavēšanos gan detaļu piegādē, gan pašā ražošanas procesā, kā to pierāda citi De Poli lūgumi pagarināt termiņus.
(62)
Turklāt tas, ka bija liela pieprasījuma periods (Itālija iesniedza pierādījumus par dīzeļu dzinēju pasūtījumu pieaugumu par aptuveni 60 % no 2003. līdz 2005. gadam), liek secināt, ka būtu saprātīgi to ņemt vērā, plānojot pasūtījumus un nosakot tādu nozīmīgu detaļu kā pārnesumkārba piegādes termiņus. De Poli apgalvojums, ka tā nav parasta prakse, nav pietiekams, īpaši, ņemot vērā lielo pieprasījumu un iepriekšējo aizkavēšanās pieredzi, lai secinātu, ka kuģu būvētavas rīcība bija attaisnojama un tā rīkojās saprātīgi, lai novērstu vai saīsinātu aizkavēšanos.
(63)
Komisija atzīmē, ka pārnesumkārba tika pasūtīta 2006. gada 26. maijā, lai piegādātu kuģi 2007. gada septembrī, un attiecīgi tika paredzēts maz laika vai netika paredzēts laiks iespējamiem kavējumiem, ņemot vērā kuģa piegādes termiņu - 2007. gada 31. decembri. De Poli pati uzsvēra, ka daudz darba jāveic pēc pārnesumkārbas piegādes (sk. iepriekš 39. apsvērumu), un tas apstiprina to, ka kuģu būvētavas ražošanas procesā nozīmīgu detaļu piegādē būtu jāparedz zināma aizkavēšanās.
(64)
Attiecībā uz Komisijas izteiktajām šaubām lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru, vai līguma pilnvaru nodošana jaunam īpašniekam arī nebija aizkavēšanās iemesls, Komisija īpaši atzīmē, ka Arcoin SpA līguma pilnvaru nodošana Elbana di Navigazione SpA notika tikai 2006. gada 20. jūlijā - vairākus mēnešus pēc sākotnēji plānotās darba sākšanas (2006. gada pirmajā ceturksnī). Tāpēc nevar izslēgt, ka šajā gadījumā līguma pilnvaru nodošana citiem kuģa īpašniekiem pati par sevi bija iemesls ražošanas procesa sākuma un attiecīgi kuģa piegādes termiņa nokavēšanai, īpaši, ņemot vērā, ka līguma pilnvaru nodošana citam kuģa īpašniekam ietvēra izmaiņas kuģa parametros.
(65)
Nobeigumā, ņemot vērā rūpīgo interpretāciju, kas jāpiemēro lūgumiem par ārkārtas termiņa pagarinājumu, Itālija nebija spējīga atbilstoši pamatot iemeslus, kāpēc nebija iespējams novērst šādus apstākļus vai kāpēc De Poli nevarēja ievērojami ierobežot šo apstākļu nelabvēlīgo ietekmi, rūpīgāk plānojot un pārvaldot pasūtījumus. Iepriekš minētie apsvērumi lika Komisijai secināt, ka apstākļus, kuru dēļ tika iesniegts lūgums pagarināt termiņu, nevar uzskatīt par tik ārkārtējiem un neparedzamiem, lai kuģa C 241 piegādes aizkavēšanās būtu negaidīta vai attaisnojama Itālijas PA shēmas 29. punkta nozīmē.
(66)
Turklāt Itālija iesniedza lūgumu pagarināt kuģa C 241 piegādes datumu par astoņiem mēnešiem no 2007. gada 31. decembra līdz 2008. gada 31. augustam, bet iesniedza dažus attaisnojumus tikai par septiņiem, nevis astoņiem mēnešiem.
(67)
Pretēji iepriekšējiem lūgumiem pagarināt termiņus De Poli būvētajiem kuģiem (28) Itālijas lūgtais termiņa pagarinājums šajā gadījumā ir garāks nekā Itālijas iestāžu minētā aizkavēšanās, kas ir vienīgais lūguma iemesls (pārnesumkārbas piegādes aizkavēšanās). Tāpēc nevar apstiprināt saikni starp aizkavēšanos, kas ir pamatā lūgumam pagarināt termiņu, un novēlotu nozīmīgu detaļu piegādi.
(68)
De Poli faktiski nodeva kuģi tikai 2008. gada 3. novembrī. Citiem vārdiem sakot, aizkavēšanās bija ne tikai ilgāka nekā tā pamatota lūgumā pagarināt termiņu, bet vēl ilgāka par pieprasīto termiņa pagarinājumu. Itālija nav iesniegusi paskaidrojumus attiecībā uz šo kuģa piegādes termiņa papildu kavēšanu par vairāk nekā diviem mēnešiem, un Komisija nav saņēmusi lūgumu pagarināt termiņu par šiem diviem mēnešiem.
(69)
Attiecīgi, pat ja sākotnējā aizkavēšanās būtu attaisnota un Komisija būtu apstiprinājusi lūgumu pagarināt termiņu, kuģa C 241 būve nebūtu saderīga ar atbalstu saskaņā ar Itālijas PA shēmu, jo tika pārsniegts arī pagarinātais termiņš.
VII SECINĀJUMS
(70)
Ņemot vērā oficiālo Itālijas atsaukumu paziņojumiem par lūgumu pagarināt piegādes termiņus un to, ka netika izmaksātas nekādas naudas summas, oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz kuģiem C 242, C 243 un C 244 nav nepieciešama, un tā ir jāpārtrauc.
(71)
Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, attiecībā uz kuģi C 241 nosacījumi trīs gadu piegādes termiņa pagarinājuma piešķiršanai nav pamatoti, un jebkurā gadījumā kuģa faktiskā piegāde notika pēc termiņa, kas būtu piešķirts atbilstoši lūgumam pagarināt termiņu. Tādējādi kuģa C 241 būve nav saderīga ar atbalstu saskaņā ar Itālijas PA shēmu N 59/04, kuras pamatā ir PA regula.
(72)
Ņemot vērā, ka Itālijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts De Poli nav ticis izmaksāts, nav jāveic atbalsta atgūšana,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, kuru Itālija plāno īstenot attiecībā uz De Poli, konkrēti, trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums kuģim C 241 saskaņā ar Itālijas shēmu N 59/04, kuras pamatā ir PA regula, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
Attiecīgi šo atbalstu nevar piešķirt.
2. pants
Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz Komisijai informāciju par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem pasākumiem.
3. pants
Ņemot vērā oficiālo Itālijas atsaukumu paziņojumiem par lūgumu pagarināt termiņus, oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz kuģiem C 242, C 243 un C 244 nav nepieciešama, un tā ir jāpārtrauc.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.
Briselē, 2010. gada 27. oktobrī


Input:
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 967/2010
av den 27 oktober 2010
om avslutande av försäljningen enligt förordning (EU) nr 446/2010 om inledande av försäljning av smör genom anbudsinfordran
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 43 j jämförd med artikel 4, och
av följande skäl:
(1)
Försäljning genom anbudsförfarande av smör som har inlagrats före den 1 oktober 2009 inleddes genom kommissionens förordning (EU) nr 446/2010 (2), i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention (3).
(2)
På grund av den nuvarande situationen på marknaden för smör och framför allt situationen när det gäller interventionslagren med smör, samt det faktum att vissa kvantiteter smör är reserverade för ordningen för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen, bör den försäljning som inleddes genom förordning (EU) nr 446/2010 avslutas.
(3)
För att ge en snabb signal till marknaden och säkerställa att åtgärden förvaltas effektivt bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
(4)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den försäljning genom anbudsförfarande av smör som inleddes genom artikel 1 i förordning (EU) nr 446/2010 avslutas härmed.
Anbud som tas emot av medlemsstaternas interventionsorgan efter kl. 11.00 (lokal tid i Bryssel) den 19 oktober 2010 ska avslås.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2010.


Input:
REGULAMENTO (UE) N.o 969/2010 DA COMISSÃO
de 27 de Outubro de 2010
relativo à emissão de certificados de importação de arroz no âmbito dos contingentes pautais abertos para o subperíodo de Outubro de 2010 pelo Regulamento (CE) n.o 327/98
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho, de 22 de Outubro de 2007, que estabelece uma organização comum dos mercados agrícolas e disposições específicas para certos produtos agrícolas (Regulamento «OCM única») (1),
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1301/2006 da Comissão, de 31 de Agosto de 2006, que estabelece normas comuns aplicáveis à administração de contingentes pautais de importação de produtos agrícolas, regidos por regimes de certificados de importação (2), nomeadamente o n.o 2 do artigo 7.o,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 327/98 da Comissão, de 10 de Fevereiro de 1998, relativo à abertura e modo de gestão de determinados contingentes pautais de importação de arroz e de trincas de arroz (3) abriu e fixou o modo de gestão de determinados contingentes pautais de importação de arroz e de trincas de arroz, repartidos por país de origem e por vários subperíodos de acordo com o anexo IX do referido regulamento.
(2)
Relativamente ao contingente com o número 09.4138 previsto no n.o 1, alínea a), do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 327/98, o subperíodo único é o mês de Outubro. Este contingente inclui o saldo das quantidades não utilizadas dos contingentes com os números 09.4127-09.4128-09.4129-09.4130 do subperíodo precedente. O mês de Outubro é o último subperíodo para os contingentes com os números 09.4148 e 09.4168 previstos no n.o 1, alíneas b) e e), do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 327/98 que incluem o saldo das quantidades não utilizadas do subperíodo precedente.
(3)
Segundo a comunicação transmitida em conformidade com a alínea a) do artigo 8.o do Regulamento (CE) n.o 327/98, relativamente aos contingentes com os números de ordem 09.4138 e 09.4148, os pedidos apresentados nos primeiros dez dias úteis de Outubro de 2010, em conformidade com o n.o 1 do artigo 4.o do citado regulamento, incidem numa quantidade superior à disponível. Importa, pois, determinar em que medida os certificados de importação podem ser emitidos, fixando o coeficiente de atribuição a aplicar às quantidades pedidas.
(4)
Há igualmente que comunicar a percentagem final de utilização de cada contingente previsto pelo Regulamento (CE) n.o 327/98 durante 2010.
(5)
A fim de assegurar uma gestão eficaz do procedimento de emissão dos certificados de importação, o presente regulamento deve entrar em vigor imediatamente após a sua publicação,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. Os pedidos de certificados de importação de arroz dos contingentes com os números de ordem 09.4138 e 09.4148, referidos no Regulamento (CE) n.o 327/98, apresentados nos dez primeiros dias úteis de Outubro de 2010, dão lugar à emissão de certificados para as quantidades pedidas, afectadas dos coeficientes de atribuição fixados no anexo do presente regulamento.
2. A percentagem final de utilização, durante 2010, de cada contingente previsto pelo Regulamento (CE) n.o 327/98 consta do anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 27 de Outubro de 2010.


Input:
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 968/2010
z dne 27. oktobra 2010
o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 28. oktobra 2010.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 27. oktobra 2010


Input:
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä lokakuuta 2010,
valtiontuesta C 14/09 (ex NN 17/09), jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7274)
(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/269/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa (1) tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
on pyytänyt edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio sai vuoden 2008 lopussa lehdistön kautta tietoonsa, että Unkari oli suunnitellut toimenpiteitä Péti Nitrogénművek Zrt:n (jäljempänä ’Nitrogénművek’) hyväksi. Komissio aloitti monivaiheisen tietojenvaihdon jälkeen 29 päivänä huhtikuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kyseisten toimenpiteiden osalta, joiden väitettiin olevan valtiontukea.
(2)
Unkari esitti 3 ja 17 päivänä elokuuta 2009 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen.
(3)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 17 päivänä heinäkuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Huomautuksia vastaanotettiin neljältä asianomaiselta: Nitrogénművek eli väitettyä valtiontukea sisältävien toimenpiteiden edunsaaja esitti huomautuksensa 18 päivänä elokuuta 2009, kaksi muuta asianomaista osapuolta, jotka pyysivät henkilöllisyytensä salassa pitämistä, 17 ja 18 päivänä elokuuta 2009, ja ZAK SA 19 päivänä elokuuta 2009.
(4)
Komissio toimitti huomautukset Unkarille 21 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Unkari vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin 20 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
(5)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 3 päivänä marraskuuta 2009, ja nämä vastasivat 4 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komission yksiköt ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat epävirallisesti tietoja sähköpostitse kesäkuussa 2010.
II TUENSAAJA
(6)
Nitrogénművek on keinolannoitteita valmistava yritys, jonka toimipaikka sijaitsee Pétfürdőssä, Veszprémin läänissä, Unkarissa. Kyseinen seutu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukea saava alue. Yritys on Unkarin suurin lannoitteiden valmistaja ja Unkarin markkinoiden tärkein lannoitteiden toimittaja.
(7)
Nitrogénművekin vuotuinen liikevaihto vuonna 2008 oli 64,8 miljardia Unkarin forinttia (noin 232 miljoonaa euroa), josta 74 prosenttia oli peräisin Unkarin alueelta ja 26 prosenttia viennistä (enimmäkseen unionin markkinoille). Vuonna 2008 yrityksen palveluksessa oli 508 työntekijää. Yrityksen liikkeeseen laskettu osakepääoma on 528 miljoonaa Unkarin forinttia (noin 1,92 miljoonaa euroa). Yrityksen oma pääoma oli vuonna 2008 yhteensä 11 miljardia Unkarin forinttia (noin 40 miljoonaa euroa).
Taulukko 1
Nitrogénművekin keskeiset rahoitustiedot
2007
mrd. HUF
2007
milj. EUR
2008
mrd. HUF
2008
milj. EUR
Liikevaihto
48,211
175
64,836
232
Liikevoitto/-tappio
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettotulos voitto/tappio (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Lähde: Tiedot ovat peräisin yrityksen tilinpäätöksestä vuodelta 2008.
(8)
Nitrogénművek keskeytti tuotantonsa 18 päivänä lokakuuta 2008.
III TOIMENPITEEN KUVAUS
(9)
Unkarin hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2008 (4), että varmistaakseen Unkarin lannoitetuotannon jatkumisen sekä työpaikkojen säilymisen se ”pelastaisi” Nitrogénművekin myöntämällä sille rahoitusta, joka kattaa tuotannon uudelleenaloittamisesta aiheutuvat kustannukset sekä toimintakulut.
(10)
Hallitus hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2008 kaksi erillistä valtiontakausta (5), joilla taattiin valtion kokonaan omistaman Magyar Fejlesztési Bank Zrt:n (jäljempänä ’MFB’) myöntämät luotot. Kummastakin takauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia taattavasta lainasummasta.
(11)
Nämä kaksi valtiontakausta tukenaan MFB ja Nitrogénművek tekivät 26 päivänä tammikuuta 2009 kaksi luottosopimusta:
a)
Laina A: 52 miljoonan euron investointiluotto, jonka laina-aika oli kuusi vuotta (6). Lainan korko on 6 kuukauden Euribor + 1,7 %. Koko lainan kattavasta valtiontakauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia lainasummasta. MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: täysi valtiontakaus sekä toissijainen (eli välittömästi lainaa B seuraava) kiinnitys yrityksen varoihin (7). Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Lainapääoma oli maksettava takaisin 12 erässä puolivuosittain 15 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen. Korko maksetaan kuuden kuukauden välein.
b)
Laina B: Kymmenen miljardin Unkarin forintin (noin 36 miljoonan euron) lyhytaikainen luotto, jonka laina-aika on neljä vuotta ja korko on 3 kuukauden BUBOR (8) + 2,3 %. Valtiontakaus kattaa 80 prosenttia lainasummasta, ja siitä peritään etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä on 2 prosenttia takauksen kattamasta lainasummasta (eli 80 prosentista). MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia lainasummasta, sekä ensisijainen kiinnitys yrityksen varoihin. Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Hallituksen päätöksen nojalla MFB:llä oli oikeus nimittää kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen. Laina on maksettava takaisin laina-ajan päättyessä. Korko maksetaan kolmen kuukauden välein.
Taulukko 2
Yhteenveto valtion toimenpiteistä Nitrogénművekin hyväksi
Tarkoitus
Lainan määrä
Korko
Takaus
Etukäteen maksettava 2 %:n takausmaksu, vuositasolla (9)
Pankille annetut tärkeimmät vakuudet
Laina A
Investointi
52 milj. euroa
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Toissijainen kiinnitys varoihin
Laina B
Lyhytaikainen rahoitus
10 mrd. HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Ensisijainen kiinnitys varoihin
(12)
Nitrogénművek käynnisti tuotannon uudelleen 26 päivänä helmikuuta 2009.
IV MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(13)
Komissio pohti menettelyn aloittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2009 tekemässään päätöksessä, onko Nitrogénművek valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (10) (jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja jos on, olisiko se voinut saada markkinoilta rahoitusta samoin ehdoin kuin Unkarin viranomaisilta. Komissio katsoi alustavasti, että seuraavat yrityksen hyväksi toteutetut toimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, sillä vaikuttaa siltä, että niistä on peritty markkinakorkoa alhaisempaa korkoa:
a)
52 miljoonan euron investointiluotolle myönnetty sataprosenttinen valtiontakaus.
b)
52 miljoonan euron investointiluotto, jos kyse on olemassa olevasta luotosta, joka myönnettiin ennen valtiontakausta. (Menettelyn aloittamisen yhteydessä käytettävissä olleiden tietojen pohjalta ei ollut selvää, oliko investointiluotossa kyse olemassa olevasta vai uudesta luotosta.)
c)
10 miljoonan Unkarin forintin suuruiselle lyhytaikaiselle luotolle myönnetty valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia luotosta.
d)
Takauksen ulkopuolelle jäävä 20 prosentin osuus lyhytaikaisesta luotosta.
(14)
Lisäksi komissio oli sitä mieltä, että investointiluoton vakuudeksi annettu sataprosenttinen valtiontakaus voidaan katsoa MFB:lle myönnetyksi valtiontueksi, mikäli se on olemassa olevan lainan vakuutena.
V UNKARIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(15)
Unkari toteaa yleisesti, että toimenpiteitä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä ne olivat markkinaehtojen mukaisia eikä niistä siten koitunut tuensaajalle hyötyä. Unkari ei kiistä sitä, että kaikki seuraavat seikat pitävät paikkansa tuen osalta: tuki on peräisin valtion varoista, tuki on valikoivaa, kilpailu vääristyy tuen takia ja tuki vaikuttaa kauppaan.
(16)
Unkari väittää, että Nitrogénművekiä ei voida katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Unkarin viranomaiset ilmoittavat, että yritys teki voittoa ja että sen liiketaloudelliset näkymät olivat vakaat vuonna 2008. Unkarin mukaan yrityksen luottokelpoisuus voitiin luokitella toimenpiteiden toteuttamisen aikaan tyydyttäväksi, mikä vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa (11) (jäljempänä ’viitekorkoa koskeva tiedonanto’) määriteltyä luottokelpoisuusluokkaa BB.
(17)
Unkarin viranomaiset totesivat syksyllä 2008 toteutetun tuotannon lakkauttamisen osalta, että lannoitealalle on tyypillistä huomattava kausiluonteisuus. Lisäksi kysyntä väheni finanssi- ja talouskriisin takia. Yritys päätti keskeyttää tuotantonsa maakaasun hinnannousun (maakaasun hinta muodostaa yhden lannoitetuotannon suurimmista kustannuseristä, ja sen odotettiin jossain vaiheessa laskevan) ja huomattavan suuriksi kasvaneiden varastojen perusteella. Unkari esittää lisäksi, että toiminnan keskeyttäminen ei ollut harvinaista Euroopan markkinoilla, sillä kyseisellä ajanjaksolla useat tehtaat joko keskeyttivät tuotantonsa tai supistivat sitä.
(18)
Maksettujen korkojen ja takausmaksun osalta Unkari esittää, että ne vastasivat markkinaehtoja: i) luoton B osalta niitä ei voida katsoa viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla tueksi, ja ii) luoton A osalta korko on pienempi kuin viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella määriteltävä markkinakorko, mutta arvokkaat vakuudet huomioon ottaen sen voidaan kuitenkin katsoa vastaavan markkinaehtoja. Unkari esittää lisäksi, että vuoden 2008 alkupuoliskolla yritys teki liikepankkien kanssa vastaavin ehdoin useita laina- ja luottosopimuksia, jotka osoittavat Unkarin mukaan, että lainan A ja lainan B takausmaksut ja lainaehdot eivät tuoneet yritykselle etua markkinoilta saatavaan rahoitukseen verrattuna.
VI ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(19)
Komissio sai menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia kolmelta kilpailijalta (12). Kukin niistä tuki komission tutkimusta ja katsoi, että lainat ovat valtiontukea.
(20)
Myös tuensaaja esitti huomautuksia, joissa se kiisti, että toimenpiteet sisältävät sääntöjenvastaista valtiontukea. Tuensaajan esittämien väitteiden ja Unkarin viranomaisten perustelujen välillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä.
VII UNKARIN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN
(21)
Unkari torjuu asianomaisten esittämiin huomautuksiin antamassaan vastauksessa kolmansien huomautukset ja väittää jälleen, että Nitrogénművek ei saanut valtiontukea.
VIII SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(22)
Selvittäessään, katsotaanko tietty toimenpide valtiontueksi, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(23)
Seuraavassa komissio arvioi edellä mainitun määräyksen valossa, ovatko Nitrogénművekin hyväksi toteutetut, kiistanalaiset toimenpiteet valtiontukea.
VIII.1 MFB:n myöntämät lainat on katsottava valtion toimenpiteiksi
(24)
MFB:n toimintaa koskevat säännöt ovat muuttuneet sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämä arvio koskee oikeudellista tilannetta, joka vallitsi tutkittavina olevien lainasopimusten tekohetkellä.
(25)
MFB on valtion omistuksessa oleva erikoistunut rahoituslaitos, joka on perustettu (erityisellä) lailla (jäljempänä ’MFB-laki’) (13). Kyseinen laki sääteli pankin toimintaa toimenpiteiden käyttöönottohetkellä. Lain mukaan pankille on asetettu tietyt yleishyödylliset tavoitteet, ja sen tärkein tehtävä on taloudellisen kehityksen tukeminen sekä hallituksen talous- ja kehityspolitiikan täytäntöönpanon tehokas edistäminen. Liikepankkeja koskevia vakavaraisuussääntöjä ei sovelleta kokonaisuudessaan MFB:hen, sillä MFB-laki käsittää erityiset vakavaraisuussäännökset.
(26)
MFB:n liikkeeseen laskettu osakepääoma, jonka arvo on 60 miljardia Unkarin forinttia, on kokonaan Unkarin valtion omistuksessa, eikä pankin osakkeilla voi MFB-lain mukaan käydä kauppaa. Osa MFB:n sitoumuksista katetaan yleisestä talousarviosta. Talousarviota koskevassa laissa määritellään, kuinka suuria lainoja MFB voi myöntää ja kuinka suuria summia se voi taata. Lisäksi kaikki maksetut osingot otetaan yleiseen talousarvioon. Sen vuoksi komissio katsoo, että MFB:n toteuttamat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista.
(27)
Valtion omistusoikeutta käyttää asianomainen ministeri. MFB antaa vuosittain kertomuksen toiminnastaan kyseiselle ministerille, joka puolestaan nimittää tilintarkastajan. Lisäksi toimivaltainen ministeri nimittää ja erottaa johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsenet ja puheenjohtajat sekä pankin pääjohtajan.
(28)
Vaikka jokin elin on valtion ohjauksessa, tämä ei välttämättä tarkoita, että kaikki kyseisen elimen toimenpiteet johtuvat valtiosta. (14) Tässä tapauksessa kuitenkin täyttyvät ne Euroopan unionin tuomioistuimen määrittämät ehdot (15), joiden pohjalta voidaan todeta, että MFB:n toiminta johtuu valtiosta. MFB:lle on asetettu yleishyödylliset tavoitteet, sen oikeudellisesta asemasta säädetään erillisessä laissa, se on osittain vapautettu rahoitusalan valvontasäännöistä, ja viranomaiset valvovat tarkkaan sen johdon toimintaa. Erityisesti toimenpiteitä koskevaan päätökseen liittyvät olosuhteet (hallituksen päätös, joka koskee nimenomaan MFB:n myöntämille lainoille annettavaa takausta ja jonka mukaan MFB voi vastineeksi nimetä kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen, sekä hallituksen puhemiehen tätä ennen antama lausunto, jossa ilmoitettiin hallituksen aikovan toteuttaa kyseiset toimenpiteet) osoittavat, että Unkarin viranomaiset osallistuivat päätöksen tekemiseen.
(29)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MFB:n toiminta voidaan katsoa valtiosta johtuvaksi.
VIII.2 Toimenpiteitä on arvioitava valtion suoraan myöntäminä lainoina
(30)
Koska lainat voidaan katsoa suoraan valtiosta johtuviksi, lainoille myönnettävä valtiontakaus ei lisää valtiolle aiheutuvaa taloudellista taakkaa eikä Nitrogénművekille koituvaa etua. Siksi näyttää asianmukaiselta katsoa, että kyseessä olevat lainat ja takaukset ovat toimenpiteitä, joita voidaan arvioida valtion suoraan myöntäminä lainoina (lainoista Nitrogénművekille aiheutuvia kustannuksia ovat lainan korko ja takausmaksu).
(31)
Sen vuoksi valtiontukea arvioidaan viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella, jota sovelletaan lainoihin.
VIII.3 Etu: toimenpiteiden markkinaehtoisuus
VIII.3.1 Yrityksen taloudellinen tilanne toimenpiteiden hyväksymishetkellä
(32)
Unkari esittää, että Nitrogénművek ei ollut toimenpiteiden hyväksymishetkellä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Unkarin viranomaiset väittävät, että tuotannon keskeyttäminen lokakuussa 2008 oli strateginen ja kausiluonteinen päätös ja että syksyllä 2008 myös moni muu markkinatoimija keskeytti tuotantonsa. Lisäksi Unkari väittää, että yrityksen luottokelpoisuusluokitus oli kyseisenä ajankohtana BB.
(33)
Komissio toteaa, että huolimatta yrityksen ilmeisistä likviditeettiongelmista sen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta, kuten Unkarin toimittamista tiedoistakin ilmenee. Näyttää siis siltä, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9-11 kohdassa esitetyt edellytykset eivät täyty.
(34)
Tutkimuksen pohjalta ja erityisesti vuotta 2008 koskevasta yrityksen tilinpäätöksestä käy kuitenkin selvästi ilmi, että Nitrogénművek tarvitsi valtion varoja toiminnan uudelleenkäynnistämiseen. Tilinpäätöksessä todetaan seuraavaa: ”Vuoden [2008] toisella puoliskolla maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi saavutti myös yrityksen. Lannoitteita käyttävät maataloustuottajat joutuivat taloudellisin vaikeuksiin, ja yrityksen tuotteiden myynti laski rajusti. Yritys keskeytti tuotannon 18 päivänä lokakuuta 2008 taloudellisista syistä. Toiminnan uudelleenkäynnistämistä silmällä pitäen yrityksen omistaja käynnisti neuvottelut hallituksen edustajien kanssa. Neuvottelujen tuloksena […] hallitus myönsi […] valtiontakauksen turvatakseen lannoitteiden tarjonnan Unkarissa.” (16) Tilinpäätöksen pohjalta voidaan päätellä myös, että lyhytaikainen luotto oli tarpeen tuotannon uudelleenkäynnistämiseksi ja että osa luotosta käytettiin 31 päivänä joulukuuta 2008 erääntyneiden maksujen suorittamiseen tavarantoimittajille. (17)
(35)
Komissio katsoo, että yritys, joka on keskeyttänyt tuotantonsa eikä kykene käynnistämään sitä uudelleen ilman valtion apua, ei ole terve ja elinkelpoinen, riippumatta keskeyttämisen syistä. Tilinpäätöksestä käy selvästi ilmi, että yritys kärsi vakavista likviditeettiongelmista ja että valtion väliintulo oli välttämätöntä rahoituksen saannin kannalta.
(36)
Komissiolla on yrityksen luottokelpoisuuden osalta epäilyksiä sen suhteen, vastaako Nitrogénművekin väitetty luottokelpoisuusluokitus BB sen todellista taloudellista tilannetta toimenpiteiden hyväksymishetkellä. Komissio huomauttaa aluksi, että Unkari ei ole esittänyt riippumattoman luottoluokituslaitoksen tai rahoituslaitoksen laatimaa luottokelpoisuusluokitusta. Väitetty luottokelpoisuusluokitus BB on peräisin MFB:ltä, joka toimii tässä käsiteltävien toimenpiteiden kannalta valtion ohjauksessa (kuten hallituksen päätöksestä käy selvästi ilmi) eikä riippumattomana rahoituslaitoksena, joka pyrkii laatimaan perusteltuja kaupallisia arvioita. Mainittu luottokelpoisuusluokitus voidaan kyseenalaistaa jo pelkästään tämän perusteella. Toiseksi Unkari ei ole toimittanut minkäänlaisia tietoja siitä, millaista menetelmää käyttäen ja millaisten tietojen pohjalta MFB määritteli yrityksen vakaan taloudellisen tilanteen. Kolmanneksi, ottaen huomioon, että Nitrogénművek oli toimenpiteiden hyväksymishetkellä keskeyttänyt tuotantonsa ja selvästikin tarvitsi kiireellisesti rahoitusta, jota ilman se ei olisi voinut käynnistää uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale edellä), ei ole uskottavaa, että yrityksen taloudellinen tilanne olisi voitu luokitella tyydyttäväksi. Edellä esitetty huomioon ottaen ja riippumatta yrityksen aiemmasta toiminnasta komissio katsoo, että tässä tapauksessa ei voida soveltaa esitettyä luottokelpoisuusluokitusta BB arvioitaessa, ovatko toimenpiteet viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla valtiontukea.
(37)
Komissio katsoo sen vuoksi, että yrityksen taloudellinen tilanne ei ollut vakaa. Lausunnoista käy selvästi ilmi, että yrityksellä oli vakavia likviditeettiongelmia eikä se kyennyt käynnistämään uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale). Sen vuoksi yrityksen voidaan katsoa olleen huonossa taloudellisessa tilanteessa, joka vastaa viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaista alinta luottokelpoisuusluokkaa (CCC).
VIII.3.2 Vakuudet
(38)
Vakuudeksi tarjotut varat käsittävät muun muassa Nitrogénművekin useiden tuotantolaitosten maaomaisuutta, rakennuksia ja koneita. (18)
(39)
Unkari on esittänyt kiinnitettyjen varojen osalta arviointikertomuksen, jonka […] (19) laati vuoden 2008 puolivälissä. Sen mukaan kiinnitettyjen varojen markkina-arvo oli noin […] miljoonaa euroa ja likvidaatioarvo noin […] miljoonaa euroa. MFB:n laskelmien mukaan riskitekijöillä painotettu likvidaatioarvo oli noin […] miljoonaa euroa.
(40)
Ottaen huomioon, että tutkittavina olevan kahden lainan yhteenlaskettu arvo on 88 miljoonaa euroa (erittäin varovaisen arvion mukaan vakuuksien arvo on [enemmän kuin 70] prosenttia lainojen määrästä), komissio katsoo, että toimenpiteille on annettu suuret vakuudet. Vaikka lainan A vakuudeksi annettu kiinnitys on toissijainen, tästä mahdollisesti aiheutuvat saatavat voidaan maksaa lainasta B johtuvien saatavien jälkeen.
(41)
Sillä, että vakuudet on annettu MFB:n eikä suoraan valtion hyväksi, ei ole merkitystä. Jos takaajan on suoritettava takauksesta johtuvat saatavat, Unkarin lain mukaan (20) kaikki takauksen kohteena olevaan lainaan liittyvät oikeudet siirtyvät takaajalle. Jos siis Nitrogénművek ei pysty maksamaan takaisin lainoja ja MFB vaatii takauksen suorittamista, valtio voi suorittaa velvoitteensa lainasopimuksessa annettujen vakuuksien avulla.
(42)
Lisäksi valtiolla oli lainan B osalta oikeus nimittää yrityksen johtokuntaan kaksi jäsentä, joilla on veto-oikeus seuraavia seikkoja koskevissa päätöksissä: osinkojen maksu, kolmansille osapuolille annettavat uudet vakuudet sekä uusien, yli 100 miljoonan Unkarin forintin suuruisten lainojen ottaminen.
(43)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella kummallekin lainalle on annettu erittäin suuret vakuudet.
VIII.3.3 Vertailukelpoiset markkinakorot
(44)
Unkari esittää lausunnossaan useita vertailukelpoisiksi väittämiään lainasopimuksia, jotka on tehty Nitrogénművekin ja eräiden liikepankkien välillä, todistaakseen, että valtion toimenpiteisiin liittyvät maksut olivat markkinaehtoisia.
(45)
Mainitut esimerkit eivät kuitenkaan ole vertailukelpoisia, eikä niillä sen vuoksi ole merkitystä tämän arvioinnin kannalta. Ensiksi suuri osa niistä koskee pienempiä lainamääriä ja tililuottoja. (21) Toiseksi pankkien perimät korot ovat suuremmat kuin tutkittavana olevien lainojen korot. (22) Mikä tärkeintä, kaikki sopimukset on tehty ennen talouskriisiä, yleensä vuoden 2008 alkupuoliskolla. Tuolloin vallinneita kaupallisia edellytyksiä ei voida verrata joulukuuhun 2008 ja tammikuuhun 2009, jolloin finanssikriisi oli pahimmillaan.
VIII.3.4 Viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaiset viitekorot
(46)
Arvioidakseen, sisältääkö tietty laina valtiontukea, ja jos sisältää, kuinka paljon, komissio soveltaa viitekorkoa koskevassa tiedonannossa määriteltyjä korkoja markkinakorkojen kuvaajina. Kyseisen tiedonannon mukaan peruskorkoon sovelletaan erilaisia marginaaleja riippuen yrityksen luokituksesta ja tarjotuista vakuuksista.
(47)
Tarkasteltaessa arvioinnin kannalta ratkaisevaa ajankohtaa on otettava huomioon, että lopulliset ja sitovat oikeustoimet (eli lainasopimukset) tehtiin 26 päivänä tammikuuta 2009. Sen vuoksi kyseisen päivän viitekorkoa (peruskorko plus asianmukainen marginaali) on verrattava rahoituksesta todellisuudessa perittävään korvaukseen.
(48)
Sovellettavan marginaalin osalta komissio katsoo edellä esitetyn pohjalta, että Nitrogénművek kuului viitekorkotaulukon alimpaan luokkaan ja että lainoille oli annettu suuret vakuudet. Sen vuoksi suuntaa antavana markkinakorkona voidaan pitää peruskorkoa, johon on lisätty 400 peruspisteen marginaali.
(49)
Lainan A (EUR) todelliset kokonaisrahoituskustannukset 26 päivänä tammikuuta 2009 olivat 4,362 prosenttia. (23) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 8,99 prosenttia. (24) Lainan A yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
(50)
Lainan B (HUF) todelliset kokonaisrahoituskustannukset olivat 12,44 prosenttia. (25) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 14,01 prosenttia. (26) Lainan B yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
VIII.4 Päätelmä valtiontuesta
(51)
Kuten edellä on esitetty, toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista ja ne johtuvat valtiosta.
(52)
Nitrogénművek sai rahoitusta edullisemmin ehdoin kuin se olisi saanut markkinoilta. Toimenpiteistä aiheutui siis yritykselle etua.
(53)
Lisäksi kyseessä on valikoiva etu, sillä toimenpiteet rajoittuvat Nitrogénművekiin.
(54)
Nämä valikoivat toimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua, sillä niistä koitui yritykselle etua kilpailijoihin nähden. Jäsenvaltioiden välillä käydään merkittävää lannoitteiden kauppaa.
(55)
Sen vuoksi laina A ja laina B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
IX MAHDOLLINEN TUKI MFB:LLE
(56)
Komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus on mahdollisesti MFB:lle myönnettyä valtiontukea, sillä eräiden ristiriitaisten tietojen pohjalta näytti siltä, että investointiluotossa oli kyse olemassa olevasta lainasta (siinä tapauksessa myöhempi takaus olisi voitu katsoa pankille annetuksi tueksi siltä osin kuin se lisäisi lainan takaisinmaksun todennäköisyyttä). Tutkimuksen aikana on kuitenkin käynyt ilmi, että laina A on uusi laina, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin 26 päivänä tammikuuta 2009, joten sataprosenttinen valtiontakaus ei sisältänyt valtiontukea MFB:lle.
X VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
X.1 Yleistä
(57)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.
(58)
Seuraavassa komissio arvioi toimenpiteiden soveltuvuutta kyseisten poikkeuksien nojalla. Heti aluksi on kuitenkin todettava, ettei Unkari ole esittänyt mitään perusteita tuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille.
X.2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaiset poikkeukset
(59)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeukset eivät sovellu tässä käsiteltävään tapaukseen, koska toimenpide ei ole sosiaalista tukea, sitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä sitä ole myönnetty taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
X.3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaiset poikkeukset
(60)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainitaan lisää poikkeuksia. Komissio arvioi seuraavassa aluksi toimenpiteiden soveltuvuutta 107 artiklan 3 kohdan a, c ja d alakohdan nojalla ja sen jälkeen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
(61)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unkarin koko alue katsottiin valtion liittymishetkellä tällaiseksi alueeksi, ja useimmat sen alueista ovat edelleen tukikelpoisia. (27)
(62)
Tukikelpoisille alueille myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille käsitellään alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (jäljempänä ’aluetukea koskevat suuntaviivat’) (28). Toimenpiteet eivät kuitenkaan ole aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaisia. Investointiluotto oli myönnetty investointiin, joka oli saatettu loppuun jo aiemmin (29), joten se ei täytä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vaadittua kannustavaa vaikutusta. Mahdollisen toimintatuen osalta voidaan todeta, että tuella ei edistetä minkään toiminnan tai talousalueen kehitystä eikä se ole väliaikaista tai ajan mittaan alenevaa eikä tuen taso ole suhteessa niihin taloudellisiin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. (30)
(63)
Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta.
(64)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut lukuisia suuntaviivoja ja tiedonantoja selittääkseen, miten se soveltaa edellä mainittuun määräykseen sisältyvää poikkeusta.
(65)
Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen osalta komissio toteaa, että sisämarkkinoille soveltuvalle tuelle asetetut edellytykset eivät näytä täyttyvän (riippumatta siitä, onko yritys oikeutettu tukeen suuntaviivojen nojalla). Pelastamistuen osalta voidaan todeta, että toimenpiteet eivät rajoitu välttämättömään, sillä ne ovat voimassa yli kuusi kuukautta. Unkarin viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, että toimenpiteet olisivat oikeutettuja vakavien sosiaalisten ongelmien perusteella tai että niillä ei olisi haitallisia vaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Rakenneuudistustuen osalta komissio ei voi rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa arvioida sitä, voidaanko tuella palauttaa yrityksen pitkäaikainen elinkelpoisuus, rajoittuuko tuki välttämättömään ja vältetäänkö kohtuuton kilpailun vääristyminen.
(66)
Sen vuoksi komissio toteaa, että toimenpiteet eivät ole sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- tai rakenneuudistustukea.
(67)
Komission mukaan tuen luonteen ja ominaispiirteiden takia tässä asiassa ei voida soveltaa mitään niistä poikkeuksista, jotka on määritelty muissa 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvissa suuntaviivoissa ja tiedonannoissa.
(68)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan julistaa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei selvästikään koske nyt käsiteltävänä olevaa tapausta.
X.4 Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi tilapäisten puitteiden nojalla
(69)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(70)
Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevalla tuella ei pyritä edistämään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta.
(71)
Jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisen osalta komissio on antanut tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (31) (jäljempänä ’tilapäiset puitteet’).
(72)
Komissio katsoo Unkarin viranomaisten toimittamien taloudellisten tietojen (32) pohjalta, että yritys ei näyttänyt olleen vaikeuksissa ennen maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin puhkeamista. Kuten edellä 33 kappaleessa todettiin, yrityksen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta. Ongelmat, jotka johtivat tuotannon keskeyttämiseen, ilmenivät vasta talouskriisin puhjettua. Sen vuoksi komissio katsoo, että 1 päivänä heinäkuuta 2008 Nitrogénművek ei ollut pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Se on siis oikeutettu tukeen tilapäisten puitteiden nojalla.
(73)
Toimenpiteet eivät kuitenkaan vastaa tilapäisten puitteiden 4.2 kohtaa, jossa käsitellään tuen rajattua sisämarkkinoille soveltuvaa määrää, sillä toimenpiteitä ei toteutettu tukiohjelman muodossa ja tuen määrä näyttää ylittävän 500 000 euroa. Lisäksi vaikka takauksia arvioitaisiin erikseen, ne eivät ole tilapäisten puitteiden 4.3 kohdassa tarkoitettuja takauksina myönnettyjä tukia, sillä maksetut takausmaksut (33) ovat pienemmät kuin tilapäisten puitteiden nojalla sovellettavat safe harbour -maksut (34). Unkari ei myöskään ole osoittanut, että palkkakuluja koskeva kriteeri olisi täyttynyt. Rahoitus ei myöskään ole tukea vihreiden tuotteiden tuotantoon (puitteiden 4.5 kohta) eikä riskipääomaa (4.6 kohta).
(74)
Tuettuja lainoja koskevaa tilapäisten puitteiden 4.4 kohtaa sovelletaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 tehtyihin lainasopimuksiin, joiden laina-aika voi olla mikä tahansa. (35) Tutkittavina olevia toimenpiteitä koskeva sopimus tehtiin tilapäisten puitteiden voimaantulon jälkeen mutta ennen joulukuun 31 päivää vuonna 2010. Sen vuoksi toimenpiteet voivat olla tukikelpoisia.
(75)
Komissio kuitenkin toteaa, että toimenpiteistä todellisuudessa peritty korvaus oli pienempi kuin tilapäisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille soveltuva vähimmäiskorko.
(76)
Asianomaisen kohdan mukaan ”komissio hyväksyy julkisten tai yksityisten lainojen myöntämisen korolla, joka vastaa vähintään keskuspankin yliyön korkoa sekä preemiota, joka vastaa pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välistä erotusta. Tähän lisätään luottoriskin takuumaksu, joka vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetussa komission tiedonannossa tarkoitettua tuensaajan riskiprofiilia.”
(77)
Euromääräisen lainan (laina A) osalta pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 64 peruspistettä. Euroopan keskuspankin yliyön korko (EONIA) oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (36) 1,228 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen (ks. 48 kappale edellä) korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi siis 5,868 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (4,362 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
(78)
Unkarin forintteina annetun lainan (laina B) osalta Unkarin viranomaiset korostivat asiassa N 78/09 (37), että pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 26 peruspistettä. Unkarin keskuspankin yliyön korko oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (38) 9,14 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Siten tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi 13,40 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (12,44 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
X.5 Päätelmä toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille
(79)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat osittain sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden nojalla.
(80)
Komissio katsoo erityisesti, että toimenpiteistä maksetun todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille. Sen sijaan tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen ero soveltuu väliaikaisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille.
XI TAKAISINPERINTÄ
(81)
SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä, jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. (39) Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa tukea edeltänyt tilanne. (40) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (41)
(82)
Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (42) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.
(83)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton osuus perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne voidaan palauttaa. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.
(84)
Ottaen huomion edellä oleva X.5 osa on toimenpiteen sisämarkkinoille soveltumattomaksi tukiosuudeksi katsottava tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(85)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä.
XII PÄÄTELMÄ
(86)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että Nitrogénművekille annetut lainat A ja B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(87)
Komissio toteaa lisäksi, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat tilapäisten puitteiden nojalla osittain sisämarkkinoille. Erityisesti tilapäisissä puitteissa tarkoitetun tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen erotus soveltuu sisämarkkinoille. Sen sijaan toimenpiteistä perityn todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille.
(88)
Koska laina A ja laina B on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus perittävä takaisin markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi.
(89)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä. Se lasketaan selvittämällä tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(90)
Komissio toteaa lisäksi, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, MFB:lle myönnettyä valtiontukea,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkarin Péti Nitrogénművek Zrt:lle myöntämät 52 miljoonan euron investointiluotto ja 10 miljardin Unkarin forintin lyhtyaikainen luotto ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
1. Valtiontuki, jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, on osittain sisämarkkinoille soveltuvaa ja osittain sisämarkkinoille soveltumatonta.
2. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron ja asianomaisen viitekoron välisestä erotuksesta, soveltuu sisämarkkinoille.
3. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu toimenpiteistä perittävän todellisen korvauksen ja tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron välisestä erotuksesta, ei sovellu sisämarkkinoille.
4. Unkarin on lopetettava 3 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntäminen heti, kun tämä päätös on annettu sille tiedoksi.
3 artikla
1. Unkarin on perittävä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Takaisin perittävistä määristä on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.
4 artikla
1. Edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.
2. Unkarin on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
5 artikla
1. Unkarin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka kun 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Unkarin on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2010.


Input:
COMMISSION REGULATION (EU) No 963/2010
of 26 October 2010
establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1234/2007 of 22 October 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (1),
Having regard to Commission Regulation (EC) No 1580/2007 of 21 December 2007 laying down implementing rules for Council Regulations (EC) No 2200/96, (EC) No 2201/96 and (EC) No 1182/2007 in the fruit and vegetable sector (2), and in particular Article 138(1) thereof,
Whereas:
Regulation (EC) No 1580/2007 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade negotiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in Annex XV, Part A thereto,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
The standard import values referred to in Article 138 of Regulation (EC) No 1580/2007 are fixed in the Annex hereto.
Article 2
This Regulation shall enter into force on 27 October 2010.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 26 October 2010.


Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 960/2010,
25. oktoober 2010,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 26. oktoobril 2010.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2010


Input:
DECISIÓN 2010/639/PESC DEL CONSEJO
de 25 de octubre de 2010
relativa a la adopción de medidas restrictivas contra determinados funcionarios de Belarús
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de la Unión Europea, y en particular su artículo 29,
Considerando lo siguiente:
(1)
El 10 de abril de 2006, el Consejo adoptó la Posición Común 2006/276/PESC, relativa a la adopción de medidas restrictivas contra determinados funcionarios de Belarús (1).
(2)
Mediante la Posición Común 2009/314/PESC del Consejo, de 6 de abril de 2009, por la que se modifica la Posición Común 2006/276/PESC (2), se prorrogaron las medidas restrictivas hasta el 15 de marzo de 2010. No obstante, las restricciones de viajes impuestas a determinados dirigentes de Belarús, a excepción de aquellos implicados en las desapariciones de 1999 y 2000 y de la Presidenta de la Comisión Electoral Central, quedaron suspendidas hasta el 15 de diciembre de 2009.
(3)
El 15 de diciembre de 2009, el Consejo adoptó la Decisión 2009/969/PESC (3) del Consejo por la que se prorrogan tanto las medidas restrictivas como la suspensión hasta el 31 de octubre de 2010.
(4)
Sobre la base de la revisión de la Posición Común 2006/276/PESC, las medidas restrictivas deberían renovarse hasta el 31 de octubre de 2011, y la suspensión de las restricciones de viaje, deberían prorrogarse asimismo hasta la misma fecha.
(5)
Las disposiciones de ejecución de la Unión se exponen en el Reglamento (CE) no 765/2006 del Consejo, de 18 de mayo de 2006, relativo a la adopción de medidas restrictivas contra el Presidente Lukashenko y determinados funcionarios de Belarús (4).
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
1. Los Estados miembros tomarán las medidas necesarias para impedir la entrada en su territorio, o el tránsito por el mismo, de las personas que sean responsables:
a)
de eludir el inicio de la investigación independiente y las diligencias contra los presuntos delitos, así como de aquéllas que el Informe Pourgourides considera participantes clave en la desaparición en 1999/2000 de cuatro personas conocidas en Belarús, y en la posterior ocultación con miras a una evidente obstrucción a la justicia, enumeradas en el anexo I;
b)
de las elecciones y el referéndum fraudulentos de Belarús del 17 de octubre de 2004, así como de aquéllas responsables de las graves violaciones de los derechos humanos en la represión de los manifestantes pacíficos que siguieron a dichas elecciones y referéndum de Belarús, enumeradas en el anexo II;
c)
de la vulneración de las normas electorales internacionales durante las elecciones presidenciales celebradas en Belarús el 19 de marzo de 2006, y de la represión ejercida contra la sociedad civil y la oposición democrática, enumeradas en el anexo III.
2. El apartado 1 no obliga a los Estados miembros a prohibir a sus propios nacionales la entrada en su territorio.
3. El apartado 1 se entenderá sin perjuicio de aquellos casos en que un Estado miembro esté obligado por el Derecho internacional, a saber:
i)
como país anfitrión de una organización internacional intergubernamental,
ii)
como país anfitrión de una conferencia internacional convocada por las Naciones Unidas o auspiciada por éstas,
iii)
con arreglo a un acuerdo multilateral que confiera privilegios e inmunidades,
o
iv)
por el Concordato de 1929 (Pacto de Letrán) celebrado entre la Santa Sede (Estado de la Ciudad del Vaticano) e Italia.
4. El apartado 3 se considerará aplicable también a aquellos casos en los que un Estado miembro sea país anfitrión de la Organización para la Seguridad y la Cooperación en Europa (OSCE).
5. Se informará debidamente al Consejo en todos los casos en que un Estado miembro conceda una exención de conformidad con los apartados 3 y 4.
6. Los Estados miembros podrán conceder exenciones de las medidas impuestas en el apartado 1 en los casos en que el viaje esté justificado por razones humanitarias urgentes o por razones de asistencia a reuniones de organismos intergubernamentales, incluidas las promovidas por la Unión, o las celebradas en un Estado miembro que ocupe la Presidencia en ejercicio de la OSCE, en las que se mantenga un diálogo político que fomente directamente la democracia, los derechos humanos y el Estado de Derecho en Belarús.
7. Todo Estado miembro que desee conceder las exenciones a que se refiere el apartado 6 lo notificará por escrito al Consejo. Se considerarán concedidas las exenciones a menos que uno o varios miembros del Consejo presenten objeciones por escrito antes de transcurridos dos días laborables desde la recepción de la notificación de la exención propuesta. En caso de que algún miembro del Consejo formule una objeción, el Consejo, por mayoría cualificada, podrá resolver la concesión de la exención propuesta.
8. En aquellos casos en los que, con arreglo a los apartados 3, 4, 6 y 7, un Estado miembro autorice la entrada en su territorio o el tránsito por el mismo a las personas enumeradas en los anexos I, II y III, la autorización estará limitada al motivo por el cual se haya concedido y a las personas afectadas por el mismo.
Artículo 2
1. Se inmovilizarán todos los capitales y recursos económicos cuya propiedad, control o tenencia corresponda a responsables de la vulneración de las normas electorales internacionales en las elecciones presidenciales celebradas en Belarús el 19 de marzo de 2006 y de la represión de la sociedad civil y de la oposición democrática, y a las personas físicas o jurídicas, entidades y organismos asociados a ellos, que se enumeran en el anexo IV.
2. No se pondrá a disposición directa ni indirecta de las personas enumeradas en el anexo IV ni se utilizará en su beneficio ningún tipo de capitales o recursos económicos.
Artículo 3
1. Las autoridades competentes de los Estados miembros podrán autorizar la liberación o disposición de determinados capitales o recursos económicos inmovilizados, en las condiciones que consideren oportunas, tras haberse cerciorado de que dichos capitales o recursos económicos:
a)
son necesarios para sufragar necesidades básicas de las personas enumeradas en el anexo IV y de los familiares a su cargo, tales como el pago de alimentos, alquileres o hipotecas, medicamentos y tratamientos médicos, impuestos, primas de seguros y tasas de servicios públicos;
b)
se destinan exclusivamente al pago de honorarios profesionales razonables o al reembolso de gastos asociados a la prestación de servicios jurídicos;
c)
se destinan exclusivamente al pago de tasas o gastos ocasionados por servicios ordinarios de custodia o mantenimiento de capitales o recursos económicos inmovilizados; o
d)
son necesarios para sufragar gastos extraordinarios, siempre y cuando la autoridad competente notifique a las demás autoridades competentes y a la Comisión los motivos por los cuales considera que debe concederse una autorización específica, al menos dos semanas antes de su concesión.
Los Estados miembros informarán a los demás Estados miembros y a la Comisión de toda autorización concedida con arreglo al presente artículo.
2. El artículo 2, apartado 2, no se aplicará al abono en las cuentas inmovilizadas:
a)
de intereses u otros beneficios correspondientes a esas cuentas,
b)
o de pagos adeudados en virtud de contratos o acuerdos celebrados u obligaciones adquiridas con anterioridad a la fecha en que dichas cuentas quedaron sujetas a las disposiciones de la Posición Común 2006/276/PESC,
siempre y cuando tales intereses, beneficios y pagos sigan estando sujetos a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 1 de la presente Decisión.
Artículo 4
1. El Consejo, a propuesta de un Estado miembro o del Alto Representante de la Unión para Asuntos Exteriores y Política de Seguridad, adoptará las modificaciones de las listas que figuran en los anexos I, II, III y IV que requiera la evolución política de Belarús.
2. El Consejo comunicará su decisión y su motivación a la persona afectada, ya sea directamente, si se conoce su domicilio, o mediante la publicación de un anuncio, para que la persona o entidad tenga la oportunidad de presentar sus alegaciones al respecto.
3. El Consejo comunicará su decisión y su motivación a la persona afectada, ya sea directamente, si se conoce su domicilio, o mediante la publicación de un anuncio, para que la persona o entidad tenga la oportunidad de presentar sus alegaciones al respecto.
Artículo 5
Para dar el máximo efecto a las medidas antes citadas, la Unión animará a los terceros Estados a adoptar medidas restrictivas semejantes a las incluidas en la presente Decisión.
Artículo 6
Queda derogada la Posición Común 2006/276/PESC.
Artículo 7
1. La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
2. La presente Decisión se aplicará hasta el 31 de octubre de 2011. Será revisada constantemente. Será renovada, o en su caso modificada, si el Consejo estima que sus objetivos no se han cumplido.
3. En lo que respecta al Sr. Yuri Nikolaevich, las medidas a que se refiere el artículo 1, apartado 1, letra b), así como las medidas mencionadas en el artículo 1, apartado 1, letra c), quedan suspendidas hasta el 31 de octubre de 2011.
Hecho en Luxemburgo, el 25 de octubre de 2010.