Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 441/2010,
21. mai 2010,
millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Canestrato di Moliterno” (KGT)]
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Canestrato di Moliterno” (2).
(2)
Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. mai 2010


Input:
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1378/2011,
20. detsember 2011,
millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Rheinisches Apfelkraut” (KGT)]
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Rheinisches Apfelkraut” (2).
(2)
Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. detsember 2011


Input:
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1030/2010
(2010. gada 17. novembris),
ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (2) piemēroja antidempinga maksājumu dažu veidu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta (PET) importam (“galīgie antidempinga pasākumi”). Piemērotais maksājuma līmenis bija līdz 22,9 %, kas atbilst 184 EUR/t Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”).
(2)
Pēc jaunā eksportētāja pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 2167/2005 (3) grozīja Regulu (EK) Nr. 1467/2004.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2009. gada 13. maijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 50 % - no kopējās PET produkcijas Savienībā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(4)
Prasība veikt termiņa beigu pārskatīšanu tika iesniegta, pamatojoties uz to, ka pasākumu pārtraukšana, iespējams, var novest pie dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(5)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai. Attiecīgi 2009. gada 18. augusta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu (5) (“paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu”) Komisija paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
3. Paralēla procedūra
(6)
Norādīts, ka Komisija 2009. gada 3. septembrī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (6), ievērojot pamatregulas 5. pantu, un antisubsidēšanas procedūras sākšanu (7), ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), 10. pantu, attiecībā uz dažu veidu PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem.
(7)
Padome ar Regulu (ES) Nr. 857/2010, kas publicēta 2010. gada 29. septembrī (9), piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalātam. Tajā pašā laikā Komisija apturēja antidempinga procedūru (10).
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(8)
Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(9)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzību iesniegušajiem ražotājiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, importētājiem/tirgotājiem un attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un to apvienībām, ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(10)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(11)
Ņemot vērā Savienības ražotāju eksportētāju un importētāju acīmredzami lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izskatīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase būtu vajadzīga, un, ja tā, tad lai tā varētu izvēlēties paraugu, iepriekšminētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākuma un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.
(12)
Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuri saražo 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma nesaistītiem klientiem ES tirgū.
(13)
Tā kā tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza pieprasīto informāciju, nebija vajadzības veikt atlasi.
(14)
Tikai viens importētājs sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Attiecīgi nebija vajadzīga atlase attiecībā uz nesaistītiem importētājiem.
(15)
Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Anketas tika nosūtītas arī zināmiem ražotājiem ASV (“paredzētā analogā valsts”).
(16)
Atbildes uz anketām tika saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, septiņiem ražotājiem Savienībā, trīs izejvielu piegādātājiem un diviem ražotājiem ASV. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus analīzei par kaitējumu. Ķīnas eksportētāji atbildes uz anketu neiesniedza.
(17)
Izmeklēšanas gaitā viens Savienības ražotājs, kas bija iekļauts izlasē, nevarēja sniegt visus pieprasītos datus, un rezultātā atlasīto uzņēmumu skaits bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdošanas apjoms bija 47 % no visu ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma.
(18)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Novapet SA, Spānija,
-
Equipolymers srl, Itālija,
-
UAB Orion Global PET(Indorama), Lietuva,
-
UAB Neo Group, Lietuva;
b)
lietotāji Savienībā:
-
Puccetti, Itālija;
c)
ražotāji ASV:
-
M&G Polymers USA, LLC, ASV,
-
StarPet Inc., ASV.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., polietilēna tereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kurš patlaban atbilst KN kodam 39076020, un kura izcelsme ir ĶTR.
(20)
Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražotāju eksportētāju saražotajiem un iekšzemes tirgū un trešās valstīs pārdotajiem ražojumiem, kā arī Savienības ražotāju saražotajiem un pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojumi. Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(21)
Kā jau minēts iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida atlase nebija jāveic.
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
2. Importa dempings PIP laikā
(23)
Ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR netiek importēti būtiski apjomi uz Savienību, tie neveido pamatu reprezentatīva dempinga konstatējumam. Tādēļ netika veikts indikatīvs dempinga aprēķins, par pamatu ņemot eksporta cenas no ĶTR, un tādēļ izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(24)
Ņemot vērā to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
3.1. Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm
(25)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, trešās valsts, kurā ir tirgus ekonomika, vietējā tirgus pārdevumu cenas tika salīdzinātas ar ĶTR preču cenām trešās valstīs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(26)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu preci, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(27)
Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Par šo jautājumu piezīmes vai iebildumi netika saņemti. ASV izmantoja par analogo valsti sākotnējā izpētē. Tāpēc secina, ka ASV ir piemērota analogā valsts.
(28)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kuru, kā konstatēja, realizē parastā tirdzniecības apritē.
(29)
Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistīto ASV ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem.
(30)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai divu ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevums neatkarīgiem klientiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Izmeklēšanas periodā abu ASV ražotāju pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.
(31)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot ASV tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru.
(32)
Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.
(33)
Kā skaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR nav ievērojama importa apjoma un nav sadarbības ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem, eksporta cena tika analizēta, pamatojoties uz ĶTR eksporta statistiku par ĶTR eksporta vērtību un daudzumu uz trīs lielākajiem eksporta tirgiem (Japānu, Ukrainu, ASV), saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā ir visticamākā pieejamā informācija. Eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 50 % no ĶTR polietilēntereftalāta eksporta, uz ko attiecas šī izmeklēšana.
(34)
Dati no ĶTR eksporta statistikas liecināja, ka eksporta cenas uz minētajām valstīm bija zemākas nekā normālā vērtība ĶTR. Faktiski izmeklēšanā secināja, ka kopumā šī cenas atšķirība PIP svārstījās no 14 % līdz 38 %. Tas norāda, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Savienību par dempinga cenām var atkārtoties.
3.2. Neizmantotā jauda
(35)
Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatīšanas pieprasījumā.
(36)
Ņemot vērā pieejamo informāciju un tā kā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo, ĶTR ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 16 %. PIP laikā jaudas izmantojums bija aptuveni 72 %. Tādēļ neizmantotā jauda bija ievērojama un bija lielāka par 700 000 tonnām. Aktivizējot neizmantoto jaudu, Ķīnas ražošanas apjoms varētu apmierināt 23 % no Savienības patēriņa.
(37)
Turklāt, tā kā ir paredzams, ka ĶTR jauda pieaugs straujāk nekā vietējais pieprasījums, paredzams, ka liela daļa no ražošanas pieauguma tiks orientēta uz eksportu.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(38)
Ņemot vērā, ka ražojumu, uz kuru attiecās izmeklēšana, eksporta cenas uz galvenajiem ĶTR eksporta tirgiem ir zemākas par normālo vērtību, kas noteikta PIP, un pieaugošo neizmantoto jaudu, iespējams, ka Ķīnas eksports uz Kopienu par dempinga cenām palielināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti.
(39)
Apzinoties iepriekš minēto, ir iespēja, ka dempings atkārtosies, ja pasākumi tiks pārtraukti.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(40)
PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc ražotāju produkcijas izlaide (ko noteica, pamatojoties uz apkopoto informāciju, ko sniedza ražotāji, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz pieprasījumu veikt pārskatīšanu) ir uzskatāma par Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(41)
No šiem 17 ražotājiem pilnībā izmeklēšanā sadarbojās12 ražotāji. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā, šajā gadījumā - vairāk nekā 80 %. Tādēļ 12 ražotāji, kas sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā viņus sauc par “Savienības ražošanas nozari”. Atlikušos Savienības ražotājus turpmāk tekstā sauks par “pārējiem Savienības ražotājiem”. Šie pārējie Savienības ražotāji aktīvi sūdzību nav atbalstījuši un nav iebilduši pret to.
(42)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (produkcijas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības produkcijas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no ražotājiem, kas bija iekļauti izlasē un sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem novērtējuma pamatā bija pārskatīšanas pieprasījumā norādītie dati,
-
mikroekonomisko rādītāju analīze (krājumi, darba samaksa, rentabilitāte, ienākumi no kapitāla, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika veikta, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
(43)
Jānorāda, ka ES PET tirgu veido relatīvi liels ražotāju skaits, kuri parasti pieder pie lielākām ražotāju grupām ar galvenajiem birojiem ārpus ES. Tirgū noris konsolidēšanās process, un nesen ir notikuši vairāki uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas gadījumi. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražošanas rūpnīcas, savukārt Indorama ir pārņēmusi bijušās Eastman rūpnīcas Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(44)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Eurostat sniegtajiem datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajām aplēsēm.
(45)
Ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, patēriņš Savienībā laikposmā starp 2006. gadu un PIP palielinājās par 11 %. Detalizēti izsakoties, šķietamais pieprasījums 2007. gadā pieauga par 8 %, nedaudz samazinājās laikposmā starp 2007. un 2008. gadu (par 2 procentpunktiem) un palielinājās par 5 procentpunktiem laikposmā no 2008. gada līdz PIP.
1. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Kopējais patēriņš ES (tonnās)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indekss (2006 = 100)
100
108
106
111
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
2. Ķīnas Tautas Republikas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(46)
Attiecīgā produkta importa par dempinga cenām apjoms ES saglabājās relatīvi zemā līmenī un pat attiecīgajā periodā samazinājās. Tas sasniedza 13 483 tonnas PIP, kas atbilst 0,4 % no tirgus daļas. Ķīnas eksporta cenas saglabājās stabilas starp 2006. un 2008. gadu, un tās strauji samazinājās līdz 897 EUR/t CIF līmenim PIP, t. i., par 12 procenta punktiem attiecībā pret 2008. gada cenām.
2. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
ĶTR importa apjoms (tonnās)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indekss (2006 = 100)
100
123
110
82
Tirgus daļa importam no ĶTR
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importa cena (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Indekss (2006 = 100)
100
100
101
89
Avots: Eurostat dati.
3. Imports no citām trešām valstīm
a) Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem
(47)
Kā iepriekš minēts 6. un turpmākajos apsvērumos, antidempinga un antisubsidēšanas procedūra par PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem tika īstenota paralēli šim pārskatam.
(48)
Importa apjoms no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem uz ES ievērojami pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 304 202 tonnas PIP, kas veido 10,2 % no tirgus daļas. Cenas par šo importu bija vēl zemākas nekā importa cenas no ĶTR.
3. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem (tonnās)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indekss (2006 = 100)
100
120
390
544
Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu importa tirgus daļa
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importa cena (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Avots: Eurostat dati.
b) Imports no Korejas Republikas
(49)
Korejas Republikai antidempinga maksājumi ir noteikti kopš 2000. gada. Taču diviem Korejas uzņēmumiem ir piemērots nulles antidempinga likmes nodoklis, un izmeklēšanā konstatēja, ka joprojām ir augsts Korejas Republikas izcelsmes importa līmenis un ka attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Laikposmā no 2006. gada līdz PIP imports no Korejas pieauga par gandrīz 150 %, un tā attiecīgā tirgus daļa no 3,5 % 2006. gadā palielinājās līdz 7,7 % PIP.
4. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnās)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indekss (2006 = 100)
100
139
189
246
Dienvidkorejas importa tirgus daļa
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importa cena (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Avots: Eurostat dati.
(50)
Korejiešu importa vidējā cena kopumā saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr Korejas izcelsmes importa cenas bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām.
c) Imports no citām iepriekš neminētām trešām valstīm
(51)
Attiecīgā produkta importa apjoms no citam trešām valstīm uz ES nedaudz pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 428 396 tonnas PIP, kas veido 14,3 % no tirgus daļas. Šā importa cena ir salīdzinoši augsta un pārsniedz attiecīgās cenas no ĶTR un valstīm, attiecībā uz kurām notiek līdzīgas izmeklēšanas, kā arī cenas, kas ir virs Savienības ražotāju vidējā cenu līmeņa.
5. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Importa no citām trešām valstīm apjoms (tonnās)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indekss (2006 = 100)
100
121
102
127
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importa cena (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Avots: Eurostat dati.
(52)
No iepriekš minētā var secināt, ka importam no citām trešām valstīm nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozari.
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(53)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu ir izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošana
(54)
Ražošanas apjoms Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 4 %. Respektīvi, 2007. gadā tas pieauga par 5 % līdz aptuveni 2 570 000 tonnām, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, krasi samazinājās par 10 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz PIP tas nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu, sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnu.
6. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Produkcijas apjoms (tonnās)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indekss (2006 = 100)
100
105
95
96
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(55)
Savienības ražotāju ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Proti, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā - vēl par 5 procentpunktiem un visbeidzot PIP - par 9 procentpunktiem.
7. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indekss (2006 = 100)
100
101
106
115
Ražošanas jaudas izmantojums
83 %
87 %
75 %
69 %
Indekss (2006 = 100)
100
105
90
84
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(56)
Jaudas izlietojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas pieauga līdz 87 %, bet vēlāk, 2008. gadā, samazinājās līdz 75 % un PIP bija tikai 69 %. Izmantojuma rādītāja samazināšanās 2008. gadā un PIP atspoguļo produkcijas apjoma samazināšanos un ražošanas jaudas palielināšanos šajā periodā.
c) Pārdevumu apjoms
(57)
Savienības ražotāju pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Pārdevumi 2007. gadā pieauga par 5 %, bet nākamajā gadā bija nedaudz mazāki par apjomu 2006. gadā, savukārt PIP tie bija par 3 % mazāki nekā 2006. gadā - aptuveni 2 100 000 tonnu. Ņemot vērā krājumu ierobežoto daudzumu, pārdevumu apjoma attīstība ir cieši saistīta ar ražošanas attīstību.
8. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Produkcijas apjoms ES (tonnās)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indekss (2006 = 100)
100
105
99
97
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
d) Tirgus daļa
(58)
Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 10 procentpunktus no tirgus daļas, kura no 85 % 2006. gadā samazinājās līdz 75 % PIP. Šis tirgus daļas samazinājums norāda uz to, ka patēriņš pieauga, bet Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā kritās par 3 %. Jānorāda, ka šāda pārdevumu apjoma samazināšanās tendence attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.
9. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Savienības ražotāju tirgus daļa
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indekss (2006 = 100)
100
98
94
88
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
e) Izaugsme
(59)
Laikposmā no 2006. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, savukārt Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū samazinājās par 3 % un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
f) Nodarbinātība
(60)
Attiecībā uz Savienības ražotāju nodarbinātības līmeni laikposmā no 2006. gada līdz PIP vērojams samazinājums par 15 %. Precīzāk, nodarbināto personu skaits ievērojami samazinājās no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 % un palika gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā un PIP. 2007. gada nodarbinātības līmeņa kritumu izraisīja vairāku ES ražotāju centieni veikt uzņēmumu pārstrukturēšanu.
10. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Nodarbinātība (personas)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indekss (2006 = 100)
100
87
85
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
g) Ražīgums
(61)
Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi tonnās uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms samazinājās lēnākā tempā nekā nodarbinātības līmenis un norāda uz Savienības ražotāju produktivitātes pieaugumu. Jo īpaši tas redzams 2007. gada rādītājos, kad nodarbinātības līmenis samazinājās, bet produkcijas apjoms pieauga un ražīguma līmenis bija par 21 % augstāks nekā 2006. gadā.
11. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indekss (2006 = 100)
100
121
112
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
h) Faktori, kas ietekmē pārdevumu cenas
(62)
Gada vidējās Savienības ražotāju pārdevumu cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam aizvien bija stabilas - aptuveni 1 100 EUR/t. Gada vidējā pārdošanas cena PIP samazinājās par 12 % un sasniedza 977 EUR/t. Gada vidējā pārdevumu cena neatspoguļo PET cenas mēneša vai pat dienas svārstības Eiropas (un pasaules) tirgū, bet tā ir uzskatāma par pietiekamu, lai noskaidrotu cenu tendenci attiecīgajā periodā. Aprēķinot PET pārdevumu cenas, parasti tajās tiek ņemtas vērā PET galveno izejvielu (galvenokārt attīrīta tereftālskābe - PTA - un monoetilēnglikols - MEG) cenas tendences, jo tās veido līdz 80 % no PET kopējām izmaksām.
12. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Indekss (2006 = 100)
100
100
100
88
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
i) Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(63)
Tiek norādīts, ka aprēķins netika veikts, jo PET apjomi no ĶTR joprojām bija zemi. Tomēr, kā norādīts 39. apsvērumā, dempinga atkārtošanās iespējamība tika noteikta, pamatojoties uz trešām valstīm paredzētām cenām un neizmantoto jaudu. Attiecībā uz atgūšanu no iepriekšējā dempinga ir svarīgi norādīt, ka pēc antidempinga maksājumu piemērošanas importam no ĶTR, Savienības ražošanas nozare saskārās ar subsidētu importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotiem Arābu Emirātiem, kā rezultātā 2010. gada jūnijā tika piemēroti pagaidu kompensācijas pasākumi (11). Tādējādi faktisku atkopšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari joprojām negatīvi ietekmē dempinga imports Savienības tirgū.
4.2. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Krājumi
(64)
Atlasē iekļautiem ražotājiem laikposmā no 2006. gada līdz PIP beigu krājumi palielinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumi veido mazāk nekā 5 % no gada produkcijas apjoma un tādēļ šā rādītāja attiecināmība uz kaitējuma analīzi ir ierobežota.
13. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Noslēguma krājumi (tonnās)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indekss (2006 = 100)
100
94
77
78
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Algas
(65)
No 2006. līdz 2007. gadam par 11 % palielinājās gada darbaspēka izmaksas, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tās samazinājās par 2 procentpunktiem, un PIP, salīdzinot ar 2008. gadu, tās samazinājās vēl par 9 procentpunktiem, sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2006. gadā. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas saglabājās stabilas.
14. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indekss (2006 = 100)
100
111
109
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(66)
Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto ražotāju līdzīgā ražojuma pārdevumu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū rentabilitātei, ko procentos izsaka kā neto pārdevumu apjomu, joprojām bija negatīva tendence un tā pat kritās no -6,9 % līdz -7,5 %. Precīzāk, 2007. gadā izlasē iekļauto ražotāju stāvoklis attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās, jo neto zaudējumi no neto pārdevumu apjoma bija vien -1,5 % apmērā, taču 2008. gadā zaudējumi strauji pieauga līdz -9,3 %. Situācija ievērojami uzlabojās PIP.
15. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
ES rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indekss (2006 = 100)
- 100
-22
- 134
- 108
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indekss (2006 = 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(67)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. INI no -9,6 % 2006. gadā palielinājās līdz -3,1 % 2007. gadā. Tas 2008. gadā samazinājās līdz -16,8 %, bet PIP atkal palielinājās līdz -12,3 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs un pasliktinājās par 2,7 procentu punktiem.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(68)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva: -18,5 miljoni euro. Stāvoklis ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad neto naudas plūsma no pamatdarbības kļuva pozitīva - 19,5 miljoni euro, taču tad 2008. gadā ievērojami pasliktinājās (-42 miljoni euro), un PIP bija negatīva: -11 miljoni euro. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsmas līmenis uzlabojās, lai gan tās tendence joprojām bija negatīva.
(69)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.
16. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Naudas plūsma (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indekss (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
e) Ieguldījumi
(70)
Izlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, vēl par 59 procentu punktiem tie samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam un tad, salīdzinot ar 2008. gadu, nedaudz samazinājās PIP. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. Šo ieguldījumu straujo kritumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā jaudas palielināšanai tika iegādātas jaunas plūsmas līnijas.
17. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indekss (2006 = 100)
100
66
7
4
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(71)
Zems ieguldījumu līmenis 2008. gadā un PIP tiek uzskatīts par pašreizējās Savienības ražošanas nozares jutīgās finansiālās situācijas rezultātu.
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(72)
Makroekonomisko datu analīze parāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā samazināja savus produkcijas un pārdevumu apjomus. Lai gan konstatētais samazinājums nebija krass, tas jāaplūko kontekstā ar pieaugošo pieprasījumu laikposmā no 2006. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem jeb līdz 75 %.
(73)
Tajā pašā laikā attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos. Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums saglabājās negatīvs, un laikposmā no 2006. gada līdz PIP tie kopumā samazinājās. Lai gan vispārējā attīstība bija pozitīva, arī PIP saglabājās negatīva naudas plūsma.
(74)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un tās situācija ir nestabila un jutīga, un tā nesasniedz iecerētos līmeņus, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzētā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(75)
Kā secināts 38. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojamas jaudas rezerves un acīmredzams potenciāls palielināt eksporta apjomus uz Savienības tirgu.
(76)
CIF eksporta cenas PET uz trešām valstīm, kuru izcelsme ir ĶTR, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas PIP. Tiek atzīmēts, ka atšķirība nebija liela un, ņemot vērā, ka uz šo importu attiecas līgtais muitas nodoklis un daži pēcimporta maksājumi, tas nesamazinātu Savienības ražotāju cenas, kas bija spēkā PIP. Tomēr ir jāuzsver, ka informācija no līdzīgas antidempinga procedūras, kas minēta 6. apsvērumā, liecina, ka Savienības ražošanas nozares cenas PIP bija ievērojami samazinātas subsidēta importa no Irānas, Pakistānas un AAE dēļ. Tādējādi fakts, ka nepastāvēja reāls cenu samazinājums PIP, nenozīmē, ka, atjaunojoties importam no ĶTR, to cenu līmenis nenodarītu kaitējumu.
(77)
Faktisko importa cenu no ĶTR salīdzinājums ar kaitējumu nenodarošu cenu līmeni liecināja, ka importa no ĶTR cena būtu zemāka (neradot kaitējumu) par Savienības ražošanas nozares cenām. Attiecīgi, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi importam, kura izcelsmes valsts ir ĶTR, jebkura apjoma importa pieaugums, kas, iespējams, ir dempings, no ĶTR izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu kaitējumu.
(78)
Turklāt, ņemot vērā PET neizmantotās jaudas ĶTR un ņemot vērā faktu, ka ĶTR eksportētāji, visticamāk, mēģinātu atgūt zaudētās tirgus daļas, pasākumu atcelšana, visticamāk, pazeminātu eksporta cenas. Tas palielinātu cenu spiedienu, un tā negatīvās sekas nākotnē izjustu Savienības ražošanas nozare, kas ir jutīgā un materiāli nelabvēlīgā situācijā.
(79)
Lai gan importa no ĶTR ietekme uz pašreizējo sarežģīto Savienības ražošanas nozares stāvokli ir ierobežota, jo attiecīgajā periodā importa līmenis ir bijis zems, tas, visticamāk, varētu mainīties, ja pasākumi tiktu atcelti. Ja pasākumi tiktu atcelti un Savienības ražošanas nozare saskartos ar pieaugošu importa apjomu no ĶTR par dempinga cenām, nelabvēlīgā situācija turpinātu pasliktināties.
2. Secinājumi par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos
(80)
Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu pret ĶTR atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(82)
Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(83)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
1. Savienības ražošanas nozares un pārējo Savienības ražotāju intereses
(84)
Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR importu dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei saprātīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare ir izstumta no tirgus dēļ ievērojama importa no ĶTR par dempinga cenām. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējiem antidempinga pasākumiem.
(85)
Tādējādi provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumu saglabāšana pret ĶTR neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(86)
Kā norādīts iepriekš, tikai viens uzņēmums atlasē iesniedza informāciju. Šis uzņēmums bija pret pasākumu turpināšanu, lai gan tas apgalvoja, ka neimportē no ĶTR. Attiecīgi tiek izdarīts secinājums, ka pasākumu saglabāšanai pret importu no ĶTR nebūs būtiskas ietekmes uz šā uzņēmuma sniegumu.
(87)
Citi importētāji vajadzīgo informāciju neiesniedza. Ņemot vērā, ka imports no pārējām valstīm, kurās pašreiz ir spēkā antidempinga pasākumi, netika pārtraukts un ka imports ir pieejams no valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga pasākumi (piemēram, Omāna, ASV, Brazīlija), tiek uzskatīts, ka importētāji var importēt no alternatīviem piegādes avotiem.
(88)
Ņemot vērā, ka nav informācijas, kas liecinātu, ka pastāvošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
3. Izejvielu piegādātāju intereses Savienībā
(89)
Trīs izejvielu piegādātāji (divi PTA un viens MEG piegādātājs) sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. Piegādātāju Eiropas uzņēmumos un PTA/MEG ražošanā nodarbināto darbinieku skaits ir aptuveni 700.
(90)
PTA ražotāji, kas sadarbojās, saražo apmēram 50 % no PTA, ko iepērk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. PTA ražotāji ļoti lielā mērā ir atkarīgi no PET ražotāju stāvokļa tirgū, jo tie ir viņu galvenie klienti. PET zemo cenu rezultātā samazinās PTA cenas un cenu starpības PTA ražotājiem. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana PET importam par dempinga cenām būtu PTA ražotāju interesēs.
(91)
Attiecībā uz MEG piegādātāju, kas sadarbojās, konstatēts, ka MEG piegāde veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Jāatzīmē, ka attiecībā uz MEG, PET nav tā vienīgais vai galvenais iespējamais izmantošanas veids, un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no PET ražošanas nozares stāvokļa. Tomēr grūtības PET ražošanas nozarē var nedaudz ietekmēt arī MEG piegādātājus, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā.
(92)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana attiecībā uz importu no ĶTR atbilstu izejmateriālu piegādātāju interesēm.
4. Lietotāju intereses
(93)
Šajā procedūrā pārbaudāmo PET (t. i., kura viskozitātes rādītājs ir 78 ml/g vai lielāks jeb “pudeļu kategorija”) galvenokārt izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. To arvien vairāk, taču joprojām salīdzinoši maz izmanto arī cita veida iepakojumu (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu iepakojumu) un slokšņu ražošanā. Pudeles no PET tiek ražotas divos posmos: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu), vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.
(94)
Ūdeni un/vai citu dzērienu PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildītāji bieži ir iesaistīti PET tirdzniecībā, vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vietā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).
(95)
Attiecīgi lietotājus var iedalīt divās grupās:
-
pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji - kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārstrādā to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās tālāk turpmākai apstrādei (vai piepildīšanai), un
-
pudeļu pildītāji - kas iepērk PET saviem pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem/pārstrādes apakšuzņēmumiem (vienkāršā starpniecība) vai vienojas par cenu, par kuru pārstrādes apakšuzņēmums un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmums iepirks PET (pastiprinātā starpniecība).
(96)
Izmeklēšanas laikā tika apzināti vairāk nekā 70 lietotāji, bet tikai septiņi no tiem (pārstrādes uzņēmumi un pudeļu pildītāji) nolēma sadarboties, aizpildot aptaujas anketu.
(97)
Tika noskaidrots, ka lietotāji, kas sadarbojās, importēja tikai niecīgu PET daļu no attiecīgās valsts, lielākoties izmantojot Savienības piegādātājus un/vai citas valstis.
(98)
Ņemot vērā, ka turpina pastāvēt alternatīvi piegādes avoti un ka pašreiz lietotāji importēja tikai ļoti ierobežotu attiecīgā produkta daudzumu no ĶTR, ir secināts, ka pasākumu pret ĶTR turpināšanai nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz patērētājiem Savienībā.
(99)
Pēc būtisku faktu un apsvērumu nonākšanas atklātībā, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus, dažas ieinteresētās personas, īpaši lietotāji, iesniedza savus komentārus.
(100)
Savienības ražotāji, kas lūdza veikt pārskatu, kopumā piekrita izmeklēšanā atklātajiem faktiem un īpaši secinājumiem attiecībā uz Savienības interesēm.
(101)
No otras puses, septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība pilnībā nepiekrita pašreizējo antidempinga pasākumu atjaunošanai, apgalvojot, ka Komisijas secinājumos par Savienības interesēm ir nopietni trūkumi un neprecizitātes. Tomēr tie tuvāk nepaskaidro savus apgalvojumus.
(102)
Ņemot vērā, ka trūkst jebkādu liecību, kas apstiprinātu viņu apgalvojumus attiecībā uz iespējamām Komisijas neprecizitātēm secinājumos, šie apgalvojumi tiek noraidīti kā nepamatoti.
(103)
Pēc faktu publiskošanas uzņēmums importētājs, kas sadarbojās, arī iebilda pret pasākumu atkārtotu piemērošanu.
(104)
Ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā PET lietotāju nozari, kas varētu ciest no PET cenu pieauguma, jo tiem nebūtu iespējas izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk.
(105)
Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šī ieinteresētā persona nevarēja parādīt, kā praksē esošo pasākumu saglabāšana var izraisīt PET cenas pieaugumu Savienības tirgū un kādā mērā.
(106)
Jāatgādina, ka, ņemot vērā relatīvi zemo lietotāju līdzdalību šajā izmeklēšanā, dokumentos nav liecību par to, kā pasākumu turpināšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt lietotājus.
(107)
Rezultātā, ņemot vērā pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz PET cenām ES, un tādējādi importētāja uzņēmuma apgalvojums par negatīvu ietekmi uz lietotājiem ir noraidīts.
(108)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija nav pārbaudījusi pašreizējo pasākumu turpināšanas ietekmi uz PET fasēšanas uzņēmumiem un attiecīgi Savienības interešu analīze ir nepilnīga un nepareiza.
(109)
Šajā sakarā ir jāatgādina, ka pēc šā pārskata sākšanas atsaucās tikai septiņi lietotāji un šajā procedūrā pieejamā informācija neļauj veikt šīs Savienības apakšgrupas lietotāju interešu analīzi.
(110)
Pēc rezultātiem iesniegtie komentāri, ieskaitot fasēšanas uzņēmumu komentārus, nebija (kā norādīts 101. un 102. apsvērumā) pamatoti un tos nevarēja izmantot vispusīgākai analīzei attiecībā uz iesaiņošanas nozari.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(111)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, var secināt, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(112)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā, ja apstākļi to attaisnoja.
(113)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā ĶTR izcelsmes PET importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi.
(114)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai attiecīgā produkta importam, ko ražo šie uzņēmumi un tātad - minētās juridiskās personas. Tāda attiecīgā ražojuma imports, ko saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši minēta 1. panta 2. punktā, tostarp struktūras, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz to attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(115)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (12) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kurš patlaban atbilst KN kodam 39076020.
2. Antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ražojumiem, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
(EUR/t)
Taric papildu kods
ĶTR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Visi pārējie uzņēmumi
184
A999
3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms to ieviešanas brīvajā apritē un līdz ar to patiesībā maksātā vai maksājamā cena tiek sadalīta atbilstoši muitas vērtības noteiktajam lielumam saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (13), to antidempinga nodevas apjomu, kurš ir aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš minēto 2. punktu, samazina par tādu procentu, kas atbilst faktiski maksātai vai maksāmajai cenas daļai.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 17. novembrī


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1325/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2011 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 по отношение на праговите нива на допълнителните мита за круши, лимони, ябълки и тиквички
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1), и по-специално член 143, буква б) във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2) се предвижда наблюдение на вноса на продуктите, изброени в приложение XVIII към него. Това наблюдение се извършва съгласно правилата, предвидени в член 308г от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (3).
(2)
За целите на член 5, параграф 4 от Споразумението за селското стопанство (4), сключено в рамките на многостранните търговски преговори от Уругвайския кръг, и въз основа на последните получени данни за 2008, 2009 и 2010 г., следва да се коригират праговите нива на допълнителните мита за круши, лимони, ябълки и тиквички.
(3)
Поради това Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 следва да бъде съответно изменен.
(4)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение XVIII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 се заменя с текста от приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Регламентът се прилага от 1 януари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2011 година.


Input:
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. ledna 2011,
kterým se mění rozhodnutí 2007/134/ES, kterým se zřizuje Evropská rada pro výzkum
(2011/12/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (1), a zejména na článek 2 a 3 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 a 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada pro výzkum (ERV) byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (3).
(2)
Na základě zvláštního programu „Myšlenky“ bylo provedeno nezávislé přezkoumání struktur a mechanismů ERV podle kritérií vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti a s plnou účastí vědecké rady. Komise, která provedla přezkum, navrhla řadu změn, které by měly zajistit efektivnější fungování Evropské rady pro výzkum a jednotnou prezentaci jejích činností před zainteresovanými stranami.
(3)
Na základě přezkumu a úsilí o to, aby byla ERV plně udržitelná, stanoví sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Evropská rada pro výzkum - Jak dostát výzvám světové úrovně vědeckých poznatků“ (4) cíle pro druhou fázi rozvoje ERV. Patří mezi ně řada konkrétních opatření na zlepšení činnosti ERV, jejichž cílem je účinné a účelné provádění zvláštního programu „Myšlenky“.
(4)
V souladu s uvedeným sdělením je nezbytné zajistit jednotnou jasnou a transparentní celkovou představu o strategii a fungování ERV odrážející jak činnosti Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum, zřízené rozhodnutím Komise 2008/37/ES (5), tak vědecké rady, a jejich bezproblémové propojení a rozvíjet a provádět koherentní a integrovanou komunikační strategii.
(5)
Jako vyjádření uznání za osobní nasazení je vhodné členům vědecké rady, zejména předsedovi a místopředsedům, přiznat honorář za jejich účast na plenárních zasedáních vědecké rady. Honoráře by měly odpovídat jejich povinnostem a měly by být srovnatelné s honoráři vyplácenými podle podobných předpisů v podobných subjektech a členských státech. Je rovněž vhodné zajistit financování stálé výběrové komise, která bude vybírat budoucí členy vědecké rady.
(6)
Je nezbytné zachovat místní podporu předsedovi a místopředsedům vědecké rady za použití režimu grantů ze sedmého rámcového programu na „koordinační a podpůrné akce“.
(7)
Funkční období zakládajících členů vědecké rady skončí dne 1. února 2011, a proto je zapotřebí vědeckou radu postupně obnovit, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 6 rozhodnutí 2007/134/ES. Noví členové byli vybráni prostřednictvím nezávislé výběrové komise v souladu s ustanoveními čl. 4 odst. 4 rozhodnutí 2007/134/ES, součástí výběru je zpráva Parlamentu a Radě. Tato komise předložila doporučení týkající se postupného obnovení vědecké rady a tato doporučení byla přijata.
(8)
Rozhodnutí 2007/134/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí 2007/134/ES se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Zřízení
Na období ode dne 2. února 2007 do dne 31. prosince 2013 se zřizuje Evropská rada pro výzkum s cílem zajistit provádění zvláštního programu ‚Myšlenky‘. Tvoří ji vědecká rada a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum zřízená rozhodnutím Komise 2008/37/ES (6).
2)
V článku 3 se doplňuje se nový odstavec 3, který zní takto:
„3. Vědecká rada a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum spolupracují a zajišťují jednotné a účinné provádění zvláštního programu ‚Myšlenky‘ a rovněž soulad vědeckých a správních aspektů činnosti ERV. Tato spolupráce zahrnuje jednotné poskytování informací o činnosti ERV a zřízení společných internetových stránek zabývajících se různými aspekty této činnosti.“
3)
Článek 4 se mění takto:
a)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Budoucí členy jmenuje Komise, jež přitom vychází z kvalifikačních předpokladů stanovených v příloze 1; při jejich výběru postupuje nezávisle a transparentně a v dohodě s vědeckou radou; součástí výběru je i konzultace s vědeckou obcí a zpráva Evropskému parlamentu a Radě. Jmenování budoucích členů se zveřejňuje podle nařízení (ES) č. 45/2001. Za tím účelem může být jako skupina odborníků zřízena stálá výběrová komise na vysoké úrovni složená z nezávislých odborníků s honorářem vypláceným z provozního rozpočtu zvláštního programu „Myšlenky“.“
b)
Odstavec 9 se zrušuje.
4)
Článek 5 se mění takto:
a)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Vědecká rada je odpovědná Komisi, je neustále v úzkém kontaktu s Komisí i s Výkonnou agenturou Evropské rady pro výzkum a k tomu podniká veškerá nezbytná opatření.“
b)
Odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Komise poskytne vědecké radě k její práci nezbytné informace a podporu tak, aby rada mohla pracovat samostatně a nezávisle. Koordinační a podpůrná akce podle přílohy III rozhodnutí č. 1982/2006/ES může být využita při poskytování správní podpory nebo poradenských služeb předsedovi a místopředsedům vědecké rady.“
c)
Doplňuje se nový odstavec 8, který zní:
„8. Vědecká rada má přístup k dokumentům a údajům, které má Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum k dispozici, v souladu s postupem uvedeným v příloze III.“
5)
Článek 6 se mění takto:
a)
Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3. Vědecká rada přijme svůj jednací řád, jenž obsahuje podrobná ustanovení ohledně volby uvedené v odstavci 1 tohoto článku, a také kodex týkající se zachování důvěrnosti, řešení případného střetu zájmů a zpracování osobních údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
4. Vědecká rada se schází na plenárním zasedání podle potřeby až pětkrát do roka. Stručný zápis z plenárního zasedání se zveřejňuje na internetových stránkách ERV.“
b)
Doplňuje se nový odstavec 6, který zní:
„6. Vědecká rada může ze svých členů sestavovat stálé výbory, pracovní skupiny a jiné útvary, které vědecká rada pověří konkrétními úkoly.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Honoráře a výdaje na zasedání
1. Za plnění úkolů je členům vědecké rady za jejich účast na plenárních zasedáních vědecké rady poskytován honorář. Honoráře, cestovní výdaje a diety budou hrazeny z provozního rozpočtu přiděleného zvláštnímu programu „Myšlenky“. Výše honorářů a příslušná prováděcí pravidla stanoví příloha IV.
2. Pokud jde o zasedání jiná než plenární, uhradí Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum členům vědecké rady ty cestovní výdaje a případně diety, které jsou nezbytné pro jejich práci, v souladu s pravidly Komise pro poskytování náhrad externím odborníkům (7). Po předchozím schválení ze strany Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum mohou být uhrazeny také cestovní výdaje a diety za další taková zasedání nezbytná pro práci vědecké rady.
7)
Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
8)
Doplňují se přílohy III a IV ve znění uvedeném v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem svého přijetí.
V Bruselu dne 12. ledna 2011.


Input:
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tas-17 ta’ Mejju 2011
dwar l-iffirmar, f’isem l-Unjoni Ewropea, u l-applikazzjoni provviżorja tal-Ftehim Internazzjonali tal-2010 dwar il-Kawkaw
(2011/634/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207(3) u (4) tiegħu, flimkien mal-Artikolu 218(5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fil-25 ta’ Ġunju 2010 l-konferenza tan-negozjar, stabbilita taħt l-awspiċi tal-Konferenza tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Kummerċ u l-Iżvilupp, approvat it-test tal-Ftehim Internazzjonali tal-2010 dwar il-Kawkaw (“il-Ftehim”).
(2)
Il-Ftehim ġie nnegozjat sabiex jissostitwixxi l-Ftehim Internazzjonali tal-2001 dwar il-Kawkaw (“il-Ftehim tal-2001”) li ġie estiż sat-30 ta’ Settembru 2012. L-Unjoni hija parti għall-Ftehim tal-2001 u għalhekk huwa fl-interess tagħha li tiffirma u tikkonkludi l-Ftehim li jissostitwixxih.
(3)
Il-Ftehim huwa miftuħ għall-iffirmar mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2012 u l-istrumenti ta’ ratifika, ta’ aċċettazzjoni jew ta’ approvazzjoni jistgħu jiġu depożitati matul l-istess perijodu.
(4)
L-għanijiet tal-Ftehim jaqgħu taħt il-politika kummerċjali komuni;
(5)
Il-Ftehim għandu jiġi ffirmat u applikat fuq bażi provviżorja, sakemm jintemmu l-proċeduri għall-konklużjoni tiegħu,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iffirmar tal-Ftehim Internazzjonali tal-2010 dwar il-Kawkaw (“il-Ftehim”) b’dan huma awtorizzat f’isem l-Unjoni Ewropea, soġġett għall-konklużjoni tal-imsemmi Ftehim.
It-test tal-Ftehim huwa mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Il-President tal-Kunsill b’dan huwa awtorizzat sabiex jaħtar il-persuna/i bis-setgħa li tiffirma/jiffirmaw il-Ftehim f’isem l-Unjoni
Artikolu 3
Il-Ftehim għandu jiġi applikat fuq bażi provviżorja (1), sakemm jintemmu l-proċeduri għall-konklużjoni tiegħu.
Artikolu 4
L-Unjoni għandha tgħarraf lis-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti bl-intenzjoni tagħha li tapplika provviżorjament il-Ftehim, skont l-Artikolu 56 tiegħu
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Mejju 2011.


Input:
DECISÃO DE EXECUÇÃO DA COMISSÃO
de 6 de Julho de 2011
relativa a medidas de emergência aplicáveis às sementes de feno-grego e a certas sementes e leguminosas importadas do Egipto
[notificada com o número C(2011) 5000]
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2011/402/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 178/2002 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 28 de Janeiro de 2002, que determina os princípios e normas gerais da legislação alimentar, cria a Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos e estabelece procedimentos em matéria de segurança dos géneros alimentícios (1), nomeadamente o artigo 53.o, n.o 1, alínea b), subalínea i), e o artigo 53.o, n.o 1, alínea b), subalínea iii),
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 178/2002 estabelece os princípios gerais que regem os géneros alimentícios e os alimentos para animais em geral, e em particular a sua segurança, a nível comunitário e nacional. Prevê que sejam adoptadas medidas de emergência sempre que for evidente que um género alimentício ou um alimento para animais importado de um país terceiro é susceptível de constituir um risco grave para a saúde humana, a saúde animal ou o ambiente, e que esse risco não pode ser combatido satisfatoriamente através de medidas adoptadas pelo(s) Estado(s)-Membro(s) em causa.
(2)
Em 22 de Maio de 2011, a Alemanha comunicou a ocorrência de um surto da bactéria Escherichia coli produtora da toxina shiga (STEC), do serótipo O104:H4, no Norte do país. Com base em investigações epidemiológicas e em ensaios laboratoriais, foi possível ligar a fonte da contaminação ao consumo de sementes germinadas produzidas num estabelecimento situado a sul de Hamburgo.
(3)
Em 15 de Junho de 2011, a França comunicou a ocorrência de um surto em Bordéus, o qual, de acordo com resultados preliminares, foi causado pela mesma estirpe de E. coli (bactéria Escherichia coli produtora da toxina shiga (STEC), do serótipo O104:H4) encontrada na Alemanha. Tal como no caso da Alemanha, as investigações indicam que o surto pode ter sido causado pelo consumo de sementes germinadas.
(4)
Outros indicadores sugerem que as sementes secas utilizadas para germinação podem estar na origem do surto na Alemanha e em França. A fim de averiguar a origem da contaminação, a Comissão deu início a um procedimento de rastreio, coordenado pela Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos (AESA) em consulta com o Centro Europeu de Prevenção e Controlo das Doenças e com a Organização Mundial de Saúde. Em 5 de Julho de 2011, a AESA publicou o seu relatório final. O relatório indica que a comparação das informações de rastreio dos surtos alemão e francês conduz à conclusão de que o elo comum mais provável é um lote de sementes de feno-grego importado do Egipto, embora não seja de excluir que possam estar implicados outros lotes. Atendendo ao grave impacto potencial para a saúde humana decorrente da exposição a uma pequena quantidade de material contaminado, e na ausência de informações sobre a fonte e as formas de contaminação, bem como sobre a possível contaminação cruzada, afigura-se adequado, no momento presente, considerar suspeitos todos os lotes do exportador identificado.
(5)
Além disso, o procedimento de rastreio em curso sustenta a hipótese de que os surtos estão relacionados e se devem à importação de sementes de feno-grego que foram contaminadas quando da importação ou antes da importação para a UE. A contaminação das sementes com a estirpe O104:H4 de E. coli reflecte um processo de produção que permitiu a contaminação com matérias fecais de origem humana e/ou animal. O ponto exacto da cadeia alimentar em que esta contaminação ocorreu ainda não é conhecido, assim como não se sabe se este problema foi entretanto corrigido. Efectuar-se-ão amostragens microbiológicas suplementares nos Estados-Membros a fim de completar as provas obtidas a partir dos estudos epidemiológicos realizados nos termos do artigo 8.o da Directiva 2003/99/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 17 de Novembro de 2003, relativa à vigilância das zoonoses e dos agentes zoonóticos, que altera a Decisão 90/424/CEE do Conselho e revoga a Directiva 92/117/CEE do Conselho (2).
(6)
Com base no princípio da precaução, é necessário proibir também temporariamente a importação de todas as sementes e leguminosas provenientes do Egipto, identificadas no anexo, a fim de se dispor do tempo necessário para a avaliação da sua segurança. É evidente que a exposição a uma pequena quantidade de material contaminado, e também a outras sementes e leguminosas, pode ter um grave impacto na saúde humana e que não existem informações precisas sobre a origem exacta no Egipto e as formas da contaminação, bem como sobre a possível contaminação cruzada.
(7)
Por conseguinte, é adequado adoptar, ao nível da União Europeia, determinadas medidas de emergência cautelares destinadas a assegurar que os Estados-Membros adoptam todas as medidas necessárias para retirar do mercado da UE todos os lotes de sementes de feno-grego importados do Egipto durante o período de 2009 - 2011 mencionados nas notificações do Sistema de Alerta Rápido para os Géneros Alimentícios e Alimentos para Animais relacionadas com o procedimento de rastreio, para recolher amostras desses lotes e em seguida destruí-los, e para suspender temporariamente a importação, em proveniência do Egipto, de todas as sementes e leguminosas identificadas no anexo da presente decisão.
(8)
A fim de conceder às autoridades egípcias competentes o tempo necessário para fornecer feedback e decidir das medidas de gestão dos ricos adequadas, a suspensão temporária das importações deve vigorar pelo menos até 31 de Outubro de 2011.
(9)
As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO DE EXECUÇÃO:
Artigo 1.o
Os Estados-Membros devem adoptar todas as medidas necessárias para que todos os lotes de sementes de feno-grego importados do Egipto durante o período de 2009 - 2011, mencionados nas notificações do Sistema de Alerta Rápido para os Géneros Alimentícios e Alimentos para Animais relacionadas com o procedimento de rastreio, sejam retirados do mercado e destruídos. Em conformidade com o artigo 8.o da Directiva 2003/99/CE, devem ser recolhidas amostras dos lotes em questão.
Artigo 2.o
A introdução em livre prática na UE de sementes e leguminosas provenientes do Egipto, tal como enumeradas no anexo, é proibida até 31 de Outubro de 2011.
Artigo 3.o
As medidas estabelecidas na presente decisão devem ser reavalidas regularmente com base nas garantias fornecidas pelo Egipto, nos resultados das análises e nas investigações efectuadas pelos Estados-Membros.
Artigo 4.o
Os destinatários da presente decisão são os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 6 de Julho de 2011.


Input:
DECISÃO DA COMISSÃO
de 25 de Junho de 2010
no que se refere à não inclusão da substância activa trifluralina no anexo I da Directiva 91/414/CEE do Conselho
[notificada com o número C(2010) 4199]
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2010/355/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta a Directiva 91/414/CEE do Conselho, de 15 de Julho de 1991, relativa à colocação dos produtos fitofarmacêuticos no mercado (1), nomeadamente o artigo 8.o, n.o 2, quarto parágrafo,
Considerando o seguinte:
(1)
Pela Decisão 2007/629/CE da Comissão (2), ficou decidido não incluir a substância activa trifluralina no anexo I da Directiva 91/414/CEE. A referida decisão foi tomada no âmbito da segunda fase do programa de trabalho referido nos Regulamentos (CE) n.o 451/2000 (3) e (CE) n.o 703/2001 (4) da Comissão que estabelecem as normas de execução da segunda fase do programa de trabalho referido no artigo 8.o, n.o 2, da Directiva 91/414/CEE e estabelecem uma lista de substâncias activas a avaliar, com vista à possível inclusão das mesmas no anexo I da Directiva 91/414/CEE.
(2)
O notificador inicial apresentou um novo pedido nos termos do artigo 6.o, n.o 2, da Directiva 91/414/CEE e do Regulamento (CE) n.o 33/2008 da Comissão, de 17 Janeiro 2008, que estabelece regras de execução da Directiva 91/414/CEE do Conselho no que respeita a um procedimento normal e a um procedimento acelerado de avaliação de substâncias activas abrangidas pelo programa de trabalho referido no n.o 2 do artigo 8.o dessa directiva mas não incluídas no seu anexo I (5). O notificador inicial requereu a aplicação do procedimento acelerado nos termos dos artigos 13.o a 19.o do Regulamento (CE) n.o 33/2008 e apresentou um dossiê actualizado. O pedido foi apresentado à Grécia, designada Estado-Membro relator pelo Regulamento (CE) n.o 451/2000.
(3)
O referido pedido cumpre as exigências substantivas e processuais previstas no artigo 15.o do Regulamento (CE) n.o 33/2008 e foi apresentado dentro do prazo previsto na segunda frase do artigo 13.o desse regulamento.
(4)
A Grécia avaliou as novas informações e os novos dados apresentados pelo notificador e elaborou um relatório adicional em 7 de Janeiro de 2009.
(5)
O relatório adicional foi revisto por peritos avaliadores dos Estados-Membros e da Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos («EFSA») e apresentado à Comissão em 14 de Julho de 2009 sob a forma de Relatório Científico da AESA sobre a trifluralina (6). Este relatório foi revisto pelos Estados-Membros e pela Comissão no âmbito do Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal e concluído em 11 de Maio de 2010 com a elaboração do relatório de revisão da Comissão sobre a trifluralina.
(6)
A nova avaliação efectuada pelo Estado-Membro relator e a nova conclusão da AESA centraram-se nos aspectos problemáticos que conduziram à decisão de não inclusão, a saber, o elevado risco para os organismos aquáticos, nomeadamente para os peixes, a toxicidade dos metabolitos para os organismos sedimentares, a exposição dos consumidores no que diz respeito às utilizações não cerealíferas, a elevada persistência no solo, o elevado potencial de bioacumulação e o potencial de transporte a grande distância pelo ar.
(7)
No dossiê actualizado, o notificador apresentou dados e informações novos, em especial no que diz respeito à avaliação dos riscos aquáticos, nomeadamente para os peixes, à toxicidade dos metabolitos para os organismos sedimentares, à elevada persistência no solo e ao elevado potencial de bioacumulação. A fim de reduzir os riscos para os consumidores, o notificador, no contexto da reapresentação do pedido, apenas apresentou dados de apoio para os pedidos relativos à colza. No que diz respeito ao potencial de transporte a grande distância pelo ar, os dados apresentados limitaram-se a reproduzir um relatório de monitorização que já figurava no dossiê original. Foi efectuada uma nova avaliação, que se encontra incluída no relatório adicional e no relatório científico da AESA sobre a trifluralina.
(8)
Todavia, os dados e informações adicionais fornecidos pelo notificador não permitiram eliminar todas as preocupações específicas que conduziram à adopção da decisão de não inclusão.
(9)
Em especial, a preocupação relativa ao elevado risco potencial para os organismos aquáticos, nomeadamente para os peixes, não pôde ser afastada, devido a lacunas nos estudos recentemente apresentados. Consequentemente, a avaliação dos riscos para as águas de superfície não pôde ser finalizada. Além disso, o potencial de transporte a grande distância pelo ar não foi adequadamente explicado pela informação apresentada, que era obsoleta.
(10)
A Comissão convidou o notificador a apresentar as suas observações sobre os resultados da avaliação dos peritos avaliadores. Além disso, em conformidade com o artigo 21.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 33/2008, a Comissão convidou o notificador a apresentar as suas observações sobre o projecto de relatório de revisão e, em especial, sobre as preocupações ainda existentes em relação aos riscos aquáticos e ao potencial de transporte a grande distância pelo ar. As observações enviadas pelo notificador foram objecto de uma análise atenta.
(11)
Contudo, pese embora a argumentação apresentada, não foram eliminadas as preocupações identificadas, e as avaliações efectuadas com base nas informações apresentadas e analisadas nas reuniões dos peritos da AESA não demonstraram ser de esperar que, nas condições de utilização propostas, os produtos fitofarmacêuticos que contêm trifluralina satisfaçam, em geral, as condições definidas no artigo 5.o, n.o 1, alíneas a) e b), da Directiva 91/414/CEE.
(12)
Nestas circunstâncias, a trifluralina não deve ser incluída no anexo I da Directiva 91/414/CEE.
(13)
A Decisão 2007/629/CE deve ser revogada.
(14)
A presente decisão não prejudica a apresentação de um novo pedido relativo à trifluralina nos termos do artigo 6.o, n.o 2, da Directiva 91/414/CEE e do capítulo II do Regulamento (CE) n.o 33/2008.
(15)
As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
A trifluralina não é incluída como substância activa no anexo I da Directiva 91/414/CEE.
Artigo 2.o
É revogada a Decisão 2007/629/CE.
Artigo 3.o
Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 25 de Junho de 2010.


Input:
DIRECTIVA 2011/17/UE DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO
de 9 de marzo de 2011
por la que se derogan las Directivas 71/317/CEE, 71/347/CEE, 71/349/CEE, 74/148/CEE, 75/33/CEE, 76/765/CEE, 76/766/CEE y 86/217/CEE del Consejo, relativas a la metrología
(Texto pertinente a efectos del EEE)
EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 114,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Visto el dictamen del Comité Económico y Social Europeo (1),
De conformidad con el procedimiento legislativo ordinario (2),
Considerando lo siguiente:
(1)
Las políticas de la Unión sobre mejora de la legislación hacen hincapié en la importancia que tiene simplificar la legislación nacional y de la Unión como elemento esencial para aumentar la competitividad de las empresas y alcanzar los objetivos de la Agenda de Lisboa.
(2)
Diversos instrumentos de medida se rigen por Directivas específicas, que se adoptaron teniendo como fundamento la Directiva 71/316/CEE del Consejo, de 26 de julio de 1971, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las disposiciones comunes a los instrumentos de medida y a los métodos de control metrológico (3) que fue refundida mediante la Directiva 2009/34/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de abril de 2009, sobre las disposiciones comunes a los instrumentos de medida y a los métodos de control metrológico (4).
(3)
La Directiva 71/317/CEE del Consejo, de 26 de julio de 1971, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las pesas paralelepipédicas de precisión media de 5 a 50 kilogramos y las pesas cilíndricas de precisión media de 1 gramo a 10 kilogramos (5), la Directiva 71/347/CEE del Consejo, de 12 de octubre de 1971, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre la medición de la masa hectolítrica de cereales (6), la Directiva 71/349/CEE del Consejo, de 12 de octubre de 1971, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre el arqueo de las cisternas de barcos (7), la Directiva 74/148/CEE del Consejo, de 4 de marzo de 1974, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre pesas de 1 mg a 50 kg de una precisión superior a la precisión media (8), la Directiva 75/33/CEE del Consejo, de 17 de diciembre de 1974, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre los contadores de agua fría (9), la Directiva 76/765/CEE del Consejo, de 27 de julio de 1976, relativa a la aproximación de legislaciones de los Estados miembros sobre los alcoholímetros y densímetros para alcohol (10), y la Directiva 86/217/CEE del Consejo, de 26 de mayo de 1986, sobre aproximación de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los manómetros para neumáticos de los vehículos automóviles (11), adoptadas sobre la base de la Directiva 71/316/CEE, están técnicamente desfasadas, no reflejan el estado actual de la tecnología de medición o se refieren a instrumentos de medición que no están sujetos a avances tecnológicos y que cada vez se utilizan menos. Además, las disposiciones nacionales pueden coexistir con las de la Unión.
(4)
Aunque la Directiva 76/766/CEE del Consejo, de 27 de julio de 1976, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre tablas alcoholimétricas (12), prevé una armonización total, la mayoría de sus disposiciones están incluidas en los reglamentos de la Unión sobre medición del contenido de alcohol de los vinos y las bebidas espirituosas, a saber, el Reglamento (CEE) no 2676/90 de la Comisión, de 17 de septiembre de 1990, por el que se determinan los métodos de análisis comunitarios aplicables en el sector del vino (13), y el Reglamento (CE) no 2870/2000 de la Comisión, de 19 de diciembre de 2000, que establece métodos comunitarios de referencia para el análisis de las bebidas espirituosas (14). Las normas internacionales sobre tablas alcoholimétricas son idénticas a las previstas en la Directiva 76/766/CEE y pueden seguir sirviendo de base a la normativa nacional.
(5)
En cuanto a los instrumentos de medición cubiertos por las Directivas derogadas, el progreso técnico y la innovación se garantizarán en la práctica por la aplicación voluntaria de las normas internacionales y europeas que se han elaborado o por la aplicación de disposiciones nacionales que establecen especificaciones técnicas sobre los instrumentos de medida o, con arreglo al principio de «legislar mejor», por la inclusión de disposiciones adicionales en la Directiva 2004/22/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 31 de marzo de 2004, relativa a los instrumentos de medida (15). Además, la libre circulación en el mercado interior de todos los productos cubiertos por las Directivas derogadas está garantizada por la aplicación satisfactoria de los artículos 34, 35 y 36 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y del principio de reconocimiento mutuo.
(6)
No obstante, con miras a la próxima revisión de la Directiva 2004/22/CE, conviene fijar, por lo tanto, con suficiente antelación la fecha de derogación de esas siete Directivas para que el Parlamento Europeo y el Consejo puedan adoptar, en su caso, un enfoque diferente en el contexto de la revisión de la Directiva 2004/22/CE.
(7)
Procede derogar la Directiva 71/349/CEE.
(8)
Aunque también procede derogar lo antes posible las Directivas 71/317/CEE, 71/347/CEE, 74/148/CEE, 75/33/CEE, 76/765/CEE, 76/766/CEE y 86/217/CEE, ello se hará únicamente tras evaluar la conveniencia de incluir los instrumentos de medida comprendidos en el ámbito de aplicación de esas Directivas en el ámbito de aplicación de la Directiva 2004/22/CE. La Comisión debe llevar a cabo dicha evaluación paralelamente al informe sobre la aplicación de la Directiva 2004/22/CE. En el contexto de dicha evaluación, la fecha fijada para la derogación de dichas Directivas podrá adelantarse con miras a garantizar la coherencia de la acción legislativa de la Unión en el ámbito de los instrumentos de medida. En cualquier circunstancia, la derogación de dichas Directivas se producirá a más tardar el 1 de diciembre de 2015.
(9)
La derogación de las Directivas no debe crear nuevos obstáculos a la libre circulación de los bienes ni cargas administrativas adicionales.
(10)
La derogación de las Directivas no debe afectar a las aprobaciones CE de modelo ni a los certificados CE de aprobación de modelo vigentes hasta el final de su período de validez.
(11)
De conformidad con el punto 34 del Acuerdo interinstitucional «Legislar mejor» (16), se alienta a los Estados miembros a establecer, en su propio interés y en el de la Unión, sus propios cuadros, que muestren, en la medida de lo posible, la concordancia entre la presente Directiva y las medidas de transposición, y a hacerlos públicos.
HAN ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA:
Artículo 1
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 6, apartado 1, queda derogada la Directiva 71/349/CEE con efecto a partir del 1 de julio de 2011.
Artículo 2
Con arreglo al artículo 4 y sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 6, apartado 2, quedan derogadas las Directivas 71/347/CEE, 75/33/CEE, 76/765/CEE, 76/766/CEE y 86/217/CEE con efecto a partir del 1 de diciembre de 2015.
Artículo 3
Con arreglo al artículo 4 y sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 6, apartado 3, quedan derogadas las Directivas 71/317/CEE y 74/148/CEE con efecto a partir del 1 de diciembre de 2015.
Artículo 4
La Comisión, sobre la base de los informes facilitados por los Estados miembros, evaluará a más tardar el 30 de abril de 2011 la necesidad de incluir en el ámbito de aplicación de la Directiva 2004/22/CE los instrumentos de medida comprendidos en el ámbito de aplicación de las Directivas que figuran en los artículos 2 y 3 y de adaptar en consecuencia las medidas transitorias y la fecha fijada para la derogación de dichas Directivas. La Comisión presentará un informe al Parlamento Europeo y al Consejo, acompañado, si procede, de una propuesta legislativa a tal efecto.
Artículo 5
1. Los Estados miembros adoptarán y publicarán, a más tardar el 30 de junio de 2011, las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en el artículo 1. Comunicarán inmediatamente a la Comisión el texto de dichas medidas.
Aplicarán dichas medidas a partir del 1 de julio de 2011.
Cuando los Estados miembros adopten dichas medidas, estas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación oficial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de la mencionada referencia.
2. Los Estados miembros adoptarán y publicarán, a más tardar el 30 de noviembre de 2015, las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en los artículos 2 y 3. Comunicarán inmediatamente a la Comisión el texto de dichas medidas.
Aplicarán dichas medidas a partir del 1 de diciembre de 2015.
Cuando los Estados miembros adopten dichas medidas, estas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación oficial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de la mencionada referencia.
3. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión el texto de las principales disposiciones de Derecho interno que adopten en el ámbito regulado por la presente Directiva.
Artículo 6
1. Las comprobaciones iniciales CE efectuadas y los certificados de calibración expedidos hasta el 30 de junio de 2011 en virtud de la Directiva 71/349/CEE seguirán siendo válidos.
2. Las aprobaciones CE de modelo y los certificados CE de aprobación de modelo expedidos hasta el 30 de noviembre de 2015 en virtud de las Directivas 71/347/CEE, 75/33/CEE, 76/765/CEE y 86/217/CEE seguirán siendo válidos.
3. Las pesas de conformidad con la Directiva 71/317/CEE y las pesas de conformidad con la Directiva 74/148/CEE podrán someterse a comprobación inicial CE, que se llevará a cabo con arreglo a los artículos 8, 9 y 10 de la Directiva 2009/34/CE, hasta el 30 de noviembre de 2025.
Artículo 7
La presente Directiva entrará en vigor a los veinte días de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Artículo 8
Los destinatarios de la presente Directiva son los Estados miembros.
Hecho en Estrasburgo, el 9 de marzo de 2011.


Input:
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 14 juli 2011
om rättelse av direktiv 2010/19/EU om ändring av rådets direktiv 91/226/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG för att anpassa dessa till den tekniska utvecklingen på området stänkskyddsanordningar på vissa typer av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon vad gäller ändringen av bilagorna till direktiv 2007/46/EG
(Text av betydelse för EES)
(2011/415/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (1), särskilt artikel 39.2, och
av följande skäl:
(1)
Ett fel har uppstått vid antagandet av kommissionens direktiv 2010/19/EU av den 9 mars 2010 om ändring av rådets direktiv 91/226/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG för att anpassa dessa till den tekniska utvecklingen på området stänkskyddsanordningar på vissa typer av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (2). I direktiv 2010/19/EU infördes harmoniserade krav vad gäller stänkskydd för alla fordonskategorier som omfattas av rådets direktiv 91/226/EEG (3). Bilagorna IV och XI till direktiv 2007/46/EG ändrades därför också för att anpassas till den tekniska utvecklingen. Eftersom dessa bilagor redan har ersatts av kommissionens förordning (EG) nr 1060/2008 av den 7 oktober 2008 om ersättning av bilagorna I, III, IV, VI, VII, XI och XV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (4) och eftersom de har ändrats genom flera förordningar, skulle de också ha ändrats genom en förordning. För den rättsliga klarhetens skull bör därför direktiv 2010/19/EU rättas.
(2)
Artikel 2 i direktiv 2010/19/EU bör därför utgå.
(3)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Artikel 2 i direktiv 2010/19/EU ska utgå.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 14 juli 2011.


Input:
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 670/2010,
13. juuli 2010,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Eestis
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut („alusleping”), eriti selle artikli 140 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.
(2)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.
(3)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et valmistada ette euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.
(4)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006 (4) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga.
(5)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 835/2007 (5) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Küprose vääringu asendamine euroga.
(6)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 836/2007 (6) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Malta vääringu asendamine euroga.
(7)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 693/2008 (7) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Slovakkia vääringu asendamine euroga.
(8)
Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Eesti liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand.
(9)
Vastavalt nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsusele 2010/416/EL (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (8) vastab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Eesti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.
(10)
Eestis euro kasutuselevõtmise eeltingimuseks on, et Eestile laiendatakse määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.
(11)
Eesti üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse seal omavääringuna kasutusele. Seepärast peaks eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2011. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.
(12)
Määrust (EÜ) nr 974/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel, 13. juuli 2010


Input:
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 949/2011 DES RATES
vom 22. September 2011
zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 560/2005 über die Anwendung spezifischer restriktiver Maßnahmen gegen bestimmte Personen und Organisationen angesichts der Lage in der Republik Côte d’Ivoire
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 560/2005 des Rates vom 12. April 2005 über die Anwendung spezifischer restriktiver Maßnahmen gegen bestimmte Personen und Organisationen angesichts der Lage in der Republik Côte d’Ivoire (1), insbesondere auf Artikel 11a Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Rat hat am 12. April 2005 die Verordnung (EG) Nr. 560/2005 angenommen.
(2)
Angesichts der Entwicklungen in Côte d’Ivoire sollte die in Anhang IA der Verordnung (EG) Nr. 560/2005 enthaltene Liste der natürlichen oder juristischen Personen oder Organisationen, gegen die restriktive Maßnahmen verhängt wurden, geändert werden.
(3)
Angesichts ihrer Dringlichkeit und damit die Wirksamkeit der in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen gewährleistet ist, sollte diese Verordnung sofort bei ihrer Veröffentlichung in Kraft treten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die im Anhang dieser Verordnung aufgeführten natürlichen Personen werden von der Liste in Anhang IA der Verordnung (EG) Nr. 560/2005 gestrichen.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 22. September 2011.


Input:
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 25 päivänä helmikuuta 2010,
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklassa määrätyn komitean toimintasäännöistä
(2010/124/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 255 artiklan toisen kohdan,
ottaa huomioon unionin tuomioistuimen presidentin 11 päivänä tammikuuta 2010 tekemän aloitteen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet nimitetään jäsenvaltioiden hallitusten yhteisellä sopimuksella sen jälkeen, kun on kuultu komiteaa, jonka tehtävänä on antaa lausunto ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuudesta unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin ja julkisasiamiehen tehtäviin. Komiteassa on seitsemän henkilöä, jotka valitaan unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen entisten jäsenten, ylimpien kansallisten tuomioistuinten jäsenten ja tunnetusti pätevien oikeusoppineiden keskuudesta, joista yhtä ehdottaa Euroopan parlamentti.
(2)
Näin ollen on syytä vahvistaa mainitun komitean toimintasäännöt,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklassa määrätyn komitean toimintasäännöt ovat tämän päätöksen liitteessä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2010.
3 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2010.


Input:
VERORDENING (EU) Nr. 92/2011 VAN DE COMMISSIE
van 3 februari 2011
houdende goedkeuring van niet-minimale wijzigingen van het productdossier van een benaming die is opgenomen in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen [Salame Piacentino (BOB)]
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 510/2006 van de Raad van 20 maart 2006 inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen (1), en met name artikel 7, lid 4, eerste alinea,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig artikel 9, lid 1, eerste alinea, en artikel 17, lid 2, van Verordening (EG) nr. 510/2006 heeft de Commissie de aanvraag van Italië onderzocht voor de goedkeuring van wijzigingen van het productdossier van de beschermde oorsprongsbenaming „Salame Piacentino” die bij Verordening (EG) nr. 1107/96 van de Commissie (2), zoals gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1263/96 (3), is geregistreerd.
(2)
Aangezien de betrokken wijzigingen niet minimaal zijn in de zin van artikel 9 van Verordening (EG) nr. 510/2006, heeft de Commissie de wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 6, lid 2, eerste alinea, van die verordening bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (4). Aangezien aan de Commissie geen enkel bezwaar overeenkomstig artikel 7 van Verordening (EG) nr. 510/2006 is meegedeeld, moeten de wijzigingen worden goedgekeurd,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakte wijzigingen van het productdossier met betrekking tot de in de bijlage bij deze verordening vermelde benaming worden goedgekeurd.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 3 februari 2011.


Input:
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. június 3.)
a 2008/721/EK határozatnak a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén működő tudományos bizottságok tagjainak és szakértőinek nyújtott juttatások tekintetében való módosításáról
(2010/309/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 168. és 169. cikkére,
mivel:
(1)
A fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén a tudományos bizottságok tanácsadói szerkezetének kialakításáról és a 2004/210/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 5-i 2008/721/EK bizottsági határozat (1) 19. cikke előírja, hogy a tudományos bizottságok tagjai, a kockázatértékelési tudományos tanácsadói testület (a továbbiakban: testület) tagjai, valamint a külső szakértők juttatásokra jogosultak, amennyiben a bizottságok ülésein, tematikus munkaértekezleteken, munkacsoportokban és a Bizottság által szervezett egyéb üléseken és eseményeken vesznek részt, illetve egy adott téma kapcsán az előadó feladatát látja el.
(2)
A 2008/721/EK határozat III. melléklete meghatározza a tudományos bizottságok tagjainak, a testület tudományos tanácsadóinak, valamint a külső szakértőknek fizetendő juttatásokat.
(3)
Jelenleg az ülésen való részvételért csak az ülésen ténylegesen jelen lévő szakértőknek fizethető juttatás. A modern technológiai eszközök lehetővé teszik, hogy a szakértők audiovizuális és videoeszközök segítségével, virtuális üléseken osszák meg egymással véleményüket. Az említett eszközök használata lehetővé tenné a szakértők szélesebb körű részvételét a tudományos bizottságok tevékenységeiben, ugyanakkor minimalizálná a környezetet érő hatásokat, a költségeket, és csökkentené a szakértők számára az utazáshoz szükséges időt.
(4)
Ha egy szakértő elektronikus eszközök segítségével, a távolból vesz részt egy ülésen, a juttatás összege az adott ülés időtartamával arányos (rövid részvétel, teljes nap, illetve vagy csak a délelőtti, vagy csak a délutáni eseményre korlátozódó részvétel).
(5)
Ezért ki kell igazítani a tagok, tanácsadók és szakértők részvétele után fizetendő juttatások szabályait. A 2008/721/EK határozat 19. cikkét és III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2008/721/EK bizottsági határozat a következőképpen módosul:
1.
A 19. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A tudományos bizottságok tagjai, a testület tudományos tanácsadói és a külső szakértők juttatásokra jogosultak, amennyiben - akár személyesen, akár a távolból, elektronikus eszközök segítségével - a bizottságok ülésein, tematikus munkaértekezleteken, munkacsoportokban és a Bizottság által szervezett egyéb üléseken és eseményeken vesznek részt, illetve egy adott kérdés előadói, a III. mellékletben meghatározottak szerint.”
2.
A III. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2010. június 3-án.