Input:
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 868/2010
tat-30 ta’ Settembru 2010
li jistabbilixxi l-prezzijiet rappreżentattivi u l-ammonti tad-dazji addizzjonali għall-importazzjoni tal-melissa fis-settur taz-zokkor applikabbli mill-1 ta' Ottubru 2010
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta' swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 143 tiegħu, b'rabta ma' l-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 951/2006 tat-30 ta' Ġunju 2006 dwar regoli ddettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 318/2006 f'dak li jirrigwarda l-iskambji ma' pajjiżi terzi fis-settur taz-zokkor (2) [traduzzjoni mhux uffiċjali], jipprovdi li l-prezz CIF għall-importazzjoni tal-melissa għandu jitqies bħala l-“prezz rappreżentattiv”. Dan il-prezz huwa ffissat għall-kwalità standard iddefinita fl-Artikolu 27 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006.
(2)
Biex il-prezzijiet rappreżentattivi jiġu stabbiliti, għandha titqies l-informazzjoni kollha pprovduta fl-Artikolu 29 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006, għajr fil-każi pprovduti fl-Artikolu 30 ta' dan ir-Regolament u, skond il-każ, dan l-istabbiliment tal-prezzijiet jista' jsir skond il-metodu pprovdut fl-Artikolu 33 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006.
(3)
Għall-aġġustament tal-prezz li ma jikkonċernax il-kwalità standard, skond il-kwalità tal-melissa offruta, jeħtieġ li jitnaqqsu jew jiżdiedu l-prezzijet skond l-Artikolu 32 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006.
(4)
Fejn ikun hemm differenza bejn il-prezz inizjali għall-prodott ikkonċernat u l-prezz rappreżentattiv, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dazji addizzjonali fuq l-importazzjoni, dejjem jekk ikunu sodisfatti l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 39 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006. Fil-każ li d-dazji fuq l-importazzjoni jiġu sospiżi skond l-Artikolu 40 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006, jeħtieġ li jiġu stabbiliti ammonti partikolari għal dawk id-dazji.
(5)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-prezzijiet rappreżentattivi u d-drittijiet addizzjonali għall-importazzjoni tal-prodotti kkonċernati, skond l-Artikolu 34 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006.
(6)
Il-miżuri pprovduti f'dan ir-Regolament huma konformi ma' l-opinjoni tal-Kumitat ta' Ġestjoni għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-prezzijiet rappreżentattivi u d-dazji addizzjonali fuq l-importazzjoni tal-prodotti msemmija fl-Artikolu 34 tar-Regolament (KE) Nru 951/2006 huma stabbiliti fl-Anness ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Ottubru 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Settembru 2010.


Input:
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 864/2010
2010 m. rugsėjo 29 d.
kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 30 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 29 d.


Input:
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 865/2010
z 29. septembra 2010,
ktorým sa stanovuje minimálna predajná cena masla v prípade siedmej jednotlivej výzvy na predloženie ponuky v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 446/2010
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 43 písm. j) v spojení s jeho článkom 4,
keďže:
(1)
Nariadením Komisie (EÚ) č. 446/2010 (2) sa začal predaj masla prostredníctvom verejnej súťaže v súlade s podmienkami ustanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 1272/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o nákup a predaj poľnohospodárskych výrobkov v rámci verejnej intervencie (3).
(2)
Na základe ponúk prijatých v nadväznosti na jednotlivé výzvy na predkladanie ponúk by Komisia mala stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo rozhodnúť, že nestanoví minimálnu predajnú cenu v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1272/2009.
(3)
Vzhľadom na ponuky predložené v prípade siedmej jednotlivej výzvy na predloženie ponuky by sa z dôvodu veľmi malého množstva masla uskladneného vo Francúzsku mala stanoviť minimálna predajná cena masla uskladneného v tomto členskom štáte. V prípade masla uskladneného v iných členských štátoch, ako je Francúzsko, by sa nemala stanoviť žiadna minimálna predajná cena.
(4)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
V prípade siedmej jednotlivej výzvy na predloženie ponuky na predaj masla v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 446/2010, v súvislosti s ktorou sa lehota na predloženie ponúk skončila 21. septembra 2010, je minimálna predajná cena masla uskladneného vo Francúzsku 356,00 EUR/100 kg.
V rámci tejto jednotlivej výzvy na predloženie ponuky sa za maslo uskladnené v iných členských štátoch, ako je Francúzsko, nestanovuje minimálna predajná cena.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 30. septembra 2010.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. septembra 2010


Input:
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta' Settembru 2010
dwar l-iskema ta' għajnuna C 4/09 (ex N 679/97) li Franza implimentat għax-xandir bir-radju
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 6483)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/147/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 108(2)(a) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont dawn l-Artikoli (3),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tat-2 ta' Ottubru 1997, ir-Repubblika ta' Franza għarrfet lill-Kummissjoni dwar l-iskema ta' għajnuna N 679/97, abbozz ta' digriet maħsub biex jemenda l-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju diġà eżistenti. (4) Permezz tad-Deċiżjoni tal-10 ta' Novembru 1997 (5), il-Kummissjoni approvat it-tiġdid ta' din l-iskema ta' appoġġ għax-xandir bir-radju għal għaxar snin.
(2)
Emenda għal din l-iskema ta' għajnuna ġiet awtorizzata permezz tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-28 ta' Lulju 2003 (6). L-emenda proposta mill-Awtoritajiet Franċiżi kienet tirrigwarda, inter alia, tibdil fil-metodu ta' finanzjament tal-iskema tal-għajnuna (7). F'din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskema ta' għajnuna kif emendata kienet kumpatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, (minn hawn 'il quddiem it-“TFUE”). Din l-emenda daħlet fis-seħħ mill-1 ta' Jannar 2003 għal perjodu ta' għaxar snin.
(3)
Fit-22 ta' Diċembru 2008, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, iddikjarat invalida d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997 dwar il-perjodu 1997-2002. Il-Kummissjoni għalhekk ħadet il-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirrimedja l-illegalità kkonstatata u rrevediet l-informazzjoni pprovduta mill-Awtoritajiet Franċiżi (għal deskrizzjoni dettaljata ta' din il-proċedura, ara s-sezzjoni 3 “Raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura”).
(4)
Permezz tal-ittra tal-11 ta' Frar 2009, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika ta' Franza dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE dwar din l-għajnuna.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura msemmija ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(6)
Permezz tal-ittra tat-23 ta' April 2009, ir-Repubblika ta' Franza bagħtet il-kummenti tagħha dwar il-miżura.
(7)
Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti oħrajn dwar dan is-suġġett min-naħa ta' partijiet terzi interessati.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
(8)
Il-miżura inkwistjoni tikkonsisti fi skema ta' għajnuna bħala appoġġ lill-istazzjonijiet lokali żgħar tar-radju li jaqdu r-rwol ta' komunikazzjoni soċjali lokali u li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami jew sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom.
(9)
L-għajnuna kienet iffinanzjata mid-dħul minn taxxa parafiskali fuq ir-riżorsi li jirriżultaw mir-riklami mxandra fuq ir-radju u t-televiżjoni.
(10)
L-awtorità kompetenti, jiġifieri l-Fond li Jappoġġja x-Xandir bir-Radju (FSER), tista' toffri tliet tipi ta' għajnuniet:
(a)
sussidju għall-installazzjoni lir-radjijiet assoċjati ġodda awtorizzati mill-Kunsill Għoli tal-Awdjoviżiv, li ma jistax jaqbeż limitu stabbilit skont skeda ta' tariffi;
(b)
sussidju għall-operat ta' ammont stabbilit fi skeda ta' tariffi li jiżdied, imbagħad jonqos, iddeterminat mill-Kummissjoni inkarigata li tagħti s-sussidji, u li jista' jiżdied mill-Kummissjoni f'limiti definiti filwaqt li tqis l-isforzi magħmula mis-servizz fil-ġestjoni interna u f'azzjonijiet li jsiru fil-qasam tal-edukazzjoni, tal-assoċjazzjoni, tal-kultura jew tal-komunikazzjoni soċjali lokali;
(c)
għajnuna għat-tagħmir li tikkontribwixxi sa 50 % tal-finanzjament għat-tiġdid tal-apparat tar-radjijiet eliġibbli, li tista' tingħata biss kull ħames snin u li ma tistax taqbeż limitu stabbilit fi skeda ta' tariffi.
(11)
L-iskema ilha fis-seħħ mill-1989 u kienet soġġetta għal għadd ta' emendi, kollha nnotifikati lill-Kummissjoni u approvati minnha fl-1990, 1992, 1997 u fl-2003.
2.1. Benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna
(12)
L-abbozz innotifikat mill-Awtoritajiet Franċiżi jirrigwarda l-iskema ta' għajnuna stipulata fl-Artikolu 80 tal-Liġi Nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni, hekk kif emendata bl-Artikolu 25 tal-Liġi Nru 89-25 tas-17 ta' Jannar 1989, u bl-Artikolu 27 tal-Liġi Nru 90-1170, tad-29 ta' Diċembru 1990, kif ġej:
“Is-servizzi tax-xandir bir-radju bil-frekwenza hertz li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami mxandra bl-antenna u b'karatterestiċi ta' riklamar ta' marki jew ta' sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom għandhom jibbenefikaw minn għajnuna skont ir-regoli stipulati bid-digriet tal-Kunsill tal-Istat.
Il-finanzjament ta' din l-għajnuna huwa pprovdut permezz ta' taxxa fuq id-dħul mir-riklamar imxandar bir-radju u fuq it-televiżjoni.
Il-ħlas riċevut mis-servizzi tax-xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz waqt ix-xandir ta' messaġġi li jappoġġjaw azzjonijiet kollettivi jew ta' interess ġenerali m'għandux ikun ikkunsidrat għad-determinazzjoni tal-limitu msemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.”
2.2. Metodu ta' finanzjament tal-iskema tal-għajnuna
(13)
F'dak li jirrigwarda l-finanzjament tal-iskema tal-għajnuna, l-abbozz innotifikat mill-Awtoritajiet Franċiżi fit-2 ta' Ottubru 1997, li sar id-digriet Nru 97-1263 tad-29 ta' Diċembru 1997, li ħoloq taxxa parafiskali li għandha titħallas għal fond li jappoġġja x-xandir bir-radju (9), jgħid fl-Artikolu 1 tiegħu:
“Għandha tiġi stabbilita, b'effett mill-1 ta' Jannar 1998 u għal ħames snin, taxxa parafiskali fuq ir-riklami mxandra bir-radju u fuq it-televiżjoni (minn hawn 'il quddiem it-‘taxxa fuq l-aġenziji tar-riklamar’)] bl-għan li tiffinanzja fond ta' għajnuna lid-detenturi ta' liċenzja għas-servizz ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami mxandra bl-antenna u b'karattarestiċi ta' riklamar ta' marki jew ta' sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom. Din it-taxxa hija maħsuba sabiex tippromwovi x-xandir bir-radju.”
L-Artikolu 2 tal-istess digriet jipprovdi li:
“It-taxxa hija imposta fuq l-ammonti, minbarra l-ħlas tal-aġenziji u minbarra t-taxxa fuq il-valur miżjud, imħallsa mir-riklamaturi għax-xandir tal-riklami pubbliċitarji tagħhom immirati għat-territorju Franċiż.
Din għandha tkun imħallsa mill-persuni li jamministraw dawn il-messaġġi pubbliċitarji.
Ordni konġunta mingħand il-Ministri inkarigati mill-baġit u mill-komunikazzjoni għandha tistabbilixxi r-rata tat-taxxa f'inkrimenti ta' dħul trimestrali miġbura mingħand l-awtoritajiet suġġetti għal-limiti li ġejjin:
[…]”
L-Artikolu 4 tal-istess digriet jispeċifika li t-taxxa msemmija fl-Artikolu 2 tiegħu għandha tkun ibbażata, likwidata u miġbura mid-Direttorat Ġenerali tat-Taxxa f'isem il-Fond li jappoġġja x-xandir bir-radju, skont l-istess regoli, garanziji u pieni previsti f'dak li jirrigwarda t-taxxa fuq il-valur miżjud.
(14)
Dawn id-dispożizzjonijiet ġew emendati b'konnessjoni mal-bidla tal-iskema ta' għajnuna nnotifikata lill-Kummissjoni u awtorizzata permezz tad-deċiżjoni tat-28 ta' Lulju 2003 (10) Skont ir-regoli l-ġodda, it-taxxa parafiskali tirrigwarda lill-aġenziji stabbiliti fit-territorju Franċiż biss.
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(15)
Fl-1997 il-Kummissjoni approvat permezz tad-deċiżjoni Nru 679/97, emenda fl-iskema ta' għajnuna li kienet tikkonsisti f'mekkaniżmu ta' finanzjament permezz ta' taxxa parafiskali fuq ir-riklami mxandra bir-radju u fuq it-televiżjoni. Din id-deċiżjoni ma fiha l-ebda analiżi tal-metodu ta' finanzjament. Id-deċiżjoni tal-1997 kellha effett sal-2003, id-data li fiha hija ġiet issostitwita minn deċiżjoni ġdida ta' awtorizzazzjoni NN42/03 (11).
(16)
Fit-3 ta' Awwissu 2004Régie Network, il-fergħa pubbliċitarja ta' katina kbira ta' xandir bir-radju fi Franza, jiġifieri NRJ, ikkontestat quddiem il-qorti ta' Lyon l-ammont imħallas fl-2001 (EUR 152 524). Il-każ kien is-suġġett ta' deċiżjoni preliminari mill-Qorti tal-Ġustizzja dwar il-validità tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997 li tawtorizza l-għajnuna.
(17)
Is-sentenza (12) tal-Qorti tal-Ġustizza, mogħtija fit-22 ta' Diċembru 2008, iddikjarat invalida d-deċiżjoni tal-1997 għar-raġuni li l-Kummissjoni naqset li tevalwa l-metodu ta' finanzjament tal-miżura inkwistjoni.
(18)
Fil-fatt, fil-punt 89 tas-sentenza tagħha, il-Qorti tfakkar li l-evalwazzjoni ta' miżura ta' għajnuna mill-Kummissjoni għandha neċessarjament tikkunsidra l-metodu ta' finanzjament tal-għajnuna f'każ li dan ikun parti integrali tal-miżura. Fil-punt 99 tas-sentenza tagħha, il-Qorti tispjega li t-taxxa hija parti integrali tal-miżura ta' għajnuna meta jkun hemm rabta vinkolanti ta' allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna kkonċernata skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti, fis-sens li d-dħul mit-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u jaffettwa direttament l-ammont ta' din u, konsegwentement, l-evalwazzjoni tal-kumpatibbiltà ta' din l-għajnuna mas-suq intern.
(19)
Wara li kkonkludiet li dawn il-kundizzjonijiet kienu kollha ssodisfati f'dan il-każ, il-Qorti tqis, fil-punt 112 tas-sentenza tagħha, li t-taxxa fuq l-aġenziji tar-riklamar tagħmel parti integrali mill-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju li din it-taxxa tiffinanzja. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha neċessarjament tikkunsidra l-imsemmija taxxa waqt l-eżami tal-għajnuna kkonċernata, li ma sarx fid-deċiżjoni tagħha NN 42/03.
(20)
Wara s-sentenza li ddikjarat l-invalidità tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997, il-Kummissjoni ħadet il-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirrimedja l-illegalità kkonstatata u evalwat mill-ġdid l-informazzjoni pprovduta mill-Awtoritajiet Franċiżi. Għaldaqstant, fil-11 ta' Frar 2009 il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta' investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE taħt in-numru ta' proċedura C4/2009 (13).
4. KUMMENTI TA' FRANZA
(21)
Permezz tal-ittra tat-23 ta' April 2009 l-Awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti li ġejjin lill-Kummissjoni:
(a)
L-ammont ta' fondi li nġabru u tħallsu matul il-perjodu inkwistjoni huwa ta' medja annwali ta' 20 miljun Euro, maqsuma bejn aktar minn 500 benefiċjarju.
(b)
Mhuwiex ikkontestat li operaturi barranin li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fi Franza minn stazzjonijiet jew aġenziji stabbiliti fi Stati Membri oħrajn ħallsu wkoll din it-taxxa parafiskali, iżda mhux possibbli li dawn jiġu identifikati.
(c)
L-għajnuna ma tistax tiġi rkuprata għal żewġ raġunijiet prinċipali: l-ewwel, l-iskema ta' għajnuna ġiet innotifikata kif xieraq u awtorizzata mill-Kummissjoni diversi drabi, fatt li jkun ħoloq aspettattivi leġittimi min-naħa tal-benefiċjarji tagħha. It-tieni, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarji fil-kuntest attwali, jagħmilha impossibbli għall-Awtoritajiet Franċiżi li jirkupraw is-somom imħallsa.
5. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Bażi legali tal-evalwazzjoni
(22)
L-evalwazzjoni tal-iskema tal-għajnuna inkwistjoni hija bbażata fuq l-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
5.2. Preżenza tal-għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(23)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li:
“Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkumpatibbli mas-suq intern”.
(24)
Analiżi ta' dan il-każ fir-rigward tal-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(a) Għajnuna mogħtija mill-Istat permezz ta' riżorsi tal-Istat
L-iskema ta' għajnuna hija ffinanzjata permezz ta' riżorsi li ġejjin minn taxxa parafiskali prevista minn dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji, miġbura mill-awtoritajiet tat-taxxa, u li tkopri r-riklamar imxandar permezz tar-radju u t-televiżjoni.
Għaldaqstant l-għajnuna hija mogħtija permezz ta' riżorsi pubbliċi tal-Istat Franċiż.
(b) Effett ta' distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi
L-iskema ta' għajnuna tiffavorixxi biss il-forniment ta' servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz. Il-benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna huma l-fornituri ta' dawn is-servizzi li r-riżorsi pubbliċitarji tagħhom huma inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom. Dawn is-servizzi jinsabu f'kompetizzjoni biex jattiraw is-semmiegħa u dħul mill-pubbliċità ma' servizzi oħra ta' xandir fi Franza, li r-riżorsi kummerċjali tagħhom jaqbżu dan il-limitu u li ma jibbenefikawx mill-appoġġ pubbliku taħt l-iskema ta' għajnuna.
Għaldaqstant l-għajnuna inkwistjoni twassal għal distorsjoni jew, għall-inqas, theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni bejn il-fornituri ta' servizzi li qegħdin jibbenefikaw u l-fornituri tas-servizzi li mhumiex jibbenefikaw minn din l-għajnuna.
(c) Effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
Is-servizzi tax-xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz ipprovduti mit-territorju Franċiż, b'mod partikolari mill-benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna, jistgħu jiġu interċettati fi Stati Membri oħrajn, għalkemm f'żoni qrib il-fruntieri. Bl-istess mod, jidher li t-taxxa parafiskali prevista mid-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji nnotifikati jkopru wkoll ir-riżorsi pubbliċitarji ta' servizzi pprovduti minn Stati Membri oħrajn lejn it-territorju Franċiż.
Minn dan jirriżulta li l-kummerċ bejn l-Istati Membri huwa affettwat jew jinsab f'riskju li jkun affettwat mill-iskema ta' għajnuna nnotifikata.
(d) Konklużjoni dwar il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat
F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni tqis li l-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju, li hija s-suġġett tan-notifika mill-Awtoritajiet Franċiżi taqa' taħt id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Sakemm din l-iskema tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-kumpatibbiltà tagħha mas-suq intern. Skont is-sentenza msemmija qabel Régie Networks, it-taxxa fuq ir-riklamar, li tiffinanzja l-għajnuna inkwistjoni, għandha tiġi kkunsidrata fl-evalwazzjoni tal-kumpatibbiltà ta' din l-iskema.
5.3. Kompatibbiltà tal-għajnuna fid-dawl tal-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE
(25)
Minħabba l-għan u l-ambitu tagħha, il-miżura ta' għajnuna nnotifikata, b'mod ċar ma tissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(2) tat-TFUE u fl-Artikolu 107(3)(a) u (b) tat-TFUE.
(26)
Minħabba l-għan tagħha li tiffavorixxi lill-istazzjonijiet li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz fit-territorju Franċiż, b'mod partikolari billi tappoġġja lil dawk li r-riżorsi mir-riklamar tagħhom huma l-aktar baxxi, l-iskema ta' għajnuna timmira li tiżgura l-pluralità tal-midja fit-territorju Franċiż, li huwa għan ġenerali leġittimu. Għalhekk, il-komponent ta' għajnuna lill-benefiċjarji jista' jkun evalwat taħt il-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Dan jipprovdi li: “Jistgħu jitqiesu kumpatibbli mas-suq intern: (…) għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta' ċerti attivitajiet jew ta' ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni (…)”. F'dan il-każ, il-Kummissjoni għandha tibbilanċja l-effetti pożittivi u l-effetti negattivi tal-miżura.
(27)
Fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskema ta' għajnuna inkwistjoni għandha effetti pożittivi u li hija kumpatibbli mas-suq intern, b'mod partikolari minħabba l-fatt li din l-iskema ta' għajnuna tikkontribwixxi għal għan ta' interess ġenerali definit tajjeb. Fil-fatt, hija maħsuba li tiffavorixxi l-pluralità tal-istazzjonijiet li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz fit-territorju Franċiż. Hija tappoġġja lil dawk l-istazzjonijiet iż-żgħar li jkollhom udjenza lokali, filwaqt li tikkunsidra interessi soċjali, kulturali u lokali, li jikkostitwixxi għan ġenerali leġittimu. Barra minn hekk, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni li tista' tkun ikkawżata mill-iskema ta' għajnuna li tiffavorixxi lil dawn l-istazzjonijiet lokali hija dgħajfa u ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Minħabba l-missjoni u d-daqs ta' dawn l-istazzjonijiet, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni bejn dawn u l-fornituri tal-istess tipi ta' servizzi fi Stat Membru ieħor hija mnaqqsa b'mod partikolari. Għalhekk, l-effett fuq il-kummerċ li jirriżulta minn din l-iskema huwa partikolarment baxx.
(28)
Madankollu, huwa ċar mir-reviżjoni tad-Digriet Nru 97-1263, l-Artikoli 3 u 6, li l-metodu ta' finanzjament tal-iskema ta' għajnuna permezz tat-taxxa parafiskali inkwistjoni huwa parti integrali tal-miżura, kif diġà nnutat il-Qorti fis-sentenza Régie Networks (punti 99 sa 112).
(29)
Fil-fatt, kif hija indikat fil-punt 89 tas-sentenza Régie Networks: “il-mod ta' finanzjament ta' għajnuna jista' jwassal għall-inkumpatibbiltà mas-suq komuni tal-iskema ta' għajnuna kollha. Għalhekk, l-eżami ta' għajnuna ma jistax jiġi mifrud mill-effetti tal-mod ta' finanzjament tagħha. Bil-kontra, l-eżami ta' miżura ta' għajnuna mill-Kummissjoni għandu neċessarjament jieħu inkunsiderazzjoni l-mod ta' finanzjament tal-għajnuna meta dan tal-aħħar ikun parti integrali mill-miżura (ara f'dan is-sens, is-sentenzi van Calster et, iċċitata iktar 'il fuq, punt 49, kif ukoll tal-15 ta' Lulju 2004, Pearle et, C-345/02, Ġabra p. I-7139, punt 29)”.
(30)
Min dan jirriżulta li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra t-taxxa msemmija waqt l-evalwazzjoni tagħha tal-kumpatibbiltà tal-iskema ta' għajnuna mas-suq intern. F'dan ir-rigward, it-taxxa fuq ir-riklamar inkwistjoni tidher li tmur kontra l-prinċipju ġenerali, kif affermat regolarment mill-Kummissjoni u kkonfermat mill-Qorti fis-sentenza tagħha tal-25 ta' Ġunju 1970, Franza vs Il-Kummissjoni (47/69, Ġabra p. 487), li l-prodotti jew servizzi importati għandhom ikunu eżenti minn kull taxxa parafiskali għall-finanzjament ta' skema ta' għajnuna li jibbenefikaw minnha biss l-impriżi nazzjonali. Il-Qorti ssemmi din l-analiżi fil-punt 115 tas-sentenza tagħha Régie Networks.
(31)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li n-nuqqas ta' eżenzjoni tas-servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz ipprovduti fi Franza minn stazzjonijiet stabbiliti fi Stati Membri oħrajn u li ma jistgħux jibbenefikaw mill-għajnuna mogħtija taħt l-iskema nnotifikata jibdel il-kundizzjonijiet ta' kummerċ fi grad li jmur kontra l-interess komuni. Anki jekk l-għan ġenerali tal-komponent ta' għajnuna lill-benefiċjarji taħt l-iskema notifikata jkun leġittimu u jista' jitqies kumpatibbli mas-suq intern, ma jistax jingħad l-istess għall-metodu ta' finanzjament ta' din l-iskema.
6. KONKLUŻJONIJIET
(32)
F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li din l-iskema ta' għajnuna tista' titqies kumpatibbli mas-suq intern, b'mod partikolari skont il-kriterji msemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni ma tistax tapprova l-metodu ta' finanzjament ta' din l-iskema.
(33)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni ħadet nota tal-impossibbiltà allegata mill-Awtoritajiet Franċiżi, fl-ittra tagħhom tat-23 ta' April 2009, li jidentifikaw (fost il-kontributuri tat-taxxa parafiskali li tiffinanzja l-iskema ta' għajnuna) l-operaturi barranin li offrew servizzi ta' xandir bir-radju fi Franza minn stazzjonijiet jew aġenziji li jinsabu fi Stati Membri oħrajn matul il-perjodu kopert mill-iskema ta' għajnuna inkwistjoni. Il-Kummissjoni tista' tammetti l-eżistenza ta' diffikultajiet amministrattivi li jipprevjenu l-identifikazzjoni tagħhom, meta wieħed jikkunsidra ż-żmien li għadda minn fuq il-fatti. Madankollu, fuq il-bażi tal-ispjegazzjonijiet ipprovduti mill-Awtoritajiet Franċiżi, il-mogħdija taż-żmien, f'dan il-każ, ma tidhirx li fiha nnifisha tikkostitwixxi ostakolu li ma jistax jingħeleb għall-identifikazzjoni tal-persuni taxxabbli. L-Awtoritajiet Franċiżi madankollu indikaw li ma kienx dejjem possibbli li jkun iddeterminat, mill-informazzjoni li għandhom, jekk il-persuni taxxabbli kinux aġenziji li jxandru mit-territorju Franċiż jew minn Stat Membru ieħor. F'dan il-każ, huma għandhom jinfurmaw b'mod individwali lill-persuni taxxabbli, fi żmien sitt xhur min-notifika ta' din id-deċiżjoni, id-dritt speċifiku tagħhom għar-rimbors jekk hija tkun xandret lejn Franza minn Stat Membru ieħor. L-amministrazzjoni għandha tuża l-mezzi kollha għad-dispożizzjoni tagħha sabiex tidentifika lill-persuni taxxabbli. Madankollu, minħabba li mhuwiex ċert li l-Awtoritajiet Franċiżi jistgħu jidentifikaw huma stess il-persuni taxxabbli kollha, hija r-responsabbiltà tagħhom ukoll li jirriklamaw b'mod xieraq il-miżuri ta' rimbors, b'mod li l-operaturi kkonċernati jkunu jistgħu jersqu għar-rimbors.
(34)
Fil-fatt, Franza b'ebda mod m'hija prekluża milli tpoġġi lil dawk l-operaturi mhux magħrufa f'pożizzjoni li jasserixxu d-dritt tagħhom għal rifużjoni tat-taxxi mħallsa inġustament matul il-perjodu 1997-2002. Franza tista' tagħmel tajjeb għall-inkumpatibbiltà tal-metodu ta' finanzjament tal-iskema ta' għajnuna permezz tar-rimbors tal-ammont ta' taxxi inkumpatibbli mas-suq intern billi tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
Franza għandha ssejjaħ lill-operaturi kkonċernati billi tinnotifikahom b'mod individwali dwar id-dritt speċifiku tagħhom għar-rimbors kull meta l-Awtoritajiet Franċiżi jkunu jistgħu jidentifikawhom, u permezz ta' pubbliċità adegwata inkluż permezz ta' pubblikazzjonijiet fil-ġurnali speċjalizzati fl-Unjoni Ewropea kollha (14);
-
il-persuni taxxabbli għandhom ikollhom skadenza ta' 3 snin mill-pubbliċità adegwata sabiex iressqu t-talba għar-rimbors (15);
-
ir-rimbors għandu jingħata fi żmien massimu ta' 6 xhur mid-data tal-wasla tat-talba (16);
-
l-ammonti mħallsa lura għandhom jinkludu l-imgħax akkumulat mid-data li fiha nġabru sad-data tar-rimbors effettiv, ikkalkulat fuq bażi komposta, billi tittieħed bħala referenza rata oġġettiva, b'analoġija, bħal dik mogħtija fl-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (17);
-
l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli pprovduta mill-operaturi inkwistjoni li turi li sar il-ħlas tat-taxxa;
-
id-dritt għar-rimbors ma jistax ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra;
-
l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni rapporti regolari kull 6 xhur, mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-progress tal-proċedura ta' rimbors,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskema ta' għajnuna implimentata minn Franza hija kumpatibbli mas-suq intern taħt il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 2.
Artikolu 2
Biex tneħħi d-diskriminazzjoni li sofrew ix-xandara barranin li ħallsu t-taxxi fuq l-aġenziji tar-riklamar lill-Istat Franċiż mingħajr ma setgħu jibbenefikaw mill-iskema ta' għajnuna, l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jirrifondu t-taxxi parafiskali miġbura mingħand l-operaturi barranin matul il-perjodu 1997-2002. Dawn għandhom jinfurmaw, fi żmien sitt xhur mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, lill-operaturi kollha li ħallsu t-taxxa li għandha tingħata lura, f'kull każ li jistgħu jidentifikawhom u jagħmlu sejħa, permezz ta' pubbliċità adegwata, sabiex l-operaturi kkonċernati jippreżentaw irwieħhom, filwaqt li jagħtuhom tliet snin żmien sabiex iressqu t-talba għar-rimbors. (18) Wara din is-sejħa, u fuq il-bażi tal-provi pprovduti mill-operaturi inkwistjoni, Franza għandha tħallas lura, fi żmien massimu ta' 6 xhur mid-data li fiha tkun tressqet it-talba għar-rimbors, l-ammont tat-taxxi inkumpatibbli mas-suq intern, inkluż l-imgħax akkumulat, ikkalkulat fuq bażi komposta, b'referenza għal rata oġġettiva, b'analoġija, bħal dik mogħtija fl-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE.
Artikolu 3
Franza għandha tinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-miżuri li jkunu ttieħdu sabiex tikkonforma magħha.
Hija għandha tibgħat rapporti regolari lill-Kummissjoni kull sitt xhur, mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-progress tal-proċedura ta' rimbors imsemmija fl-Artikolu 2, sa tmiem tliet snin mill-aħħar miżuri ta' pubbliċità adegwata msemmija fl-Artikolu 2.
Artikolu 4
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta' Franza.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Settembru 2010.


Input:
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugsėjo 29 d.
dėl valstybės pagalbos C 32/09 (ex NN 50/09), kurią Vokietija suteikė „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6470)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/526/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. spalio 21 d. Vokietija pranešė apie šias priemones.
(2)
2009 m. lapkričio 4 d. sprendime (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) (2) Komisija padarė preliminarią išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ (toliau - Bankas) kapitalo restruktūrizavimo priemonės buvo valstybės pagalba, ir išreiškė abejonę, ar „Sparkasse KölnBonn“ suteiktas priemones galima vertinti kaip suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalį. Komisija Vokietijos valdžios institucijų taip pat paprašė pateikti restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. sausio 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje, o suinteresuotosios šalys pakviestos pateikti savo pastabas.
(4)
2010 m. vasario 11 d. Vokietija pateikė restruktūrizavimo planą, kuris buvo aptartas 2009 m. gruodžio mėn.-2010 m. rugsėjo mėn. vykusiuose susitikimuose ir konferencijose.
(5)
Vokietija pateikė papildomą informaciją ir patikslintą restruktūrizavimo planą 2010 m. sausio 15 d., vasario 10, 12 ir 24 d., kovo 10, 26 d., gegužės 21, 28 d., birželio 8, 11 d., liepos 23 d., rugpjūčio 10, 23 d. Galutinė restruktūrizavimo plano redakcija pateikta 2010 m. rugsėjo 1 d.
2. NAUDOS GAVĖJO APIBŪDINIMAS
(6)
„Sparkasse KölnBonn“ yra Vokietijos taupomasis bankas. Toks, koks veikia dabar, įsteigtas 2005 m. sujungus „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“, kurių savininkai atitinkamai buvo Kelno ir Bonos miestai (vok. Träger, atsakingos viešosios institucijos, toliau - savininkas). Kelno miestui netiesiogiai priklauso 70 %, Bonai - 30 % naujojo Banko akcijų. Po susijungimo „Sparkasse KölnBonn“ savininko funkcijas vykdo asociacija „Zweckverband Sparkasse KölnBonn“ (toliau - „Zweckverband“). „Zweckverband“ yra pagal viešąją teisę įsteigta specialios paskirties asociacija. Vieninteliai „Zweckverband“ nariai yra Kelno miestas (70 %) ir Bonos miestas (30 %).
(7)
2008 m. pabaigoje „Sparkasse KölnBonn“ buvo antras pagal dydį Vokietijos taupomasis bankas, kurio balansą sudarė 31 mlrd. EUR Tuo metu „Sparkasse KölnBonn“ buvo suteiktas „Moody’s“ agentūros Aa2 reitingas. 2010 m. kovo 15 d. jis pakeistas į A1.
(8)
„Sparkasse KölnBonn“ teikia bankininkystės paslaugas mažmeniniams klientams (vok. Privatkundengeschäft) ir įmonėms (vok. Firmenkundengeschäft). Bankas veikia regiono lygmeniu projektų finansavimo srityje ir kapitalo rinkose (vok. Kapitalmarktgeschäft), taip pat užsiimta kita finansine veikla, pavyzdžiui, turto valdymu.
(9)
Bankas veikia tik Kelno-Bonos regione, 2008 m. čia jam priklausė apie [30-35] (3) % fizinių asmenų indėlių rinkos, [20-25] % paskolų privatiems klientams ir [15-20] % paskolų įmonėms rinkos (4).
3. PAGALBOS PRIEMONĖS
(10)
„Sparkasse KölnBonn“ kapitalas iš viso papildytas 650 mln. EUR:
i)
2008 m. pabaigoje išleidus teisės gauti dalį pelno sertifikatus (vok. Genussrechte) ir
ii)
2009 m. pabaigoje išleidus akcijas be balsavimo teisės (vok. Stille Einlage).
3.1. Teisės gauti dalį pelno sertifikatai (vok. Genussrechte)
(11)
2008 m. gruodžio mėn. „Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft“ (toliau - „Förderungsgesellschaft“) pasirašė iš viso 300 mln. EUR nominaliosios vertės teisės gauti dalį „Sparkasse KölnBonn“ pelno sertifikatus dviem dalimis po 150 mln. EUR.
(12)
„Förderungsgesellschaft“ yra „Rheinischer Sparkassen und Giroverband“ (Reino taupomųjų bankų asociacija, toliau - RSGV) visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė. RSGV yra viešosios teisės reglamentuojama visų Reino žemės taupomųjų bankų ir jų savininkų, viešųjų subjektų, asociacija (vok. Körperschaft des öffentlichen Rechts), atstovaujanti taupomiesiems bankams (vok. Sparkassen) ir jų savininkams (viešiesiems subjektams). „Förderungsgesellschaft“ įstatuose nubrėžtas tikslas - remti RSGV priklausančių taupomųjų bankų veiklą. „Förderungsgesellschaft“ gali prisidėti prie taupomųjų bankų kapitalo tik tam, kad būtų plėtojama tolesnė kreditų teikimo veikla, jai gali būti suteiktos paskolos.
(13)
Sertifikato atkarpa yra 8 %. Sertifikatai galioja iki 2013 m. gruodžio 31 d. Reguliavimo požiūriu teisės gauti dalį pelno sertifikatai yra antrojo lygio kapitalas.
(14)
Teisės gauti dalį pelno sertifikatams tenka dalis metinio nuostolio - proporcingai bendram kapitalui, iš kurio dengiamas nuostolis. Mokėjimai už teisės gauti dalį pelno sertifikatus gali būti perkeliami […], t. y. nesumokėti mokėjimai už teisės gauti dalį pelno sertifikatus privalo būti sumokėti per [2-6] m. nuo mokėjimo termino. Tas pats taikoma mokėjimams, skirtiems nominaliajai teisės gauti dalį pelno sertifikatų vertei papildyti, jei vertė sumažėja dėl nuostolių padengimo.
(15)
Kad galėtų finansuoti sertifikatus, „Förderungsgesellschaft“ paėmė dvi paskolas […]. Už šias paskolas skaičiuojamos fiksuotosios [4-5] % palūkanos visą teisės gauti dalį pelno sertifikatų galiojimo laikotarpį. […] paskolą garantavo RSGV, už garantiją „Förderungsgesellschaft“ jai mokės [1,8-2,5] % atlygį.
3.2. Akcijos be balsavimo teisės
(16)
Akcijų be balsavimo teisės sutartys sudarytos 2009 m. sausio 2 d. ir vasario 27 d. tarp „Sparkasse KölnBonn“ ir „Zweckverband“ iš viso dėl 350 mln. EUR Stille Gesellschaft, apmokėtinų dviem dalimis: 300 mln. EUR 2009 m. sausio 2 d. ir 50 mln. EUR 2009 m. balandžio 1 d. Akcijos be balsavimo teisės yra tokia priemonė, kai investuotojas neįgyja balsavimo teisės, bet gauna atlygį. Ši priemonė yra neriboto galiojimo ir pripažįstama kaip pirmojo lygio pagrindinis kapitalas. Akcijos be balsavimo teisės priklauso „Zweckverband“.
(17)
Norėdama finansuoti akcijas be balsavimo teisės „Zweckverband“ sudarė 300 mln. EUR paskolos sutartį pirmajai daliai padengti. 50 % paskolos suteikė […], kitą 50 % dalį […]. Už paskolą „Zweckverband“ moka palūkanas, kurių dydis lygus 12 mėnesių EURIBOR ir [0,7-1,1] % sumai. Antroji 50 mln. EUR dalis perfinansuota iš […] paskolos, už kurią mokamos palūkanos, kurių dydis lygus EURIBOR ir [0,7-1,1] % sumai. Nors nei Kelnas, nei Bona nesuteikia jokių specialių garantijų, pagal „Zweckverband“ įstatus abu miestai už „Zweckverband“ įsipareigojimus prisiima neribotą įstatymuose numatytą atsakomybę.
(18)
Už akcijas be balsavimo teisių „Sparkasse Köln Bonn“ mokamo atlygio dydis yra lygus 12 mėnesių EURIBOR ir 7,25 % sumai. Šis atlygis nustatytas pagal Vokietijos banko nešališką nuomonę. Atlygis mokamas, jeigu balanse parodomas į apskaitą įtrauktas pelnas, ir nemokamas, jei tais metais „Sparkasse KölnBonn“ neturi pelno. Atlygis nemokamas, jeigu sukakus jo mokėjimo terminui kapitalo pakankamumo rodiklis yra mažesnis negu 9 % ir jei atlygį sumokėjus atitinkamais apskaitiniais metais būtų patirtas arba padidėtų nuostolis. Jeigu mokėjimas atidedamas, prievolė vėliau sumokėti nesumokėtą sumą neperkeliama. Be to, akcijoms be balsavimo teisių tenka dalis balanso ataskaitoje nurodytų į apskaitą įtrauktų nuostolių proporcingai bendram kapitalui, iš kurios dengiami nuostoliai.
4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(19)
Pagal restruktūrizavimo planą „Sparkasse KölnBonn“ toliau laikysis įstatymuose numatyto regioninio taupomojo banko verslo modelio. Bankas daugiausia teiks įprastas mažmeninės bankininkystės paslaugas tradicinėms klientų grupėms, t. y. privatiems klientams ir MVĮ, ir atsisakys kitos veiklos, pavyzdžiui, prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita arba investicijų į struktūrinius produktus, taip pat parduos su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves. Bankas taip pat labai sumažins savo administracines išlaidas.
4.1. Restruktūrizavimo plano apibūdinimas
(20)
„Sparkasse KölnBonn“ daugiausia paslaugas teiks Kelno - Bonos regiono klientams: teiks paslaugas privatiems klientams, taip pat privačios bankininkystės paslaugas, paslaugas MVĮ, įmonėms ir institucijoms. Banko tiksliniai klientai yra tie, kurių metinė apyvarta yra mažesnė nei 250 mln. EUR.
(21)
„Sparkasse KölnBonn“ sumažins didžiausias kreditų pozicijas apribodamas kredito linijas, pareikalaudamas papildomo užstato arba perduodamas riziką kitoms kreditų institucijoms. Juridinių asmenų - klientų segmente „Sparkasse KölnBonn“ savo poziciją jau sumažino 551,5 mln. EUR, iki 2013 m. pabaigos šią poziciją sumažins dar [900-1 100] EUR nuo pradinio jos 2,8 mlrd. EUR lygio 2008 m. Be to, tomis pačiomis priemonėmis iki 2013 m. [800-900] mln. EUR bus sumažinta kreditų, suteiktų institucijoms, kurios nėra susijusios su Kelno - Bonos regionu, pozicija (žr. I priedo 4 punktą).
(22)
„Sparkasse KölnBonn“ jau sumažino prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita portfelį nuo 550 mln. EUR iki [20-23] mln. EUR ir jį dar mažins iki 0. Bankas ateityje nutrauks visą prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita veiklą ir svarsto galimybę atsisakyti savo kaip prekybos vertybiniais popieriais institucijos statuso, visą likusią ribotą prekybos vertybiniais popieriais veiklą vykdyti tik kaip bankas. Jis kokybiškai apsiribos tik tam tikrais produktais ir turės laikytis kiekybinės dienos pozicijos ribos (rinkos rizika [3-5] mln. EUR, žr. I priedo 2 punktą).
(23)
Vienas pagrindinių „Sparkasse KölnBonn“ 2008 m. nuostolių šaltinių buvo jo investicijos į vadinamuosius ABS ir strateginio turto paskirstymo (toliau - SAA) portfelius. Investuodamas į ABS portfelį „Sparkasse KölnBonn“ įsigijo geografiškai įvairaus (5) ir daugiausia AAA reitingu įvertinto turto, įskaitant RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) ir CLO (10). 2007 m. pabaigoje ABS portfelio vertė „Sparkasse KölnBonn“ apskaitos dokumentuose siekė 1,05 mlrd. EUR. SAA yra investicija į specialius fondus, per kuriuos „Sparkasse KölnBonn“ valdė diversifikuotą portfelį, kurį, be kitų priemonių, sudarė tarptautinės nuosavo kapitalo akcijos, REIT (11) ir obligacijos, įskaitant aukšto pajamingumo ir besiformuojančių rinkų obligacijas. 2007 m. pabaigoje šio portfelio vertė „Sparkasse KölnBonn“ apskaitos dokumentuose siekė 2,2 mlrd. EUR. Nors „Sparkasse KölnBonn“ siekė kuo labiau diversifikuoti savo ABS ir SAA portfelius, juos labai paveikė finansų krizė. Dėl abiejų portfelių nurašyta 249 mln. EUR (12), kuriuos „Sparkasse KölnBonn“ turėjo pripažinti savo 2008 m. investicijų portfelyje, be 2007 m. jau užregistruotų 108 mln. EUR.
(24)
Savo restruktūrizavimo plane „Sparkasse KölnBonn“ nurodė, kad ABS ir SAA investicijos neatitinka rizikos pobūdžio ir strateginio veiklos perorientavimo tradicinio taupomojo banko veiklos kryptimi. Todėl Bankas nusprendė visiškai parduoti šiuos įsipareigojimus arba jų atsisakyti iki 2014 m. 2008 m. kovo mėn. „Sparkasse KölnBonn“ sumažino SAA investicijas per pusę, kad apribotų savo nuosavo kapitalo poziciją. Investicijos dar mažintos 2009 m. - iki 2009 m. rugsėjo 30 d. SAA portfelis sumažintas iki 468 mln. EUR. Likusį ABS pozicijos (jos nominalioji vertė 2009 m. rugsėjo 30 d. buvo 970 mln. EUR) poveikį „Sparkasse KölnBonn“ apskaitoje kompensuos atidėjiniai ir rizikos draudimas 2010 m. Pagaliau [2012 - 2014 m.] likusį portfelį ketinama parduoti.
(25)
„Sparkasse KölnBonn“ pradėjo įgyvendinti visuotinę išlaidų mažinimo programą: mažinti personalą, optimizuoti vidaus procesus ir iki 2011 m. uždaryti 22 iš 131 savo filialo. Taip administracinės išlaidos laipsniškai iki 2014 m. bus sumažintos [5 - 8] % (13)
(26)
Vokietija įsipareigoja, kad Bankas laikysis atkarpų mokėjimų (I priedo 7 punktas), reklamos (I priedo 9 punktas), įsigijimo (I priedo 8 punktas) apribojimų ir kainų lyderystės draudimo, pagal kurį iki 2014 m. „Sparkasse KölnBonn“ už indėlius ir hipotekas nesiūlys geresnių palūkanų negu 10 didžiausių konkurentų (dėl indėlių - pagal atitinkamos Kelno - Bonos regiono rinkos konkurentų užimamas rinkos dalis, dėl hipotekos - pagal naujų produktų Vokietijos rinkos dalis, žr. I priedo 5 punktą).
4.2. Patronuojamųjų bendrovių restruktūrizavimas
(27)
„Sparkasse KölnBonn“ ketina vienu trečdaliu sumažinti turimų patronuojamųjų bendrovių skaičių. Iš patronuojamųjų bendrovių portfelio, kurio vertė pagal 2008 m. gruodžio 31 d. Banko apskaitos dokumentus buvo 635 mln. EUR, [20-40] mln. EUR dalis iki 2009 m. pabaigos buvo parduota arba likviduota, [180- 50] mln. EUR dalis dar turi būti parduota. Įgyvendindamas šią priemonę „Sparkasse KölnBonn“, atsižvelgdamas į patronuojamosios bendrovės tipą, siekia dviejų tikslų. Pirma, parduodamas su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves, veikiančias regioninių plėtros projektų, komunalinio ir socialinio būsto srityje (14), siekia sumažinti „Sparkasse KölnBonn“ riziką ir pažeidžiamumą. Antra, subjektų, kurie susiję su „Sparkasse KölnBonn“ veikla tik netiesiogiai, akcijų pardavimu siekiama gauti pelno, iš kurio būtų galima finansuoti „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimą. Išsamus patronuojamųjų bendrovių, kurias ketinama parduoti, sąrašas pateiktas I priedo 10 ir 13 punktuose.
(28)
Pavyzdžiui, prie antros bendrovių, kurias ketinama parduoti, grupės priskiriamos tokių bendrovių kaip „RW Holding AG“, „S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH“, „Schufa Holding AG“ ir „Neue Leben Pensionsverwaltung AG“ akcijos. Jų akcijos jau parduotos, gautos pajamos iš viso sudaro apie [25-35] mln. EUR.
(29)
Parduodamas kai kurias patronuojamųjų bendrovių akcijas, kurių vertė siekia apie [70-100] mln. EUR, „Sparkasse KölnBonn“ tikisi nedidelio privačių trečiųjų šalių pirkėjų susidomėjimo. Tokį nedidelį susidomėjimą daugiausia lemia šių bendrovių pobūdis, nes jos yra mažos, dalyvauja socialinio būsto ir regiono plėtros projektuose, bendradarbiaudamos su Kelno miestu, arba jų nuosavybės struktūra, nes didžiausia jos dalis jau priklauso Kelno miestui. Todėl Bankas svarsto galimybę parduoti šią veiklą [Kelno miestui arba su Kelno miestu susijusiai bendrovei]. Perdavimas būtų vykdomas pagal rinkos vertę, kurią nustatytų nepriklausomas ekspertas. Turtas, kuris priklauso patronuojamosioms bendrovėms ir kurį ketinama parduoti Kelno miestui, daugiausia susijęs su veikla nekilnojamojo turto srityje.
(30)
Įgyvendinęs restruktūrizavimo priemones, Bankas sumažins savo pagal riziką įvertintą turtą (angl. RWA) [2-5] mlrd. EUR iki [15-20] mlrd. EUR, t. y. [15-20] % (neatsižvelgiant į būsimą pagrindinio verslo augimą restruktūrizavimo laikotarpiu). Jeigu būtų atsižvelgta į pagrindinio verslo augimą, RWA sumažėjimas iki 2014 m. sudarytų [10-15] % „Sparkasse KölnBonn“ […] sumažėtų [4-6] mlrd. EUR iki [20-30] mlrd. EUR (t. y. [15-20] % (neatsižvelgiant į būsimą pagrindinės veiklos augimą restruktūrizavimo laikotarpiu). Jei į pagrindinio verslo augimą būtų atsižvelgta, įgyvendinus restruktūrizavimo priemones bendras turtas sumažėtų 5 %.
4.3. Gebėjimas susigrąžinti gyvybingumą pagal pagrindinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijus
(31)
Vokietija pristatė pagrindinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijus, kad parodytų, ar „Sparkasse KölnBonn“ gebėtų susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą.
(32)
Pagal pagrindinį scenarijų finansinės prognozės grindžiamos prielaidomis, kurios sutampa su pripažintų ekonomikos institucijų skelbiamomis prognozėmis Vokietijai. Daroma prielaida, kad BVP augimas tebebus to paties vidutinio lygio visą restruktūrizavimo laikotarpį. Numatoma, kad užimtumo lygis iki 2011 m. toliau kils, tada ims iš lėto kristi. Pagaliau numatoma, kad dabartinė nepalanki mažų palūkanų aplinka 2010 m. pagerės ir likusią restruktūrizavimo laikotarpio dalį nesikeis.
(33)
Toliau 1 lentelėje parodyta, kad pagal pagrindinį scenarijų numatoma, jog „Sparkasse KölnBonn“ 2010 m. vėl ims veikti pelningai, jo rezultatai gerės iki 2014 m. 2014 m. banko nuosavo kapitalo grąža (angl. ROE) sudarys [9-10] % 1 schemoje parodyti svarbiausi 2008-2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai.
1 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2010 - 2014 m. pelnas prieš mokesčius pagal pagrindinį scenarijų
Scenarijus
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Pagrindinis
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
1 schema
Pagrindiniai 2008- 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal pagrindinį scenarijų
Rodikliai
2008 m.
2009 m
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m
RWA (15) (mlrd. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
1 lygio kap. pakank. (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7 8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų daromos makroekonominės prielaidos, kad krizė tęsis iki 2011 m. ir lėtas atsigavimas prasidės 2012 m. Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų numatoma, kad nepalanki mažų palūkanų aplinka vyraus dvejais metais ilgiau, palyginti su pagrindiniu scenarijumi.
(35)
Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų numatoma, kad „Sparkasse KölnBonn“ pelningai veikti pradės 2012 m., o jo rezultatai ims nuolat gerėti iki 2014 m. 2014 m. banko nuosavo kapitalo grąža (angl. ROE) sudarys [10-12,5] %. Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų „Sparkasse KölnBonn“ ir visos konsoliduotos grupės kapitalo pakankamumo rodiklis tebebus gerokai didesnis už reikalaujamą mažiausią galimą ribą visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2 lentelėje ir 2 schemoje parodyti svarbiausi 2008 - 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų.
2 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2010 - 2014 m. pelnas prieš mokesčius pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų
Scenarijus
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Nepalankiausių sąlygų
- 98,8
-[125-510]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2 schema
Pagrindiniai 2008 - 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų
Rodikliai
2008 m.
2009 m
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m
RWA (17) (mlrd. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1 lygio kap. pakank. (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
-[8-9] %
-[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Kadangi šiuo metu Banko pajamas labiausiai riboja mažos trumpalaikės palūkanos, atlikta papildoma palūkanų jautrumo analizė (pagal 1 scenarijų palūkanų kreivė kyla 100 bazinių punktų, pagal 2 scenarijų kreivė krinta 50 bazinių punktų). Analizė patvirtino, kad tolesnis palūkanų normų didėjimas pagerintų, o mažėjimas sumažintų „Sparkasse KölnBonn“ pelningumą, t. y. trumpalaikių palūkanų normoms tiesiniu būdu sumažėjus 50 bazinių punktų pelnas per metus sumažėtų [20-25] mln. EUR. Bendra Vokietijos pateikta jautrumo analizė rodo, kad „Sparkasse KölnBonn“ nėra labai jautrus dideliems palūkanų normų šuoliams.
4.4. Bendrovės valdymas
(37)
Iš Vokietijos pateiktos informacijos matyti, kad politiniais sumetimais priimti investicijų sprendimai, dėl kurių kilo dalis „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų, priimti 1997-2004 m., iki 2005 m. įvykusio „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“ susijungimo, kai buvo sukurta dabartinė „Sparkasse KölnBonn“ struktūra. Šie investicijų sprendimai taip pat priimti kitokiomis teisinėmis sąlygomis, kurios daugiausia buvo nustatytos Šiaurės Reino-Vestfalijos taupomųjų bankų įstatyme (19). Nuo to laiko „Sparkasse KölnBonn“ valdymo struktūra buvo tobulinama.
(38)
Kadangi po 2005 m. susijungimo pasikeitė už Banką atsakingos viešosios institucijos (vok. Träger) struktūra, svarbūs „Zweckverband“ sprendimai priimami kvalifikuotos akcininkų daugumos, kurią sudaro ne mažiau kaip 85 % balsų (daugiau už vienam miestui priklausančią dalį), balsais.
(39)
Institucijos valdymo organų skaičius ir dydis sumažintas, smarkiai sumažintas stebėtojų tarybos ir valdybos narių skaičius (20). Investicinis komitetas, kurį sudaro trys valdybos nariai, anksčiau „Stadtsparkasse Köln“ turėjęs teisę spręsti dėl investicijų į patronuojamąsias bendroves, panaikintas. Valdyba prisiėmė atsakomybę už nuosavo kapitalo investicijų, kurios turi būti vertinamos pagal ekonominius kriterijus, politiką. Taip pat visas naujas „Sparkasse KölnBonn“ investicijas turi tvirtinti stebėtojų taryba.
(40)
Pagal Taupomųjų bankų įstatymo pakeitimus Bankas privalėjo sudaryti rizikos ir apskaitos komitetus, suteikti jiems plačius kontrolės įgaliojimus. Pagal įstatymą taip pat reikalaujama, kad stebėtojų tarybos nariai turėtų reikiamą kvalifikaciją taupomojo banko veiklai vertinti ir kontroliuoti. Visa atsakomybė už Banko valdymą tenka valdybai, kurios nesaisto jokie stebėtojų tarybos arba akcininkų nurodymai.
(41)
Be jau įgyvendintų bendrovės valdymo struktūros patobulinimų, „Sparkasse KölnBonn“ toliau stiprins savo valdymo struktūrą didindama nepriklausomų (21) stebėtojų tarybos narių skaičių nuo dviejų (kaip dabar) iki keturių iš 18 narių. Nuo 2011 m. sausio 1 d. apskaitos komiteto narių skaičius bus sumažintas nuo devynių iki septynių, o rizikos komiteto narių skaičius - nuo devynių iki šešių. Investicinis komitetas bus panaikintas iki 2011 m. pabaigos, strateginis komitetas - iki 2010 m. pabaigos. Pirmojo komiteto svarba savaime sumažės „Sparkasse KölnBonn“ pardavus didžiąją savo patronuojamųjų bendrovių akcijų dalį. Šio komiteto funkcijas perims valdyba. Pagaliau bus iš dalies pakeistas sprendimų dėl bendrovių įsigijimo priėmimo procesas, tam reikės vieningo valdybos sprendimo ir bus reikalaujama, kad didesnes kaip [2-5] mln. EUR investicijas prieš tai teigiamai įvertintų nepriklausomas ekspertas, atlikęs išsamų patikrinimą arba verslo įvertinimą.
4.5. Mišriosios priemonės
(42)
Trečiųjų šalių investuotojų turimų „Sparkasse KölnBonn“ mišriųjų kapitalo priemonių (privatūs teisės gauti dalį pelno sertifikatai) vertė yra 224 mln. EUR. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Genussrechte ir privatūs teisės gauti dalį pelno sertifikatai yra klasifikuojami pari passu. Akcijos be balsavimo teisės yra mažesnio prioriteto už pirmųjų tipų sertifikatus. 3 lentelėje parodyta, kad nuo 2008 m. už mišriąsias kapitalo priemones atkarpos nebuvo mokamos. 2008 ir 2009 m. Genussrechte teko 57,4 mln. EUR nuostolių. 2009 m. dalis nuostolių teko akcijoms be balsavimo teisės ir privatiems sertifikatams. Nuo 2010 m. mišriosios priemonės bus papildytos, nuo 2011 m. bus pradėtos mokėti ir iki 2012 m. bus mokamos visos kaupiamosios atkarpos, kurių mokėjimas buvo nutrauktas. 2013 m. visos mišriosios priemonės bus papildytos, mokamos visos atkarpos, kurių mokėjimas buvo nutrauktas, už kiekvieną priemonę bus mokama visa atkarpos suma. Kadangi atkarpos mokamos, jei pelno ir nuostolio ataskaitos arba balanso rezultatas yra teigiamas, „Sparkasse KölnBonn“ neturi teisės pats nuspręsti sustabdyti atkarpų mokėjimą, jei veikia pelningai ir jei pablogėjusi kapitalo padėtis ištaisoma.
3 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2009-2014 m. pelno paskirstymas (pagrindinis scenarijus)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Pelnas prieš mokesčius
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Pelno paskirstymas pagal kapitalo priemones
Valstybės sertifikatai
Pelno dengimas
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Privatūs sertifikatai
Pelno dengimas
0
12,5
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Akcijos be balsavimo teisės
Pelno dengimas
0
19,5
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Vokietija įsipareigojo, kad Bankas nemokės jokių kitų atkarpų už privačių investuotojų turimas mišriąsias kapitalo priemones, tik tas, kurias privalo mokėti pagal sutartį (I priedo 7 punktas).
4.6. „WestLB“
(44)
Kitas „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų šaltinis buvo jo „WestLB“ akcijos. Praeityje „Sparkasse KölnBonn“ patyrė […] mln. EUR nuostolių, nes kaip regiono taupomųjų bankų asociacijos narys prisidėjo prie taupomųjų bankų asociacijos įsteigto rezervinio fondo, skirto savo nariams ir Landesbanks apsaugoti. Fondas turėjo įsikišti „WestLB“ sanuoti 2008 m. Likusioji rizikos pozicija yra susijusi su netiesioginėmis „Sparkasse KölnBonn“ investicijomis į „WestLB“ ir likusiais netiesioginiais įsipareigojimais už „WestLB“ per RSGV.
(45)
Nors „Sparkasse KölnBonn“ tiesiogiai neinvestavo į „WestLB“, riziką jis patiria dėl RSGV, kurioje „Sparkasse KölnBonn“ tiesiogiai priklauso apie 19 % dalis, jame turimų akcijų. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, bet kurio „WestLB“ vertės RSGV apskaitoje sumažėjimo poveikis „Sparkasse KölnBonn“ yra labai nedidelis. Pirma, po neseniai nepriklausomo vertintojo atlikto „WestLB“ vertinimo jo vertė RSGV apskaitoje 2009 m. gruodžio 31 d. atitinkamai sumažėjo nuo pradinės […] mlrd. EUR vertės iki […] mln. EUR. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ netiesiogiai valdoma „WestLB“ kapitalo dalis sudaro apie […] mln. EUR. Taip pat kadangi „Sparkasse KölnBonn“ valdo „WestLB“ kapitalo dalį tik per turimą RSGV kapitalą, „Sparkasse KölnBonn“ svarbi tik vidinė jo vertė. Ją veikia ne tik „WestLB“ vertė, bet ir kitos RSGV patronuojamosios bendrovės ir investicijos. 2009 m. pabaigoje atlikus kitų RSGV patronuojamųjų bendrovių vertinimą paaiškėjo, kad esama nemažai nenaudojamų rezervų, kurių pakaktų net pagal galimą blogiausią scenarijų, jei tektų nurašyti visą „WestLB“ vertę.
(46)
„Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojimas prisidėti [prie …], sukurto padegti galimiems neseniai įvertintiems „WestLB“ blogų paskolų nuostoliams, yra […] mln. EUR per 25 metus. Tačiau šis įsipareigojimas nepaveiks Banko galimybių ateityje vykdyti savo įsipareigojimus pagal įstatymus, nes įnašai [į …] turi būti daromi tik iš būsimo pelno.
4.7. Dalinis pasitraukimas prieš terminą
(47)
Vokietija įsipareigojo, kad „Sparkasse KölnBonn“ grąžins dalį gauto kapitalo anksčiau, negu numatyta pagal tų priemonių sąlygas (žr. I priedo 27 punktą). Grąžinimas prasidės 2011 m. ir bus vykdomas dviem etapais.
(48)
Pirmąjį etapą sudaro 150 mln. EUR dalies […] pardavimas „Zweckverband“. Dėl šio sandorio, visų pirma pirkimo kainos dydžio, „Förderungsgesellschaft“ nepasipelnys labiau nei tuo atveju, jei išlaikytų šią priemonę (22). „Zweckverband“ tada konvertuotų Genussrechte, kurios šiuo metu pripažįstamos kaip antrojo lygio kapitalas, į pirmojo lygio kapitalo priemones. Visų pirma, naujoji priemonė būtų subordinuotoji, neišperkama ne trumpiau kaip 30 metų, jai taikomi nekaupiamieji atkarpų mokėjimai. Dėl to [0,8-1,0] % pagerėtų „Sparkasse KölnBonn“ pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis.
(49)
Padidinus pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklį galima žengti antrą žingsnį - „Sparkasse KölnBonn“ iki 2011 m. gali išpirkti likusią „Förderungsgesellschaft“ turimų Genussrechte dalį, kurių nominalioji vertė yra 150 mln. EUR. Dėl abiejų priemonių antrojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis padidėtų [0,5-1,0] %. Be to, RSGV arba kitas taupomųjų bankų sektoriaus narys už rinkos kainą nupirktų „Sparkasse KölnBonn“ turimas dviejų su taupomojo banko veikla susijusių […] (23) ir […] akcijas. Pardavus netiesioginiai valdomas šių dviejų subjektų akcijas Banko bendras turtas sumažėtų dar [0,2-0,5] %. Šių dviejų subjektų pardavimas yra glaudžiai susijęs su antrosios Genussrechte dalies grąžinimu, nes RSGV pirks šiuos subjektus iš pajamų, gautų pardavus Genussrechte.
5. PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDSŪRĄ DĖL KAPITALO RESTRUKTŪRIZAVIMO PRIEMONĖS
(50)
Komisija primena, kad šiuo atveju 2009 m. lapkričio 4 d. ji pradėjo oficialią kapitalo restruktūrizavimo priemonės tyrimo procedūrą, kad įvertintų, ar ji kaip restruktūrizavimo pagalba buvo suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalį (24).
(51)
Komisija suabejojo, ar bet kuriuo atveju našta buvo pasidalyta tinkamai ir ar buvo apribotas konkurencijos iškraipymas, kaip reikalaujama pagal valstybės pagalbos taisykles (sprendimo pradėti procedūrą 50 dalis).
(52)
Pagaliau atsižvelgiant į tai, kad nėra aišku, ar „Sparkasse KölnBonn“ sunkumus lėmė investicijų sprendimai, priimti gerokai iki krizės, ar pati krizė, Komisija negalėjo padaryti išvados, ar kapitalo restruktūrizavimo priemonės patenka į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ar c punktų reglamentavimo sritį. Komisija nusprendė ištirti faktus, kad galėtų nustatyti, koks tinkamas teisinis pagrindas taikytinas, ir padaryti išvadas vėliau.
6. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(53)
Komisija pažymi, kad dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl kapitalo restruktūrizavimo priemonės pastabų iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių negauta.
7. VOKIETIJOS PASTABOS
(54)
Vokietija nurodė, kad gavo 2009 m. lapkričio 4 d. Komisijos sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Ji pranešė Komisijai, kad laikosi savo nuomonės, jog „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonė, akcijos be balsavimo teisės ir teisės gauti dalį pelno sertifikatai, 2008 m. pabaigoje-2009 m. pradžioje nebuvo valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Vokietija manė, kad priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, remdamasi argumentais, pateiktais iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo (žr. sprendimo pradėti procedūrą 24-28 dalis).
(55)
Vokietija nesutiko su Komisijos vertinimu, kad tuo metu, kai kapitalo restruktūrizavimo priemonės buvo įgyvendintos, t. y. 2008 m. pabaigoje-2009 m. pradžioje, mišriųjų priemonių rinkoje sandoriai buvo visai nesudaromi (25). Tiksliau tariant, ji nesutiko su Komisijos išvada, kad joks rinkos ekonomikos investuotojas arba savininkas tuo metu nebūtų daręs tokios investicijos, net ir už didesnę kainą (žr. sprendimo pradėti procedūrą 38 dalį). Ji tvirtino, kad rinkos tendencijos nepaveikė „Sparkasse KölnBonn“, kuris galėjo teikti subordinuotuosius kreditus ir paskutinius keturis 2008 m. mėnesius (iš viso [10-15] mln. EUR), ir pirmą 2009 m. ketvirtį (iš viso [35-40] mln. EUR) dalimis iki keleto šimtų tūkstančių eurų.
(56)
Pagaliau Vokietija nesutiko, kad „Sparkasse KölnBonn“ kapitalui restruktūrizuoti dalyvaujant „Förderungsgesellschaft“ naudoti kurie nors valstybės ištekliai.
(57)
Tačiau Vokietija nurodė esanti įsitikinusi, kad jei Komisija patvirtintų pradinį vertinimą dėl „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo pobūdžio, priemonės būtų suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
(58)
Vokietija tvirtino, kad restruktūrizavimo planas atitiko 2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikate dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (26) išdėstytas sąlygas.
(59)
Vokietijos nuomone, restruktūrizavimo planu užtikrinamas ilgalaikio „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumo grąžinimas, „Sparkasse KölnBonn“ pakankamai pats prisideda prie restruktūrizavimo išlaidų finansavimo, o konkurencijos iškraipymas apribotas pritaikius ženklias struktūrines ir elgsenos priemones.
(60)
Vokietijos prisiimti įsipareigojimai išdėstyti I-III prieduose, kurie yra neatskiriama sprendimo dalis. Siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų įvykdyti, bus paskirtas stebėsenos patikėtinis. Stebėsenos patikėtinio skyrimo tvarka ir pareigos aptartos II priede. Vokietija taip pat įsipareigojo laikytis verslo pardavimo termino (žr. I priedo 10 ir 13 punktus). Jeigu nustatyto verslo pardavimo termino nebus laikomasi, bus paskirtas verslo pardavimo patikėtinis, kuris vykdys III priede nurodytas pareigas.
8. VERTINIMAS
8.1. Valstybės pagalbos buvimas ir dydis
(61)
Komisija turi įvertinti, ar atitinkamos priemonės yra valstybės pagalba. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(62)
Sprendime pradėti procedūrą (5.1 skyrius) Komisija padarė preliminarią išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonės yra valstybės pagalba. Komisija negali sutikti su Vokietijos argumentais, kad šios priemonės nebuvo valstybės pagalba, nes abiejų priemonių sąlygos atitiko rinkos investuotojui priimtinas sąlygas. NET jei atlygis už abi priemones atitiko už panašias priemones iki 2008 m. mokėtas palūkanas, „Sparkasse KölnBonn“ atveju jis buvo pernelyg mažas, palyginti su rizika dėl nepakankamo Banko pelningumo. Kapitalo restruktūrizavimo metu mišriųjų priemonių rinkoje sandoriai iš viso nebuvo sudaromi. Todėl šiuo atveju, ypač atsižvelgdama į padėtį rinkoje, Komisija negali sutikti, kad rinkos ekonomikos investuotojas tuo metu būtų investavęs, o ką jau kalbėti apie investavimą tokiomis sąlygomis.
(63)
Per tyrimą negauta jokios informacijos, kuri būtų pakeitusi šį vertinimą. Tai, kad 2008 m. pabaigoje ir pirmą 2009 m. ketvirtį „Sparkasse KölnBonn“ teikė subordinuotuosius kreditus, nėra patikimas įrodymas, kad mišriųjų priemonių rinkos aktyviai veikė, nes konkrečios kreditų dalys buvo labai nedidelės. Mišriųjų priemonių, kurių vertė yra keli šimtai tūkstančių eurų, dalys yra susijusios su gerokai mažesne rizika, palyginti su priemone, kurios nominalioji vertė yra 150 mln. EUR, todėl ją privačios rinkos prisiima daug lengviau. Todėl Komisija laikosi savo nuomonės, kad joks rinkos ekonomikos investuotojas tuo metu nebūtų įsigijęs mišriųjų priemonių, kurios būtų panašaus dydžio ir pobūdžio kaip „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonės.
(64)
Dėl išteklių, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ naudojo „Sparkasse KölnBonn“ kapitalui restruktūrizuoti - Komisija primena, kad ji šiuo atveju jau nustatė, kad RSGV suteiktos lėšos yra viešųjų valdžios institucijų tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojami ištekliai (27). Komisija mano, kad tai taikoma ir „Förderungsgesellschaft“, kuri yra RSGV visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė. Todėl šie ištekliai yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(65)
Atsižvelgdama į tai Komisija patvirtina sprendime pradėti procedūrą padarytą preliminariąją išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ skirtos kapitalo restruktūrizavimo priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(66)
Komisija taip pat pažymi, kad sanavimo pagalbos priemonės buvo paverstos restruktūrizavimo pagalba, kuri ir toliau teikia Bankui pranašumą. Šios priemonės leido Bankui gauti finansavimą tada, kai jis jo negalėjo pritraukti kapitalo rinkoje, ypač per finansų ir ekonomikos krizę. Tai suteikia Bankui ekonominį pranašumą ir sustiprina jo padėtį, palyginti su konkurentais Vokietijoje ir kitose valstybėse narėse, kurie parama nesinaudoja. Todėl šios priemonės turi būti vertinamos kaip galinčios iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.
(67)
Kapitalo injekcijų pagalbos dalis yra 650 mln. EUR, tai sudaro 3,3 % Banko pagal riziką įvertinto kapitalo (2008 m. pabaigoje).
8.2. Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
8.2.1. Suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas
(68)
2009 m. lapkričio 4 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija nepadarė išvados, kokiais teisės aktais remiantis reikėtų analizuoti kapitalo restruktūrizavimo priemonę. Remiantis tuo metu turėta informacija atrodė, kad pagrindinius „Sparkasse KölnBonn“ sunkumus lėmė sprendimai investuoti į regioninės plėtros projektus, priimti gerokai iki finansų krizės. Kadangi paaiškėjo, kad krizė tik paaštrino esamas Banko problemas, nebuvo atmesta galimybė taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Kita vertus, tai, kad kapitalo restruktūrizavimo priemonės taikytos per finansų krizės piką, ir Komisijos patirtis bankų veiklos per finansų krizes srityje rodo, kad gali būti taikytinas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(69)
Be to, net jei ankstesniuose sprendimuose buvo remiamasi Gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (28) (toliau - restruktūrizavimo gairės), Komisija Restruktūrizavimo komunikato 49 punkte paaiškino, kad visa pagalba, apie kurią Komisijai pranešta iki 2010 m. gruodžio 31 d., bus vertinama kaip restruktūrizavimo pagalba bankams pagal Restruktūrizavimo komunikatą, o ne Restruktūrizavimo gaires.
(70)
Atsižvelgdama į Vokietijos bankų sektoriaus jautrumą, Komisija daro išvadą, kad galimas vieno iš didžiausių Vokietijos taupomųjų bankų žlugimas dėl […] turėtų sisteminį poveikį, todėl kėlė grėsmę Vokietijos finansų stabilumui.
(71)
Todėl vertinant, ar „Sparkasse KölnBonn“ gauta pagalba yra suderinama su vidaus rinka kaip restruktūrizavimo pagalba, skirta finansų stabilumui išsaugoti, tinkamas teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
8.2.2. Restruktūrizavimo pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
(72)
Pagal Restruktūrizavimo komunikatą, pirma, iš restruktūrizavimo plano turi būti matyti, kad restruktūrizavimo procesas, kurį vykdo valstybės pagalbos gavėjas, yra tinkamas ilgalaikiam gyvybingumui sugrąžinti. Antra, pagalba turi būti mažiausio reikalingo dydžio, ir naudos gavėjas, ir jo kapitalo turėtojai, kiek galėdami savo pačių ištekliais turėtų prisidėti prie restruktūrizavimo. Trečia, turi būti taikomos priemonės, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas dėl dirbtinio naudos gavėjo galios rinkoje rėmimo ir užtikrinta konkurencija bankų sektoriuje. Pagaliau turi būti sprendžiami stebėsenos ir procedūrų klausimai.
i) Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas
(73)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9 - 11 punktus Vokietija pateikė išsamų ir detalų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikta visa informacija apie verslo modelį. Plane taip pat nurodyta, dėl kokių priežasčių Bankas patyrė sunkumų.
(74)
Dėl verslo modelio - „Sparkasse KölnBonn“ ketina perorientuoti savo veiklą ir vykdyti tradicinio regioninio taupomojo banko verslo veiklą. Jis teiks visus mažmeninės bankininkystės produktus pagrindinėms klientų grupėms Kelno - Bonos regione - regione veikiantiems mažmeniniams klientams, MVĮ, mažesnėms įmonėms ir institucijoms. Taigi „Sparkasse KölnBonn“ pagrindinį dėmesį skirs įstatymuose numatytai savo veiklai, remsis pagrindine kompetencija ir atsisakys tų veiklos sričių, dėl kurių kilo finansinių sunkumų. Visų pirma „Sparkasse KölnBonn“ atsisakys prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita, visų su pagrindine veikla nesusijusių patronuojamųjų bendrovių ir investicijų į SAA ir ABS portfelius. Komisija mano, kad naujasis Banko verslo modelis yra gyvybingas ir turi ilgalaikių perspektyvų.
(75)
„Sparkasse KölnBonn“ sunkumų daugiausia kilo dėl trijų veiklos sričių: i) regioninės plėtros projektų, ii) investicijų į SAA ir ABS portfelius ir iii) Banko investicijų į „WestLB“.
(76)
Dar 2008 m. „Sparkasse KölnBonn“ pradėjo pardavinėti arba likviduoti su pagrindine veikla nesusijusias regioninės plėtros projektuose dalyvavusias patronuojamąsias bendroves. Visiškas šios veiklos nutraukimas yra reikalinga ir tinkama priemonė Komisijos iškeltiems rūpestį keliantiems klausimams išspręsti, nes verslo pardavimas galutinai apriboja su patronuojamosiomis bendrovėmis susijusius galimus būsimus nuostolius arba riziką. Be to, priemonės išlaisvina kapitalą ir valdymo pajėgumus, kuriuos galima panaudoti pagrindinei Banko veiklai. Verslo pardavimas sumažins Banko balansą apie [180-230] mln. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Kadangi didžiausią Kelno miestui parduotinų patronuojamųjų bendrovių veiklos dalį sudaro nekilnojamojo turto plėtra ir su nekilnojamuoju turtu susijusios paslaugos, Komisija nemano, kad šiuo atveju reikia arba tikslinga taikyti Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (toliau - Sumažėjusios vertės turto komunikatas) (30) Didelė šių patronuojamųjų bendrovių apskaitinės vertės dalis praeityje buvo nurašyta, kad atitiktų jų rinkos vertę. Todėl numatoma, kad Bankas, parduodamas šias patronuojamąsias bendroves, neturėtų patirti didelių tolesnių nuostolių. Be to, Vokietijos įsipareigojimas, kad Bankas jas parduos už nepriklausomo eksperto nustatytą rinkos vertę, užtikrina, kad sudarant sandorius nebus teikiama papildoma valstybės pagalba.
(78)
Kitas Banko problemų šaltinis buvo ABS ir SAA portfeliai. Šios investicijos jau labai sumažintos. „Sparkasse KölnBonn“ visiškai atsisakys šių portfelių iki 2014 m. pabaigos. Kadangi šios investicijos neatitinka naujojo Banko verslo modelio, jų atsisakymas yra būtinas žingsnis įgyvendinant „Sparkasse KölnBonn“ strategiją. Dabartinė likusiojo ABS ir SAA portfelių turto vertė atitinka jo rinkos vertę. Todėl likusi su šiais portfeliais susijusi rizikos pozicija yra nedidelė ir neveikia Banko gyvybingumo.
(79)
Pagaliau likusi Banko pozicija, susijusi su „WestLB“, dėl kurio praeityje „Sparkasse KölnBonn“ patyrė […] EUR nuostolių, yra nedidelė ir kompensuojama iš RSGV investicijų portfelio rezervų. Be to, Banko indėlis [į …] bus daromas tik iš būsimo grynojo pelno. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojimas prisidėti [prie …] nekels pavojaus ilgalaikiam „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumui. Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad Bankas indėlį gali skirti tik tada, kai bus atlyginta už valstybės kapitalą pagal restruktūrizavimo sąlygas.
(80)
Komisija pažymi, kad Bankas jau šalina ir toliau šalins savo valdymo struktūros trūkumus. Akcijų nuosavybės struktūros pakeitimas ir kvalifikuotos balsų daugumos principas, įdiegtas 2005 m. susijungus „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“, užtikrina, kad politiniai savininkų interesai neužgožtų ekonominių Banko interesų. „Sparkasse KölnBonn“ valdymo organų struktūros ir dydžio pokyčiai, taip pat sprendimų priėmimo proceso pakeitimai užtikrina geresnę aukščiausių vadovų atskaitomybę. Mažiau paskirstytos atsakomybės, didesnė darbuotojų, kurie vadovaujasi nepolitiniais sumetimais ir yra [išorės …] Banko valdymo organų ekspertai, dalis padidins sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Šiomis priemonėmis ne tik pakeista akcijų nuosavybės struktūra, bet ir šalinami „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų šaltiniai, nes jomis sumažinama rizika, kad „Sparkasse KölnBonn“ dalyvaus politiniais sumetimais vykdomuose ekonominių Banko interesų neatitinkančiuose projektuose. Be to, panašu, kad Banko valdymo nepriklausomumas yra pakankamai įtvirtintas esamuose įstatymuose. Tai, kad „Sparkasse KölnBonn“ pateikė duomenis, kad nuo 2004 m. Bankas nedalyvavo jokiame naujame politiniais sumetimais vykdomame projekte, rodo, kad įgyvendintos priemonės yra veiksmingos. Apskritai naujas Banko valdymo struktūros modelis atitinka tai, ko pasiekta panašiose bylose (31). Todėl įgyvendinti „Sparkasse KölnBonn“ valdymo struktūros pakeitimai ir įsipareigojimai dėl jų iš esmės gali būti vertinami kaip tinkami ir pakankami ilgalaikiam Banko gyvybingumui sugrąžinti.
(81)
Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 9 ir 12-15 punktų reikalavimus, būtent reikalavimą, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyta, kaip Bankas kuo greičiau atkurs ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Visų pirma Bankas turėtų gebėti gauti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, kartu padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas ir laikytis atitinkamų priežiūros reikalavimų.
(82)
Pirma, „Sparkasse KölnBonn“ pateikė 2008-2014 m. laikotarpio finansines prognozes, informaciją apie Banko pajamas, sąnaudas, vertės sumažėjimą, pelną ir kapitalo poziciją. Komisija daro išvadą, kad pateiktos pagrindinio scenarijaus prognozės yra parengtos remiantis pagrįstomis pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis. Bankas tikisi 2010 m. vėl veikti pelningai ir nuolat gerinti savo metų rezultatus visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2014 m. ROE pasieks [9-10] % lygį, tai, regis, yra tinkamas mažmeninių paslaugų banko atlygis, gaunamas įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, nuo 2013 m. „Sparkasse KölnBonn“ visiškai grąžins už pagalbos priemones. Banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai didesnis, negu reikalaujama mažiausia galima riba, pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis 2009-2014 m. padidės nuo 6,1 iki [8-9] %.
(83)
Antra, „Sparkasse KölnBonn“ parodė, kad gebės atlaikyti ir nepalankiausių sąlygų scenarijų. Įvertinta, kad nepalankiausių sąlygų scenarijaus prielaidos yra pagrįstos. Kadangi parodyta, kad pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų „Sparkasse KölnBonn“ viršys priežiūros teisės aktuose nuosavam kapitalui nustatytus reikalavimus, galima vertinti, kad Bankas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 13 punktą. Be to, jautrumo analizė rodo, kad Bankas ateityje galės atlaikyti didelius palūkanų normų pokyčius.
(84)
Pagaliau „Sparkasse KölnBonn“ pateikė ankstyvo dalinio pasitraukimo strategiją. Remiantis restruktūrizavimo planu valstybės kapitalą turėtų būti įmanoma grąžinti dalimis nesumažinant institucijos kapitalo bazės, nes prognozuojama, kad „Sparkasse KölnBonn“ pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis 2010 m. bus [6 - 7] % ir pagal pagrindinį scenarijų vėliau bus dar didesnis, o pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų taip pat bus didesnis už reikalaujamą mažiausią galimą ribą. Ankstyvam daliniam pasitraukimui papildoma pagalba neteikiama nei „Sparkasse KölnBonn“, nei kuriai nors kitai sandoryje dalyvaujančiai institucijai. Pirma, kadangi pirkimo kainos struktūra yra tokia, kad už pirmą 150 mln. EUR Genussrechte dalį sumokėta kaina labai panaši į pinigų srautus, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ būtų gavęs, jei priemonę būtų pasilikęs, „Förderungsgesellschaft“ nepasipelnys. Antra, sandorį sudaro du viešieji subjektai. Be to, kadangi pirmojo lygio kapitalu paverčiama priemonė jau vertinama kaip pagalba ir „Sparkasse KölnBonn“ po konvertavimo „Zweckverband“ mokės tą patį atlygį, Komisija nenustatė, kad su konvertavimu būtų susijusi papildoma pagalba. Pagaliau tai, kaip „Sparkasse KölnBonn“ išpirks antrą 150 mln. EUR dalį, labai panašu į pinigų srautus, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ būtų gavęs, jei būtų pasilikęs priemonę.
(85)
Taigi Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus dėl ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimo, todėl atmeta sprendime pradėti procedūrą išreikštas abejones.
ii) Nuosavas indėlis, naštos pasidalijimas
(86)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, bankai ir jų suinteresuotieji subjektai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo, užtikrindami, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Tai reiškia, kad bankai naudoja savo išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduodami turtą, o suinteresuotieji subjektai, jei įmanoma, padengia Banko nuostolius. Priemonėmis, kurių įsipareigojo imtis „Sparkasse KölnBonn“, užtikrinama, kad nuosavi ištekliai būtų naudojami ir kad privatūs investuotojai, turintys mišriųjų Banko kapitalo priemonių, prisidėtų prie restruktūrizavimo.
(87)
Jokie restruktūrizavimo plano aspektai nerodo, kad pagalba viršija išteklius, kurių reikia toms gyvybingumo sugrąžinimo sąnaudoms padengti. Gauta pagalba reikalinga siekiant užtikrinti, kad „Sparkasse KölnBonn“ turėtų pakankamą kapitalo atsvarą pagrindinio scenarijaus atveju ir galėtų vykdyti priežiūros teisės aktuose nuosavam kapitalui nustatytus reikalavimus nepalankiausių sąlygų scenarijaus atveju.
(88)
Dėl indėlio restruktūrizavimo išlaidoms padengti iš „Sparkasse KölnBonn“ vidaus išteklių Komisija pažymi, kad Bankas vykdo sąnaudų mažinimo priemones. Įgyvendinus sąnaudų mažinimo priemones metinės sąnaudos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos sumažės [25-35] mln. EUR, tai sudaro apie [5-8] % visų 2009 m. sąnaudų.
(89)
Be to, pardavus pelningas su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves bus gauta pajamų, kurios bus panaudotos restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti.
(90)
Bankas negali savo nuožiūra sustabdyti arba atidėti atkarpų mokėjimo už mišriąsias priemones, jeigu tais metais veikia pelningai. Tačiau mišriųjų priemonių turėtojai taip pat kiek įmanoma prisiima „Sparkasse KölnBonn“ patirtus nuostolius, nes ir atkarpų, ir pagrindinės mišriųjų kapitalo priemonių dalies mokėjimas buvo sustabdytas arba panaudotas „Sparkasse KölnBonn“ nuostoliams dengti. Todėl Komisija mano, kad didžiausias įmanomas naštos pasidalijimas su privačiais mišriųjų priemonių investuotojais užtikrintas, todėl Restruktūrizavimo komunikato reikalavimai, kad privatūs investuotojai turi padėti padengti restruktūrizavimo sąnaudas, įvykdyti.
(91)
Restruktūrizavimo komunikato 24 punkte nurodyta, kad tinkamas atlygis už valstybės kapitalą taip pat yra priemonė pasidalyti naštą. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad atlygio dydis, nustatytas įgyvendinant kapitalo restruktūrizavimo priemones, yra tinkamas, turint omenyje, kad taikomos ir kitos pirmiau aptartos naštos pasidalijimo priemonės. Iš numatomo pelno Bankas galės atlyginti už valstybės kapitalą ir nuo 2011 m. mokėti sustabdytus atkarpų mokėjimus už Genussrechte, o nuo 2013 m. - už akcijas be balsavimo teisių, laikydamasis kapitalo restruktūrizavimo sąlygų, po to, kai priemonių nominalusis kapitalas bus papildytas. Reikėtų pažymėti, kad palūkanos už valstybės turimas Genussrechte kaupiasi [2-6] metus ir kad kapitalas, kurio vertė sumažėja dėl nuostolių padengimo, turi būti papildytas pagal abi kapitalo restruktūrizavimo priemones. Todėl remiantis finansinėmis pagrindinio scenarijaus prognozėmis nesumokėtos palūkanos už Genussrechte ir sumažėjusi pagrindinė abiejų priemonių vertė vėliau valstybės bus susigrąžinta.
(92)
Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Vokietijos pateiktame restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas indėlis į restruktūrizavimą, todėl atmeta sprendime pradėti procedūrą išreikštas abejones.
iii) Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas
(93)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlytos priemonės konkurencijos iškraipymui sumažinti ir užtikrinti konkurenciją bankų sektoriuje. Be to, jos turėtų padėti išspręsti moralinio pavojaus klausimus ir užtikrinti, kad valstybės pagalba nebūtų panaudota antikonkurencinei elgsenai finansuoti.
(94)
Priemonių paketas pakankamas moralinio pavojaus problemoms spręsti. „Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojo parduoti visą pelningą su pagrindine veikla nesusijusį verslą. Jam priskiriamos […], […], „RW Holding AG“, „S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH“, „Schufa Holding AG“ ir „Neue Leben Pensionsverwaltung AG“, akcijos, kurios yra reikšmingos […] „Sparkasse KölnBonn“.
(95)
Vokietijos valdžios institucijos pateikė išsamų planuojamo verslo pardavimo grafiką ir įsipareigojo paskirti stebėsenos patikėtinį, siekdamos užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų įvykdyti laiku. Verslo pardavimo patikėtinis bus paskirtas verslui parduoti, jei nebus laikomasi nustatytų terminų.
(96)
Viena iš restruktūrizavimo priemonių - „Sparkasse KölnBonn“ paslaugų tam tikroms klientų grupėms sumažinimas. Šios priemonės suteiks konkurentams galimybę teikti paslaugas stambiems Banko klientams - įmonėms ir institucijoms. Kadangi tai daugiausia susiję su stambiais subjektais, kurie paprastai turi prieigą prie kapitalo rinkų, Komisija mano, kad šios priemonės neigiamo poveikio realiai ekonomikai rizika yra labai maža.
(97)
Įgyvendinęs restruktūrizavimo priemones Bankas faktiškai sumažins savo bendrą turtą [15-20] % vertinant pagal RWA, [15-20] % vertinant pagal bendrą turtą ir [10-15] % atsižvelgiant į būsimą augimą (bendro turto augimas sudaro 5 %). Sumažėjimą daugiausia lems tai, kad bus atsisakyta SAA ir ABS investicijų, nutraukta prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita ([6-8] % vertinant pagal RWA, [6-8] % vertinant pagal bendrą turtą), sumažinta didelių kreditų ir kredito linijų institucijoms pozicija ([5-7] % vertinant pagal RWA, [5-7] % vertinant pagal bendrą turtą).
(98)
Atsižvelgiant į pagalbos dydį šiuo atveju (3,3 % RWA), šios priemonės gali būti laikomos pakankamomis ir proporcingomis Banko dydžiui ir veiklos mastui sumažinti. „Sparkasse KölnBonn“ veikia tik Kelno - Bonos regione, kur užima didelę ([18-23] - [30-35] %, atsižvelgiant į produktą) rinkos dalį, bet jo padėtis rinkoje nėra dominuojanti. Be to, Bankas savo pagrindinio verslo segmentuose nėra kainų lyderis. Dėl šios priežasties papildomos priemonės, kuriomis Banko mažmeninių paslaugų rinkos dalis būtų dar labiau sumažinta, nėra tikslingos „Sparkasse KölnBonn“ atveju. Pirma, Komisija pažymi, kad Bankui sunkumų kilo ne dėl pagrindinės veiklos. Vokietija taip pat pateikė pakankamai duomenų, rodančių, kad tokias priemones įgyvendinti būtų sunku ir neproporcingai brangu, todėl tai neigiamai paveiktų pagrindinius Banko pajėgumus uždirbti pajamas ir sukeltų grėsmę ilgalaikiam „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumui. Tokios priemonės taip pat neigiamai paveiktų „Sparkasse KölnBonn“ pagrindinio verslo sritis, MVĮ ir privačius klientus, nors ne jie sukėlė Bankui sunkumų. Pagaliau atsižvelgiant į tai, kad šios klientų grupės turi ribotas alternatyvių finansavimo šaltinių galimybes, ir remiantis Komisijos patirtimi konkrečiais atvejais, kai ji siekė išsaugoti skolinimą realiai ekonomikai, Komisija daro išvadą, kad tolesni „Sparkasse KölnBonn“ veiklos masto apribojimai paveiktų jo pagrindinį verslą, todėl būtų žalingi ir Bankui, ir rinkai, kurioje jis veikia.
(99)
Komisija taip pat pažymi „Sparkasse KölnBonn“ ir Vokietijos prisiimtus įsipareigojimus dėl „Sparkasse KölnBonn“ elgsenos. Tarp šių įsipareigojimų prisiimtas įsipareigojimas uždrausti kainų lyderystę, valstybės paramos naudojimą reklamos tikslais, taigi neleisti „Sparkasse KölnBonn“ panaudoti pagalbą antikonkurenciniam elgesiui rinkoje finansuoti. Pagal restruktūrizavimo komunikato 40 punktą draudimas įsigyti konkuruojančias įmones užtikrina, kad valstybės pagalba nebus panaudota konkurentams perimti.
(100)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ pasiūlytų priemonių mastas ir pobūdis yra pakankamas ir tinkamas bet kurioms konkurencijos iškraipymo problemoms pašalinti. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus dėl ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimo, naštos pasidalijimo ir priemonių konkurencijos iškraipymui sumažinti, todėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės atmetamos.
8.2.3. Stebėsena
(101)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skyrių būtina teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų patikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Vokietija paskirs stebėsenos patikėtinį, kuris rengs pusmečio stebėsenos ataskaitas. Pirmoji ataskaita turi būti pateikta 2011 m. vasario mėn. Todėl Komisija daro išvadą, kad tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena yra užtikrinta.
(102)
Komisija daro išvadą, kad šio sprendimo 4 skyriuje aptartas restruktūrizavimo planas yra suderinamas su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktu.
9. IŠVADA
(103)
Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo priemonės gali padėti „Sparkasse KölnBonn“ susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą, yra pakankamos naštos pasidalijimo požiūriu, tikslingos ir proporcingos aptariamų pagalbos priemonių rinkos iškraipymo poveikiui kompensuoti. Todėl Komisija mano, kad pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl restruktūrizavimo priemones galima vertinti kaip suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl kapitalo injekcijos priemones galima tvirtinti pagal restruktūrizavimo planą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
„Sparkasse KölnBonn“ viešųjų akcininkų suteikta restruktūrizavimo pagalba yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
Pagalba bus suderinama su vidaus rinka, jei bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas ir įvykdyti I, II ir III prieduose išdėstyti įsipareigojimai.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federalinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 29 d.


Input:
REGULAMENTUL (UE) NR. 859/2010 AL COMISIEI
din 28 septembrie 2010
de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),
întrucât:
Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la 29 septembrie 2010.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2010.


Input:
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 853/2010
z 27. septembra 2010,
ktorým sa menia a doĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 951/2006 z 30. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 pokiaľ ide o obchodovanie s tretími krajinami v sektore cukru (2), a najmä na jeho článok 36 ods. 2 druhý pododsek druhú vetu,
keďže:
(1)
Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (EÚ) č. 819/2010 (4).
(2)
Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Reprezentatívne ceny a dodatočné clá uplatniteľné na dovoz produktov uvedených v článku 36 nariadenia (ES) č. 951/2006, stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10, sa menia a dopĺňajú a uvádzajú sa v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 28. septembra 2010.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 27. septembra 2010


Input:
NÕUKOGU OTSUS,
27. september 2010,
millega lõpetatakse muudetud AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Nigeri Vabariigiga
(2010/588/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217,
võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (1) mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis, (2) (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping”) eriti selle artiklit 96,
võttes arvesse nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ koostöölepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, (3) eriti selle artiklit 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 9 osutatud olulisi lepinguosi on rikutud.
(2)
Vastavalt AKV-ELi partnerluslepingu artiklile 96 alustati 8. detsembril 2009 ja 26. mail 2010 Nigeri Vabariigiga nõupidamisi, kusjuures kohal olid ka Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma esindajad. Nõupidamistevooru viimasel kohtumisel esitasid Nigeri üleminekuvalitsuse esindajad ettepanekuid ja võtsid kohustusi, mida võis pidada rahuldavateks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Nigeri Vabariigiga lõpetatakse.
Artikkel 2
Lisas esitatud kirjas loetletud meetmed võetakse vastu AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud sobivate meetmetena.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Käesolev otsus jääb jõusse 12 kuuks. See vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kuue kuu tagant liidu järelmissiooni alusel.
Brüssel, 27. september 2010


Input:
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2010. szeptember 27.)
a Holland Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2010/580/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Holland Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2010. január 29-én iktatott levelében engedélyt kért olyan különleges adóügyi intézkedéseknek a készruhaiparban történő alkalmazására, amelyekre korábban a 2007/740/EK határozattal (2) korlátozott időszakra már engedélyt kapott.
(2)
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2010. február 25-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Holland Királyság kérelméről. A Bizottság 2010. március 2-én kelt levelében értesítette a Holland Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.
(3)
Az intézkedés lehetővé tenné, hogy a Holland Királyság olyan rendszert alkalmazzon a készruhaiparban, amely az alvállalkozónak az adóhatósággal szemben fennálló hozzáadottértékadó-befizetési kötelezettségét az alvállalkozóról a készruhát előállító vállalkozásra (a fővállalkozóra) hárítja át. Ez a rendszer a kereskedelmi láncban feljebb lévő ügyletekre korlátozódó fordított adózást jelentene, ennek megfelelően nem vonatkozna azokra a gazdasági szereplőkre, akik az árut a végső fogyasztók számára értékesítik. Ez az eljárás a nemzeti ruhagyártási piacon megjelenő, egyedi jellegű csalás elleni küzdelmet szolgálja.
(4)
Az ilyen rendszer a múltban hatékony megelőzési eszköznek bizonyult egy olyan ágazatban, ahol az alvállalkozók azonosításával és tevékenységének ellenőrzésével kapcsolatos problémák megnehezítik a hozzáadottérték-adó beszedését. A kérelmezett intézkedés tehát olyan intézkedésnek tekintendő, amelynek célja az adócsalás és az adókikerülés bizonyos típusainak megelőzése a készruhaiparban.
(5)
A készruhagyártás helyszínének megválasztását befolyásolják az alacsony munkaerőköltségek, és az alvállalkozók könnyen áttelepülnek egyik országból a másikba. Ezért a 2007/740/EK határozat arra kötelezte a Holland Királyságot, hogy kövesse nyomon és értékelje e tényezőknek az eltérés hatékonyságára gyakorolt hatását, és erről 2009. július 31-ig tegyen jelentést a Bizottságnak.
(6)
A szóban forgó jelentés rámutatott, hogy az eltérő intézkedés és a nemzetközi piaci fejlemények eredményeként az adócsalások előfordulása jelentősen visszaszorult, és folyamatosan csökkent a 2007/740/EK határozat szerinti fordított adózási eljárás alkalmazását indokolttá tevő készruhaipari vállalatok száma. Következésképpen a készruhaipar helyzete a Holland Királyságban fokozatosan stabilizálódik.
(7)
Annak érdekében, hogy a stabilizációs folyamat teljes mértékben végbemehessen, a Holland Királyság az intézkedés időbeli hatályának korlátozott időtartamra történő kiterjesztését kérte, és ezzel egyidejűleg bejelentette, hogy az intézkedés esetleges eltörlésére vonatkozóan végleges döntést 2011-ben hoz. Ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az eltérést 2012. december 31-ig tovább alkalmazhassák.
(8)
Abban az esetben, ha a Holland Királyság célszerűnek ítéli meg az eltérő intézkedés időbeli hatályának újabb, 2012 utánra történő kiterjesztését, legkésőbb 2012. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottságnak a kiterjesztés iránti kérelmet és egy új értékelő jelentést.
(9)
Az eltérés nem érinti hátrányosan az Európai Uniónak a hozzáadottérték-adóból származó saját forrásait, és nincs hatással a végső felhasználás során kivetett hozzáadottérték-adó összegére sem,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve, a Holland Királyság felhatalmazást kap arra, hogy 2012. december 31-ig olyan rendszert alkalmazzon a készruhaiparban, amely az alvállalkozónak az adóhatósággal szemben fennálló hozzáadottértékadó-befizetési kötelezettségét az alvállalkozóról a készruhát előállító vállalkozásra (a fővállalkozóra) hárítja át.
2. cikk
A Holland Királyság az intézkedésnek a 2012. év utánra történő kiterjesztésére irányuló kérelméhez csatolva, legkésőbb 2012. április 1-jéig jelentést nyújt be a Bizottságnak, bemutatva különösen az intézkedés hatékonyságát és a készruhaipari alvállalkozók más országokba történő áttelepülésének egyéb bizonyítékát.
3. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.
Ezt a határozatot 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
4. cikk
E határozat címzettje a Holland Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.


Input:
COMMISSION REGULATION (EU) No 852/2010
of 27 September 2010
establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1234/2007 of 22 October 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (1),
Having regard to Commission Regulation (EC) No 1580/2007 of 21 December 2007 laying down implementing rules for Council Regulations (EC) No 2200/96, (EC) No 2201/96 and (EC) No 1182/2007 in the fruit and vegetable sector (2), and in particular Article 138(1) thereof,
Whereas:
Regulation (EC) No 1580/2007 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade negotiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in Annex XV, Part A thereto,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
The standard import values referred to in Article 138 of Regulation (EC) No 1580/2007 are fixed in the Annex hereto.
Article 2
This Regulation shall enter into force on 28 September 2010.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 27 September 2010.