Riblja krljušt
Riblja krljušt je mala kruta ploča koja raste iz kože riba. Koža većine riba s vilicama prekrivena je ovim zaštitnim ljuskama, koje također mogu pružiti efikasnu kamuflažu korištenjem refleksije i boja, kao i moguće hidrodinamičke prednosti. Termin krljušt potiče od starofrancuskog escale, što znači mahuna ili ljuska. Krljušti se enormno razlikuju po veličini, obliku, strukturi i opsegu, u rasponu od jakih i čvrstih oklopnih ploča kod riba kao što su škampaste ribe i tropske morske ribe sa krljuštima od koštanih ploča koje okružuju tijelo, iz kojih strše bodlje, do mikroskopskih ili ih nema kod riba kao što su jegulja i morske ribe. Morfologija krljušti može se koristiti za identifikaciju vrste ribe od koje potiče. Krljušti su nastale unutar Ostracoderma bez vilica, predaka svih današnjih riba s čeljustima. Većina koštanih riba prekrivena je cikloidnim ljuskama lososa i šarana, ili ktenoidnim ljuskama smuđa, ili ganoidnim ljuskama jesetra i garovi. Hrskavicees (ajkules izrake) su prekrivene plakoidnim ljuskama. Neke vrste su umjesto toga prekrivene scutes, a druge nemaju vanjski omotač na dijelu ili cijeloj koži. Riblje krljušti su dio ribljeg pokrovnog sistema, a proizvode se od mezodermskog sloja dermisa, što ih razlikuje od gmizavačkih ljuski. Isti geni uključeni u razvoj zuba i dlake kod sisara su također uključeni u razvoj krljušti. Plakoidne krljušti hrskavičavih riba nazivaju se i dermski zubići i strukturno su homologne sa zubima kičmenjaci|kičmenjaka]]. Većina riba je također prekrivena slojem sluzi ili materijom sličnom sluzi koja može zaštititi od patogena kao što su bakterije, gljive i virusi, i smanjiti površinski otpor kada riba pliva.