Merkantilizam
Merkantilizam je politika koja je osmišljena da maksimizira izvoz i minimizira uvoz za ekonomiju određene zemlje. Pospješuje imperijalizam, carine i subvencije na trgovačku robu radi postizanja tog cilja. Te politike imaju za cilj smanjiti mogući deficit tekućeg računa ili dostići višak tekućeg računa. Merkantilizam obuhvata ekonomsku politiku koja ima za cilj akumuliranje deviznih rezervi putem pozitivnog trgovinskog bilansa, posebno gotovih proizvoda. Kroz historiju takva politika je često vodila ratu, a također je motivirala kolonijalna osvajanja. Teorija merkantilizma varira po sofisticiranosti zavisno od pisca i postepeno se vremenom razvijala. Merkantilizam je bio preovladavajući u moderniziranim dijelovima Evrope od 16. do 18. stoljeća tokom razdoblja proto-industrijalizacije, prije nego što je propao. Neki komentatori tvrde da se ova vrsta ekonomske politike još uvijek prakticira u privredama industrijaliziranih zemalja, u obliku privrednog intervencionizma. Merkantilizmom se pospješuje vladina regulacija nacionalne ekonomije u svrhu povećanja državne moći na štetu rivalskih nacionalnih sila. Visoke tarife, posebno na proizvedenu robu, bile su gotovo uvijek jedinstvena osobina merkantilističke politike. [9] Naporima nadnacionalnih organizacija poput Svjetske trgovinske organizacije da smanje carine u globalu, necarinske prepreke trgovini poprimile su veći značaj u neomerkantilizmu.