Srpska narodna čitaonica u Baru
Srpska narodna čitaonica u Baru je osnovana 22. marta 1881. godine, nakon osvajanja Starog Bara (Knjaževina Crna Gora) i protjerivanja turske vlasti 1878. godine. Cilj osnivanja čitaonice je bio širenje prosvjete i srpske nacionalne misli među katolicima i muslimanima, u sklopu državne politike knjaževine Crne Gore u tome gradu, nakon dužeg perioda stagnacije na polju kulture, u vrijeme turske okupacije. U to vrijeme to je bila jedina kulturna institucija u gradu. Neki od osnivača bili su generalni vikar Josip Kolović (koji je održao zdravicu o slozi i poklonio nekoliko knjiga), pjesnik Milo Jovović i Vasilj Zagarčanin. Prvi predsjednik je bio Tomo Oraovac, a potpredsjednik imam Šabić. Glas Crnogorca je pisao 1881. godine: Koliko su Barani skloni napretku, ovijem su zasvjedočili i dokazali s kakvom gotovošću i požrtvovanjem potpomažu da se prosvjeta širi; tu sam vodjeo mnogo ljudi koji ne znaju ni svoga imena zapisati, i dolazili su s molbom, da se prime njihove pomoći. Većinu sam slušao, kako između Srba pravoslavnih, tako i između Srba katolika i Muhamedanaca, đe govore: za ovakve svrhe nemojte nas braćo nigda požaliti. S čega budi im vječna slava i divan spomen među potomstvo! 17. decembra 1891, na vanrednoj skupštini čitaonice, izglasan je Ustav Srpske narodne čitaonice u Baru. Imao je 39 članova. Čitaonica je s manjim prekidima radila do 1916. a potom, tokom kraćeg perioda, i u Kraljevini Jugoslaviji. Obnovljena je sredinom marta 1953. pod novim imenom, Gradska biblioteka i čitaonica "Ivo Vučković". 4. juna 2017. godine, Srpska narodna čitaonica - Bar ponovo je obnovljena pod svojim izvornim imenom. Ona danas, pored ostaloga uređuje i Barski portal. Radiotelevizija Crne Gore u TV kalendaru navodi Narodnu čitaonicu, a predsjednik Matice crnogorske (ogranak za Bar), Ivan Jovović piše o Barskoj narodnoj čitaonici. Državna politika knjaževine i kraljevine Crne Gore je nacionalno bila srpska, pa su svi, osim manjeg broja Albanaca, smatrani Srbima, bez razlike vjere.