Sinan-paša Borovinić
Sinan-paša Borovinić je potomak slavne srednjovjekovne bosanske porodice. Unuk je Tvrtka Borovinića. Rođak mu je vlastelin Radoslav Pavlović. Uz njegovo ime često stoji i nadimak "Hadum", što se na Zapadu često pogrešno prevodi kao "eunuh", a osim toga, Sinan-paša bio je i oženjen. Naime, osmanlijski pojam hadım označava svakog slugu, a ne samo eunuha. Pod pojmom hadım najčešće se misli na slugu Božijeg; u tom značenju je i sam sultan Selim I uzeo ovaj nadimak. Sinan-paša je školovan u dvorskoj školi Enderun za vrijeme vladavine sultana Bajazida II. U historijskim dokumentima prvi put se spominje 1504. godine na položaju namjesnika u Hercegovini. Kancelar mu je bio Vuk Baličević, a poklisar Ivan Grupković. Na dužnosti hercegovačkog sandžak-bega ostao je do 1506. godine, kada biva premješten i imenovan sandžakbegom Smederevskog sandžaka. Na toj dužnosti ostaje do 1512. godine, kada dolazi na poziciju namjesnika Bosne. U Bosni je ostao godinu dana, a nakon toga sultan Selim I imenuje ga anadolskim beglerbegom, a nasljeđuje ga Junus-beg 1513. godine. Na prolazu kroz dubrovačku teritoriju sačekala ga je dubrovačka delegacija izrazivši mu da "Dubrovnik hvali Boga što ima susjeda, o kome se radi pravednosti, čovječnosti i svih dobrih djela pronio glas čitavim svijetom". Na dužnosti beglerbega Anadolije ostao je do 26. aprila 1516. godine, kada biva imenovan velikim vezirom Osmanlijskog carstva. Poginuo je prilikom osvajanja Kaira 22. januara 1517. godine.