Bahčisarajski mir
Bahčisarajski mir (Radžinski mir), (ruski: Бахчисарайский мирный договор; turski: Bahçesaray Antlaşması) bio je sporazum potpisan u Bahčisaraju, kojim je okončan Rusko-turski rat (1676–1681), 3. januara 1681. od strane Rusije, Osmanskog Carstva i Krimskog kanata. Sporazumom je dogovoreno dvadesetogodišnje primirje i prihvaćena je rijeka Dnjepar kao linija razgraničenja između Osmanlijskog Carstva i moskovskog domena. Sve strane su se složile da neće naseljavati teritoriju između rijeka Južnog Buga i Dnjepra. Nakon potpisivanja sporazuma, Nogajci su i dalje zadržali pravo da žive kao nomadi u južnim stepama Ukrajine, dok su Kozaci zadržali pravo na ribolov u Dnjepru i njegovim pritokama; za dobijanje soli na jugu; i imali pravo ploviti po Dnjepru i Crnom moru. Osmanlijski sultan je tada priznao suverenitet Moskovije u oblasti lijevoobalne Ukrajine i Zaporoške kozačke oblasti, dok su južni dio Kijevske oblasti, Bratslavska oblast i Podolje ostavljeni pod osmanlijskom kontrolom. Bahčisarajski mir ponovo je preraspodijelio zemljište između susjednih država. Sporazum je također bio od velikog međunarodnog značaja i predviđao je potpisivanje "Vječnog mira" 1686. između Rusije i Poljske.