Azerbejdžanska Demokratska Republika
Azerbejdžanska Demokratska Republika (azerski: Azərbaycan Demokratik Respublikası) poznata i kao Azerbejdžanska Narodna Republika (azerski: Azərbaycan Xalq Cümhuriyyəti) bila je republika koju je u Tiflisu 28. maja 1918. proklamovao Nacionalni savet muslimana Zakavkazja. Republika je proglašena u periodu Ruske revolucije i postojala je do kraja aprila 1920. kada je proglašena Azerbejdžanska Sovjetska Socijalistička Republika, jedna od republika koje su sačinjavale Sovjetski Savez. Prvi glavni grad republike do septembra 1918. bio je Gandža budući da su do tada boljševičke snage kontrolisale Baku. Naziv Azerbejdžan, koji je iz političkih pobuda usvojila liberalna par-islamistička i pan-turkijska partija Müsavat, se do 1918. koristio primarno za perzijski Azarbajdžan. Neka od ostvarenja Azerbejdžanske Demokratske Republike bilo je davanje prava glasa ženama (kao jedna od prvih zemalja na svetu i prva većinski muslimanska zemlja) i osnivanje Državnog univerziteta u Bakuu. Za veme postojanja država je bila u graničnom sporu sa Demokratskom Republikom Gruzijom i Demokratskom Republikom Armenijom, druge dve kratkotrajne nacionalne kavkaške države nastale u istom periodu. Nacionalni sukobi među tri grupe dovele su incijalno i do raspada Zakavkaške Demokratske Federativne Republike. Sukobi su eskalirali i u rat između Armenije i Azerbejdžana ponajviše oko gradova i regija Qazax, Sjunik, Nagorni Karabaha i Nahičevana.