Homo floresiensis
Homo floresiensis (čovjek sa Floresa; poznatiji i pod nadimcima hobit i Flo) izumrla je vrsta roda Homo. Prvi pronađeni ostaci, koji su pripadali jedinki visine od oko 1,1 m, otkriveni su 2003., na otoku Flores u Indoneziji. Pronađeni su skeleti devet jedinki, uključujući i jednu potpunu lobanju. Ti ostaci postali su predmet intenzivnog istraživanja u potrazi za saznanjima da li predstavljaju zasebnu vrstu od današnjih ljudi. Taj hominin bio je poseban zbog malehnog tijela i mozga i relativno nedavnog izumiranja, moguće prije samo 12.000 godina. Uz njihove ostatke pronađeni su kameni alati iz arheoloških horizonata u rasponu od prije 94.000 do 13.000 godina. Neki smatraju da je historijski H. floresiensis možda vezan za mitove o Ebu gogou, koji su česti na otoku Flores. Pronalazači (arheolog Mike Morwood i kolege) predložili su da veliki broj osobina, i primitivnih i naprednih, identificira te jedinke kao pripadnike nove vrste, H. floresiensis, unutar taksonomskog tribusa Hominini, koji uključuje sve vrste koje su u bližem srodstvu sa ljudima nego čimpanzama. Također su predložili da je H. floresiensis na Floresu živio u isto vrijeme kao i ljudi. Indonezijski antropolog Teuku Jacob ubrzo je izrazio sumnju da ti ostaci predstavljaju novu vrstu, pa je predložio da je lobanja LB1 pripadala modernom čovjeku sa mikrocefalijom. Dva istraživanja, koja su paleoneurologinja Dean Falk i njene kolege proveli 2005. i 2007., odbila su tu mogućnost. Falk et al. (2005) su odbacili Martin et al. (2006) i Jacob et al. (2006), ali su ga branili Morwood (2005) kao i Argue, Donlon et al. (2006). Dva ortopedska istraživanja objavljena 2007. godine izvijestila su o dokazima koji podupiru status vrste za H. floresiensisa. Istraživanje nekoliko kostiju korijena šake pokazalo je da su postojale sličnosti sa istima kod čimpanzi ili ranih hominina, kao što je rod Australopithecus, ali i razlike sa kostima kod današnjih ljudi. Proučavanje kostiju i zglobova ruke, ramena i donjih udova rezultiralo je zaključkom da je H. floresiensis bio sličniji ranim ljudima i čovjekolikim majmunima nego današnjim ljudima. Objava jedne kladističke analize i studija komparativnih tjelesnih mjera iz 2009. godine pružila su dodatnu podršku hipotezi da su H. floresiensis i Homo sapiens odvojene vrste. Kritičari tvrdnje o statusu ove vrste nastavljaju vjerovati da su te jedinke Homo sapiens sa patološkim promjenama u anatomiji i fiziologiji. Druga hipoteza u toj kategoriji je da su se jedinke rodile bez funkcionirajuće tireoidne žlijezde, što je rezultiralo endemičnim kretenizmom.