Kriogenij
Kriogenij ili kriogen (grč. κρύος -cryos = led + γένεσις – genesis = geneza, porijeklo) je dio geološke vremenske skale, drugi geološki period neoproterozojske ere. Započeo je prije oko 720 miliona godina, a završio prije oko 635 miliona godina. Naziv se odnosi na ledene naslage koje se nalaze u tropskim širinama, a slijede ih karbonatni sedimenti („karbonatna kapa“). Glečeri su se produžili i povukli u niz ritmičkih impulsa, stižući možda i do ekvatora. Općenito, treba desile su se barem dvije glavna glacijacije. Sturcij (koji je pokrivao područje od prije 760 do 700 miliona godina) i Marinoan / Varanger (prije oko 635 miliona godina). To su najveće poznate oledbe u Zemljinoj historiji i mogli su pokriti cijelu Planetu. Zadnja gčacijacije dogodile se prije 582 miliona godina tokom peridoda adiakarana. Ledene naslage su se takođe pojavile na mjestima koja su bila na niskim širinama za vrijeme Kriogenija, fenomen koji je doveo do hipoteze o zamrzavanju okeanske planete u tzv. Zemlja gruda snijega . Ovu teoriju predložio je dr. Kirshivink, a sada je podržava Paul F. Hoffman sa Berkeley University, što je pokrenulo veliku raspravu, jer stoji da je planeta Zemlja bila prekrivena glečerima, debljinama do 1 km, sve do ekvatora. Glavna kontroverza tiče se jesu li glacijacije zaista bili svjetski događaji ili su bile lokalizirane. Za vrijeme kriogena, superkontinent Rodinija se fragmentirao i počeo je formirati Panotiju.