Privreda Brazila
Privreda Brazila je šesta u svijetu po nominalnom BDP-u. Brazil ima umjereno slobodno tržište i sa orijentacijom na unutrašnju ekonomiju. Njihova privreda je najveća po veličini u zemljama Latinske Amerike, a druga po veličini u zapadnoj hemisferi. Brazil je jedna od najbrže rastućih svjetskih privreda u svijetu, s prosječnom godišnjom stopom rasta BDP-a od preko 5 posto. BDP je procijenjen na 2,223 triliona američkih dolara. Za brazilsku privredu se predviđa da postane jedna od pet najvećih ekonomija svijeta u desetljećima koja dolaze. Nacionalna razvojna banka BNDES također igra važnu ulogu u ekonomskom razvitku zemlje. Ova nezavisna institucija posebno ulaže u velike domaće firme i pokušava da djeluje u skladu sa zaštitom okoline i društvenim standardom. Ipak postoje rasprave o ulozi banke i investicijske strategije. Brazil je član različitih ekonomskih organizacija, kao što su Mercosur, Unasul, G8+5, G20, WTO-a, i Cairns Grupe. Trgovinski partneri Brazila broje se u stotinama, sa 60 posto izvoza, uglavnom gotovih proizvoda ili poluproizvoda. Glavni brazilski trgovinski partneri u 2008. bili su: Mercosul i Latinska America (25,9 posto trgovine), Evropska unija (23,4 posto), Azija (18,9 posto), SAD (14,0 posto), i ostali (17,8 posto). Prema Svjetskom ekonomskom forumu, Brazil je bio vrhunska zemlja sa uzlaznom evolucijom konkurentnosti u 2009, tako dobivajući osmu poziciju među ostalim zemljama, prestizući Rusiju po prvi put, i djelomično zatvarajući jaz konkurentnosti sa Indijom i Kinom koje se nalaze među BRIC ekonomijama. Značajni koraci koji su bili poduzeti 1990-ih prema fiskalnoj održivosti, kao i mjere poduzete kako bi se liberalizirala i otvorila privreda, znatno su povećali osnove konkurentnosti zemlje, pružajući bolje okruženje za razvoj privatnog sektora. Kao vlasnik sofisticiranog tehnološkog sektora, Brazil razvija projekte koji se kreću od gradnje podmornica do aviona, a također su uključeni u istraživanje svemira: zemlja posjeduje centar za lansiranje satelita i bio je jedina zemlja u južnoj hemisferi koja je integrirala tim odgovoran za izgradnju Međunarodne svemirske stanice (ISS). Brazil je također pionir u mnogim područjima, uključujući i proizvodnju etanola. Brazil, zajedno sa Meksikom, bio je na čelu fenomena multinacionalnih firmi Latinske Amerike po kojem su se, zahvaljujući superiornoj tehnologiji i organizaciji, lokalne firme uspješno pretvorile u globalne. Ove multinacionalne kompanije su napravile taj prijelaz zahvaljujući najviše masivnim ulaganjem u inostranstvu, u regiji i izvan nje, a tako ostvarili veći dio svojih prihoda u inostranstvu. Brazil je također pionir u području istraživanja podmorskih bušotina nafte iz kojih je izvađeno 73 posto njihovih rezervi. Prema vladinim statistikama, Brazil je prvi kapitalistička zemlja koja je u unutrašnjosti svoje nacionalne teritorije okupila deset najvećih firmi za proizvodnju automobila. Godišnji Brazilski investicioni samit održava se u Sao Paulu, te je najveće okupljanje međunarodnih investicijskih stručnjaka koji pokrivaju mogućnosti u alternativnim vozilima, infrastrukturi i naprednoj strategiji trgovanja. Tokom mandata predsjednika Luiza Inacija Lula da Silve brazilska vlada je preduzela mjere da se smanji siromaštvo i poveća ekonomski rast sa širim društvenim reformama čime je život ljudi općenito poboljšan. S još uvijek visokim nivoom nejednakosti dohotka u društvenoj raspodjeli bogatstva, iako je smanjen u posljednjih nekoliko godina, brazilska privreda postala je jedna od glavnih privreda svijeta. BM & F Bovespa, indeks brazilske berze dostigao je 60.959 bodova 26. decembra 2012. Prema Forbesu 2011, Brazil je osmi u svijetu po broju broju milijardera, broj koji je mnogo veći od onoga što se može naći u drugim latinoameričkim zemljama, pa čak i ispred Japana. Do kraja 2011, brazilska ekonomija postala šesta svjetska ekonomija po veličini.