Grupa objekata Gazi Husrev-begovog vakufa
Grupa objekata Gazi Husrev-begovog vakufa nalazi se na području općine Stari Grad i malim dijelom u općini Centar, Sarajevo. Najveći broj ovih objekata nalazi se oko Gazi Husrev-begove džamije, koja je sastavni dio ove graditeljske cjeline. Zajedno sa pokretnom imovinom proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Odluku donijela je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj od 12. do 18. maja 2009. godine u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović) i Ljiljana Ševo (predsjedavajuća). Gazi Husrev-begov vakuf u Sarajevu osnovan je 1531. godine i predstavlja jednu od najstarijih institucija koje djeluju u kontinuitetu u jugoistočnoj Evropi. Osnivač ovog vakufa je Gazi Husrev-beg, tada na dužnosti bosanskog sandžak-bega, koji je svoje veliko bogatstvo uložio u gradnju kapitalnih objekata u Sarajevu, koji ovom gradu daju status važnog privrednog i kulturnog centra. Gazi Husrev-beg je sa tri vakufname uvakufio svu svoju imovinu iz Bosne koju je sam stekao, i Rumelije u Grčkoj koju je naslijedio od oca. Prva Gazi Husrev-begova vakufnama iz 1531. godine je pisana za džamiju, imaret i hanikah. Druga vakufnama iz 1537. godine pisana je za Kuršumliju medresu. Od ostatka novčanih sredstava nakon izgradnje medrese nabavljene su tada najpoznatije knjige i osnovana biblioteka. Trećom vakufnamom iz 1537. godine uvakufljena je dodatna imovina za izdržavanje džamije. Originali ovih vakufnama nisu sačuvani, ali su sačuvani prijepisi koji su uz svjedoke ovjereni po šerijatskom sudu tako da odgovaraju originalu. Gazi Husrev-begov vakuf danas u velikoj mjeri egzistira na principima ustanovljenim vakufnamama iz prve polovine XVI vijeka.