Sinkopa
U medicini, sinkopa (grč. συγϰοπή – sinkopa = skraćivanje) je nesvjestica uz nagli, kratkotrajni gubitak svijesti, obično zbog poremećaja krvnoga protoka u mozgu, u kojem na trenutak ponestane kisika (hipoksija). Prije nastupa sinkope osoba može osjetiti opću slabost, vrtoglavicu, mučninu, zamračenje vida, a koža je pokrivena hladnim znojem. Uzroci su mnogobrojni: naglo sniženje krvnoga pritiska pri ustajanju, napad ubrzanoga pulsa (paroksizamska tahikardija), podražaj živca vagusa, napad kašlja ili smijeha, pad koncentracije šećera u krvi, zagrcnuće hranom ili pićem i sl.). Uobičajeno je poznata kao nesvjestica, ili onesvještenje, gubitak svijesti i mišićne snage koju karakterizira brz početak, kratko trajanje i spontani oporavak. To je uzrokovano smanjenjem protoka krvi u mozak, obično zbog niskog krvnog pritiska. Ponekad postoje simptomi prije gubitka svijesti kao što su omaglica, znojenje, blijeda koža, zamagljen vid, mučnina, povraćanje ili osećaj toplote.< ref name=NIH2020 /> Sinkopa također može biti povezana s kratkom epizodom trzanja mišića. Psihijatrijski uzroci također se mogu utvrditi kada pacijent doživi strah, anksioznost ili paniku; posebno prije stresnog događaja obično medicinske prirode. Kada svijest i snaga mišića nisu potpuno izgubljeni, to se naziva presinkopa. Preporučuje se da se presinkopa tretira isto kao i sinkopa.