Vlasi Pliščići
Vlasi Pliščići (u izvorima: Plescich, in catono de Pliescha, de Plische). Vlasi Pliščići bili su smješteni na području oko Gacka (gdje ih najbolje određuje njihova nekropola u Velikom groblju kod sela Stepena), Samobora, Cernice i Rudina, sjeverno od područja Ljubomira i područja Trebinja. Glavno njihovo naselje bilo je Modrič (in villam de Pliesche in loco dicto Modrice). Inače, to je područje koje je ušlo u sastav srednjovjekovne bosanske države do 1373. Pliščići se prvi put pojavljuje u poznatim i očuvanim izvorima 1375. Bave se karavanskom trgovinom i stočarstvom. Susreću se u trgovačkoj razmjeni sa Dubrovnikom. Neki od njih odlaze na zanat i radnu službu na područje Dubrovnika. Pliščići su u početku, kao i većina Vlaha koja je ušla u sastav Bosne teritorijalnim širenjima u 14. stoljeću, bili vazali bosanskih vladara. Prema podatku iz 1382, njihov katunar Vukoslav Pliščić bio je knez svih Vlaha u Bosanskom kraljevstvu (Volcoslauo Plescich comite vlacorum omnium domini regis Rassie et Bossine). Kasnije Pliščići postaju vazali Kosača, vojvode Sandalja Hranića i njegovih nasljednika. Septembra 1465. Vlasi Pliščići postaju vazali Osmanlija. Istaknuti predstavnici Vlaha Pliščića su predstavnici jednog jedne porodice i jednog roda koji je bio predvodnički: Vukoslav Pliščić (1375-1382), Viganj Vukosalić Pliščić (1403), Sracin Vukosalić Pliščić (1408-1425), Vukac Vignjević i Vukša Sracinović (1436). Za Vlahe Pliščiće vezuju se stećci koji se nalaze u Velikom groblju kod Gacka (na području sela Stepena, udaljenog oko 10 kilometara zračne linije južno od Gacka). Tu se nalazi grob s natpisom na stećku kneza Vukoslava Pliščića. “Асе лежи Кнез’ Вукосaв’ Плишчић’ писa Срaчин’ Вукосaлић’.” Drugi natpis, koji se nalazio na stećku uz grob Vukoslava Pliščića, a koji govori o grobu i o Vignju, sinu Vukosava Pliščića, prenesen je i smješten u dvorištu Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu. “А се лежи Виг(a)н’ Вукосaвa Плишчићa син’ писa Срaцин’ Вукосaлић’”. Oba spomenika napisao je Sracin Vukosalić Pliščić. Natpisi su nastali prije 1436. godine. Ovi natpisi su izuzetno značajni za struku jer povezuju Vlahe i stećke, tj. dokazuju da su i Vlasi sahranjivani pod stećcima.