Književnost 18. vijeka
PROSVJETITELJSTVO I RACIONALIZAM (XVIII vijek) Prosvjetiteljstvo: Jača duhovni pokret politički sve jačeg građanstva. Prosvjetiteljstvo je logičan nastavak racionalističke filozofije. Osim u Francuskoj, razvija se još u Engleskoj, Njemačkoj i Austriji (pobornik car Josip II.) Najznačajniji predstavnici su: Voltaire (Volter): roman Candide, i Denis Diderot (Didro) - začetnici su čuvene francuske Enciklopedije, filozofi i književnici. Jean Jacques Rouseau (Žan Žak Ruso), saradnik na Enciklopediji, pisac romana Julija ili Nova Heloise (Eloiza), filozof i književnik. Svi su oni svojim demokratskim stavovima značili prodor probuđenog građanstva, vjesnici su revolucionarne građanske klase i niza građanskih revolucija u prvoj pol. 19.st. osobina : optimistično vjerovanje u racionalnu objašnjivost svijeta. SENTIMENTALIZAM (druga polovina XVIII vijeka) Vodeći predstavnici sentimentalizma bili su Aleksandar N. Radiščev, sa revolucionarnom tematikom, i Nikolaj M. Karamzin. Pristalice sentimentalizma pokazuju simpatije za primeran moral i život malih, prostih ljudi i otkrivaju prirodu i njene ljepote. Prikazivanjem ljudske psihe, slikanjem prirode i njenih čari, svojim osjećajnim, "čuvstvitelnim" stilskim formama taj pravac u književnosti je u velikoj mjeri unapređivao, potpomagao razvitak književnosti i pojedinim svojim odlikama pripremao, utirao put jednom od najvažnijih književnih pravaca, romantizmu. ROMANTIZAM (kraj XVIII do polovine XIX vijeka) Romantizam = romantično, nestvarno, nerealno. Karakteristike romantizma: čovjek želi pobjeći od krute stvarnosti, odbacuje razum, prepušta se mašti kao i književnici, njihovi su likovi nesretni, neshvaćeni, suvišni ljudi koji smisao života traže u prirodi i osjećajima. Najpopularniji pojam romantizma je tzv. svjetska bol (weltschmertz) tj. pesimizam i tuga nad neskladom svijeta i neskladom mašte i stvarnosti. Najčešće književne vrste: poema, lirika, roman u stihovima, dnevnik. Predstavnici: Njemačka - Johann Wolfgang Goethe ("Patnje mladog Werthera", "Faust", "Tasso") i Friedrich Schiller (Fiescova zavjera u Genovi, i "Don Carlos" , te drama sa savremenom tematikom "Spletka i ljubav" ) Francuska - Alphonse de Lamartine (Méditations poétiques, Saül)i Victor Hugo (kazališnI komad: "Ernani", Njegov najslavniji i najprevodjeniji roman su "Jadnici", djela: "Kazne" i "Napoleon mali") Rusija - Aleksandar Sergejevič Puškin (Evgenija Onjegin, Kapetanova kćerka, Pikova dama, Oda slobodi) i Mihail Jurjevič Ljermontov (Junak našega doba) Engleska - George Gordon Byron (Gusar, Oda o padu Napoleona Bonapartea, Lara) Amerika - Edgar Allan Poe (Umorstvo, Crni mačak)