Rasa
Rasa, u općebiološkom smislu, je taksonomska kategorija između (nižeg) varijeteta (varietas) i (hijerarhijski više) podvrste (subspecies). U opisu infraspekcijske promjenljivosti, to je kategorija zoološke nomenklature, dok u botanici odgovarajući rang ima sorta. Rasa je društveni koncept koji se primjenjuje za kategorizaciju ljudi u velike i različite populacije ili grupe po anatomskoj, kulturnoj, etničkoj, genetičkoj, geografskoj, historijskoj, jezičkoj, vjerskoj, i / ili socijalnoj osobenosti, koji također ima i biološku podlogu. Ovaj naziv se najprije koristio za govornike zajedničkog jezika, a zatim da označi nacionalnu pripadnost. U 17. stoljeću, ljudi su počeli koristiti ovaj naziv u smislu njihovog razlikovanja po vidljivim fizičkim osobinama. Takva upotreba hijerarhije bila je prikladnija za različite etničke grupe. Počev od 19. stoljeća, izraz se često koristi u taksonomskom smislu za označavanje genetičke različitosti ljudskih vrsta na osnovi fenotipskih, a nekad i genotipskih svojstava. Društvene koncepcije i grupiranje rasa varirale su tokom vremena, uključujući "folk taksonomiju" koja definira "osnovne vrste“ pojedinaca na osnovu shvatanja njihovih osobina. Biološki esencijalizam naučnici[ko?] smatraju zastarjelim i općenito obeshrabruju rasna objašnjenja za grupno razlikovanje po fizičkim i etološkim osobinama. Iako postoji široka suglasnost naučne zajednice da su esencijalistički i tipološki koncepti rase neodrživi[nedostaje referenca], naučnici širom svijeta i dalje nastavljaju takvu utrku na širokoj lepezi različitih načina, od kojih neke imaju i esencijalističke implikacije. Dok neki istraživači ponekad koriste koncept rase da opišu razlike između nejasnih skupova osobina, drugi ukazuju na to da se ideja rase često koristi u naivnom ili pojednostavljenom značenju. Na osnovu toga tvrde da u svekolikoj ljudskoj populaciji rasa nema taksonomski značaj, ukazujući da svi ljudi dijele 99,5% genofonda. Neki naučnici smatraju da ta tvrdnja ne stoji sama po sebi jer ljudi i čimpanze također dijele 98.7% genofonda. Od druge polovine 20. stoljeća, razmimoilaženja u ideologijama i teorijama koje su se zasnivale na bioantropološkim i fiziološkim istraživanjima 19. stoljeća dovela je do takmičenja u upotrebi riječi, koje samo po sebi postaje problematično. Iako se još uvijek koristi u mnogim kontekstima, rasa se često zamijenjuje drugim riječima koje su manje dvosmislene i nisu nabijene emocijama, kao što su populacija, etnička grupa ili zajednica, ovisno o kontekstu.