Heterohromija
Heterohromija je varijacija boja. Termin se najčešće koristi za opisivanje razlika u boji šarenica, ali se može primijeniti i na varijaciju boje ose i boje kože. Heterohromija je određena proizvodnjom, isporukom i koncentracijom melanina (pigment). Može biti nasljedna ili uzrokovana genetičkim mozaicizmom, himerizmom, bolešću ili povredoama. Javlja se kod ljudi i određenih pasmina domaćih životinja. Heterohromija očiju se naziva heterochromia iridum ili heterochromia iridis. Može biti kompletna ili sektorska. U potpunoj heterohromiji, jedna šarenica je različite boje od druge. Kod sektorske ili djelimične heterohromije, dio jedne šarenice je različite boje od ostatka. Kod centralne heterohromije, postoji prsten oko zjenice ili eventualno šiljci različitih boja koji zrače iz zenice. Iako je postavljeno više uzroka, naučni konsenzus je da je nedostatak genetičke raznolikosti primarni razlog za heterohromiju, barem kod domaćih životinja. To je zbog mutacije gena koji određuju distribuciju melanina na putu 8-HTP, koji obično postaju oštećeni samo zbog hromosomske homogenosti. Iako je česta kod nekih rasa mačaka, pasa, goveda i konja, zbog inbridinga, heterohromija je neuobičajena kod ljudi, a u Sjedinjenim Državama pogađa manje od 200.000 ljudi i nije povezana s nedostatkom genetičke raznolikosti. Zahvaćeno oko može biti hiperpigmentirano (hiperhromno) ili hipopigmentirano (hipohromno). Kod ljudi, povećanje proizvodnje melanina u očima ukazuje na hiperplaziju tkiva šarenica , dok nedostatak melanina ukazuje na hipoplaziju. Termin je starogrčki: ἕτερος – héteros = različito + χρῶμα – hrôma = boja.