Cetacea
Cetacea (starogrčki: κῆτος , "ogromna riba", "morsko čudovište") je red sisara u koji spadaju kitovi, delfini i pliskavice i broji više od 80 vrsta. Ključne karakteristike su njihov potpuno vodeni način života, aerodinamičan oblik tijela, često velika veličina i isključivo mesožderska prehrana. Pokreću se kroz vodu snažnim pokretima gore-dolje repom koji završava metiljem nalik veslu, koristeći svoje prednje udove u obliku peraja za manevrirsanje. Dok većina kitova živi u morskim sredinama, mali broj živi isključivo u slatkoj vodi. Imajući kosmopolitsku distribuciju, mogu se naći u nekim rijekama i svim Zemljinim okeanima, a mnoge vrste naseljavaju široka područja gdje migriraju s promjenom godišnjih doba. Kitovi su poznati po svojoj visokoj inteligenciji, složenom društvenom ponašanju i ogromnoj veličini nekih članova grupe. Na primjer, plavi kit dostiže maksimalnu potvrđenu dužinu od 29,9 m i težinu od 173 t, što ga čini najvećom životinjom za koju se zna da je ikada postojala. Postoji otprilike 89 živih vrsta podijeljenih u dva parvordera: Odontoceti ili zubati kitovi (koji sadrže morske pliskavice, delfine, druge grabežljive kitove poput beluge i kitova spermatozoida, i slabo istražene kljunaste kitove) i Mysticeti ili kitove bale (što uključuje vrste kao što su plavi kit, grbavi kit i grlasti kit). Uprkos njihovim visoko modificiranim tijelima i mesožderskom načinu života, genetski i fosilni dokazi stavljaju kitove u među kopitarima, koji su najbliži nilskim konjima unutar klade Whippomorpha. Kitovi su intenzivno lovljeni zbog njihovog mesa, loja i ulja. Iako se Međunarodna komisija za kitolov složila da obustavi komercijalni kitolov, lov na kitove i dalje traje, bilo u okviru kvota IWC-a za pomoć u preživljavanju domorodaca Arktika ili u ime naučnog istraživanja, iako je sada dostupan širok spektar nesmrtonosnih metoda za proučavanje morskih sisara u divljini. Kitovi se također suočavaju s ozbiljnim opasnostima po životnu sredinu od zagađenja podvodnom bukom, zaplitanja u napuštene užad i mreže, sudara s brodovima, nakupljanja plastike i teških metala, do ubrzanja klimatskih promjena, ali koliko su pogođeni uveliko varira od vrste do vrste, od minimalno u slučaju južnog dobrog kita do baiji (ili kineskog riječnog delfina) koji se smatra funkcionalno izumrlim zbog ljudske aktivnosti. Kitovi, kao viši sisari, su neuobičajeno dugovječni. Neke vrste, kao npr. grenlandski kit, mogu doživjeti i više od 200 godina. Do sada najstariji poznati primjerak, mužjak, je uginuo u dobi od 211 godina.