Jedrenski mir (1547)
Jedrenski mir, nazvan po osmanskom gradu Adrijanopolju (današnji Edirne), potpisan je 19 juna 1547. između Karla V i Sulejmana Veličanstvenog. Ovim sporazumom, Ferdinand I od Austrije i Karlo V priznali su potpunu osmanlijsku kontrolu nad Ugarskom, i pristali su plaćati Osmanlijama godišnji danak od 30.000 zlatnih florina za njihove habsburške posjede u sjevernoj i zapadnoj Ugarskoj. Sporazum je uslijedio nakon važnih osmanlijskih pobjeda u Mađarskoj, kao što je opsada Ostrogona (1543.) Nakon raznih sukoba između strana, u novembru 1545. potpisano je primirje koje je trajalo 18 mjeseci. Nakon isteka ovog primirja, uz intervenciju ambasadora Svetog Rimskog Carstva upućenog u Istanbul, glavni grad Osmanskog Carstva, potpisan je još jedan sporazum sa Nadvojvodstvom Austrije, koji je važio pet godina, a koji uključuje i Sveto Rimsko carstvo. Prema sporazumu, sve strane su se obavezale da neće napadati jedna drugu. Međutim, sporazum je prekršen 1551. kada su austrijske snage napale Erdel, dio Osmanskog carstva.