Pteridophyta
Pteridophyte su vaskularne biljke (sa spovodnim snopićima zvanim ksilem i floem), koje se razmnožavaju sporama. Zbog toga što ne proizvode ni cvijet ni sjeme, također nazivaju se i kriptogame, što znači da su njihovi organi za razmnožavanje sakriveni. Pteridofite uključuju paprati, preslice i Lycopodiophyta (klubske mahovine, šiljate i peraste mahovine) . Ovo nije monofletska skupina, jer su paprati i konjski repovi povezaniji s sjemenjačama nego s likofitama. Stoga „Pteridophyta“ više nije široko prihvaćen takson, mada pojam „pteridophyte“ ostaje u zajedničkom jeziku, kao što i „pteridologija“ i „pteridologist“ kao nauka i njezin praktičar, u značenju Lycophyte i paprati postoje kao neformalni termini, poput Međunarodnog udruženja pteridologa i Grupa za filogeniju pteridofita. Paprati nemaju veći ekonomski značaj, ali neki se koriste za hranu, lijekove, kao gnojivo, kao ukrasne biljke i za uklanjanje kontaminiranog tla. One su bili predmet istraživanja zbog njihove sposobnosti uklanjanja nekih hemijskih zagađivača iz atmosfere. Neke vrste paprati, poput Pteridium aquilinum i vodene paprati ( Azolla filiculoides ), značajne su korovi širom svijeta. Neki rodovi, paprati poput Azolla, mogu popraviti stanje dušika u tlu i dati značajan doprinos u snabdijevanju riže ovim mineralom. Također imaju određene uloge u folkloru.