Povrće
U povrće spadaju različite biljke pod zajedničkim nazivom koje ljudi ili životinje upotrebljavaju u ishrani, bilo svježe (u salati) ili termički obrađeno ili konzervirano. Zavisno od vrste, za ishranu se upotrebljavaju cijele biljke ili samo pojedini dijelovi (korijen, stabljika ili listovi). U zavisnosti od toga koji dio biljke upotrebljavamo uobičajena je podjela povrća na više grupa: lisnato (kupus, špinat, kelj, blitva, rabarbara...) korjenasto (krompir, mrkva, peršun, celer, repa, ...) lukovičasto (sve vrste luka) cvijetno (karfiol, brokula, artičoke, ...) plodno povrće (paradajz, paprika, krastavac, tikvica, patlidžan, bamija...) mahunjarke (grah u zrnu i mahune, zeleni grašak, bob, slanutak...) začinsko bilje (peršunov list, celerov list, bosiljak...) Povrće, zahvaljujući svom visokom sadržaju vitamina, minerala, celuloze, te niskom udjelu masnoće, ima u ishrani neprocjenjivu ulogu. Količina vitamina i minerala različita je od vrste do vrste, kao i podneblja u kojem povrće uspijeva. Svoj ukus duguju sadržaju eteričnih ulja koja također igraju ulogu u urednoj probavi. Prvobitno, povrće su sakupljali lovci-sakupljači skupljali u divljini, a čovjek je počeo uzgajaati u nekoliko dijelova svijeta, vjerovatno u periodu od 10.000 p. n. e. do 7.000 p. n. e., kada se razvio poljoprivredni način života. U početku su se uzgajale biljke koje su rasle lokalno, ali kako je vrijeme odmicalo, trgovina je donosila egzotične usjeve koji su se dodavali domaćim vrstama. Danas se većina povrća uzgaja u cijelom svijetu kako to klima dozvoljava, a usjevi se mogu uzgajati u zaštićenim sredinama na manje pogodnim lokacijama. Kina je najveći proizvođač povrća, a globalna trgovina poljoprivrednim proizvodima omogućava potrošačima da kupuju povrće uzgojeno u dalekim zemljama. Obim proizvodnje varira od samostalnih farmera koji opskrbljuju potrebe svoje porodice za hranom, do agrobiznisa sa ogromnim površinama usjeva sa pojedinačnim proizvodima. U zavisnosti od vrste povrća u pitanju, nakon žetve slijedi sortiranje, skladištenje, prerada i marketing. Povrće se može jesti sirovo ili kuhano i igra važnu ulogu u ljudskoj ishrani, jer uglavnom ima malo masti i ugljikohidrata, ali ima puno vitamina, minerala i dijetalnih vlakana. Mnogi nutricionisti ohrabruju ljude da konzumiraju puno voća i povrća, često se preporučuje pet ili više porcija dnevno.