Genetičko autostopiranje
Genetičko autostopiranje, koje se takođe naziva i genetički draft ili autostoperski efekt, je pojava kada alel mijenja frekvenciju ne zato što je i sam pod prirodnim odabiranjem, već zato što je u blizini drugog gena koji je pod selekcijskim pritiskom i to na istom DNK lancu. Kad jedan gen prođe kroz selektivni pregled, bilo koji drugi obližnji polimorfizmi koji su za njega vezani, također će promijeniti relativnu učestalost svojih gena u populaciji. Selektivna prednost se dešava kada su novopojavljene (i stoga još uvijek rijetke) mutacije povoljne i povećavaju se po učestalosti. Neutralni ili čak pomalo štetni aleli koji se događaju blizu na „autohtonom hromosomu“, zajedno sa genetičkim adaptacijski značajnim genom. Suprotno tome, efekti na neutralnom lokusu usljed neravnoteže veze s novonastalim štetnim mutacijama nazivaju se pozadinski izbor. I genetičko autostopiranje i selekcija pozadine su stohastičke (nasumične) evolucijske sile, poput genetićkog drifta.