Atropa
Atropa je rod cvjetnicas iz porodice Solanaceae (pomoćnice). Uključuje visoke, kalcikolnee, zeljaste trajnice (rizomatozne hemikriptofite), koje imaju velike listove i sjajne bobice posebno opasne za djecu, zbog njihove kombinacije atraktivnog izgleda poput trešnje i visoke toksičnost. Vrste roda Atropa favoriziraju umjerenu klimu i alkalna tla, često rastući u laganoj sjeni u šumskom okruženju povezanom sa krečnjačkim brdima i planinama. Njihovo sjeme može ostati održivo u tlu duži period, klijajući kad tlo mjesta na kojima su nekoć rasle biljke (ali s kojih biljaka već dugo nema) bude poremećeno ljudskom aktivnošću ili prirodnim uzrocima, npr. vjetrom (svojstvo koje dijele sjemenke drugih pomoćnica iz plemena Hyoscyameae, npr. roda Hyoscyamus spp.) Najpoznatiji član roda Atropa je bunika (smrtonosna noćna sjena, A. Belladonna) – otrovna biljka par excellence u svijesti mnogih. Farmakološki aktivni sastojci vrsta roda Atropa uključuju atropin, skopolamin i hiosciamin, svi tropanski alkaloid,i koji imaju antiholinergički, delirijantski, antispazamski i midrijatski učinak. Rod je imenovan po Άτροπος (Atropos ) – lit. = ona koju možda neće okrenuti (u stranu) – jedna od Tri sudbine i presjeku životne niti/donosioca smrti - u odnosu na krajnju toksičnost. Rodu pripada "A. belladonna" i slične vrste – od kojih su do sada prihvaćene još tri. U nekim starijim klasifikacijama, mandragora (Mandragora officinarum) stavljena je u rod Atropa , kao Atropa mandragora .