Genetičko inženjerstvo u Bosni i Hercegovini
Genetičko inženjerstvo u Bosni i Hercegovini nikada nije bilo realizirano u raspoloživim istraživačkim kapacitetima niti primijenjeno u dosadašnjoj djelatnosti visokoškolskih institucija u oblasti osnovnih prirodnih biomedicinskih, biotehničkih i ostalih nauka. Godine 1988. osnovan je Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju, Sarajevo (INGEB), sa ciljem da bude nositelj aktivnosti u stvaranju kadrovskih i tehničkih i ingrastrukturnih kapaciteta "za samostalan razvoj biotehnologije na bazi genetičkog inženjerstva u procesima proizvodnje hrane, uzgoja šuma, farmaceutskih i drugih biološki aktivnih supstanci". Prioritetni zadatak je bio praćenje svjestskih dostignuća u pripadajućim oblastima i opdgovarajuće reagiranje kod nadležnih institucija. Dvadesetak godina kasnije (26. februara 2009.) donesen je državni Zakon o genetički modificiranim organizmima, koji regulira odgovarajuća pitanja u vezi sa uvođenjem i raspolaganjem grnetički modificiranim organizmima (GMO) i proizvodima koji od njih potiču. Predlagač Zakona je bila Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine, na čiji prijedlog je je Vijeću ministara formiralo Ekspertnu interresornu radnu grupu, koju su činili predstavnici nadležnih institucija i eminentni domaći stručnjaci iz oblasti genetičkog inženjerstva i na njemu bazirane biotehnologije. Zadaci i obaveze Radne grupe su bili: „izrada teze temeljnih opredjeljenja u vezi sa izradom pravnog propisa Zakona o GMO, izrada prednacrta Zakona o GMO, konsultacije u vezi sa izradom prednacrta propisa sa nadležnim organima, međunarodnim institucijama, konsultantima i ostalim zainteresovanim stranama, uskladiti Zakon o GMO sa EU legislativom, izrada nacrta Zakona o GMO, sačiniti obrazloženje propisa u skladu sa Jedinstvenim pravilima predviđenim za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, dati preporuke za analizu učinka primjene novog pravnog propisa, Zakona o GMO, upoznati javnost putem Web. stranice i sredstava javnog informisanja.“ U obrazloženju Zakona o genetički modificiranim organizmima, suglasno svojim obavezama, Radna grupa je insistirala na temeljnom polazištu da se „Zakonom o genetički modificiranim organizmima se propisuje postupak i uslovi za ograničenu upotrebu, prekogranični prijevoz, namjerno unošenje u okolinu i stavljanje na tržište genetički modifikovanih orgasnizama i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili vode porijeklo od genetički modifikovanih organizama.“ Zakon o genetički modificiranim organizmima sadrži ukupno 74 člana. Artikuliran je u 11 segmenta, koji – u logičnom redoslijedu – definiraju tretiranu pravnu regulativu.