Biologija ponašanja
Biologija ponašanja je dio biologije a bavi se ispitivanjem ponašanja životinja i ljudi. Ona opisuje ponašanje, upoređuje ih između individua i vrsta i pokušava objasniti nastajanje pojedinih načina ponašanja prateći historija razvoja pojedinih vrsta koji proizlaze iz "koristi" koja iz određenog načina ponašanja proizlazi za pojedinu individuu. Historijski gledano, biologiju ponašanja smatra se susjednom disciplinom psihologiji. Današnje mnogobrojne grane biologije ponašanja vuku korijenje iz psihologije životinja i "klasičnog" usporednog istraživanja ponašanja ranog 20. vijeka. Rezultati istraživanja ponašanja su, nadilazeći biološku znanost, našli svoj odraz i u vrlo udaljenim naučnim disciplinama poput sociologije i pedagogije. Osnovno pitanje ove naučne discipline je:Što uzrokuje određeno ponašanje? Biolozi koji se bave ponašanjem analiziraju naročito koji unutrašnji i vanjski faktori uzrokuju određeno ponašanje što upravlja ponašanjem i kako ponašanje i okoliš utječu jedno na drugo. Danas postoji niz poddisciplina unutar biologije ponašanja čije se postojanje vrlo jednostavno može razumjeti postavljanjem jednostavnog pitanja: Zašto ptice sjede na jajima?. To se pitanje može, uz različito naglašavanje, razumjeti na više načina: Zašto ptice sjede na jajima? Zašto ptice sjede na jajima? Zašto ptice sjede na jajima? Zašto ptice sjede na jajima? Biolozi koji se bave biologijom ponašanja se u ovom slučaju moraju pozabaviti sljedećim vidovima ponašanja: Kako ptica prepoznaje svoje jaje? Kako ga razlikuje od kamena? Koji psihološki procesi sprečavaju pticu da jaje jednostavno pojede? Kako je moguće da ptica zna da mora grijati jaja i da su jaja krhka? Zašto upravo ptice pokazuju takvo ponašanje, a ne i psi ili kornjače ? Kakvo značenje za preživljavanje ima leženje mladunaca? Postoji li međuzavisnost između ponašanja sjedenja na jajima, sposobnosti letenja i "najveće dozvoljene težine za letenje" za buduću pticu-majku? Klasično uporedno ispitivanje ponašanja ("etologija") se prije svega bavi pitanjem kako se nešto događa: dakle, mehanizmima koji upravljaju ponašanjem (uporedi s ovim teoriju instinkta) što znači procjenom uzroka ponašanja. Novije grane biologije ponašanja (naročito ekologija ponašanja i socijaloška biologija) se bave prije svega pitanjem zašto se nešto događa: dakle, evolucijskom prilagođenošću pojedinih obilježja ponašanja.