Zigotnost
Zigotnost (od zigot) je od grčkog zygotos = u jarmu, zygon = jaram, je stepen do kojeg obje kopije hromosoma ili gena imaju istu genetičku sekvencu . Drugim riječima, to je stepen sličnosti alela u organizmu. Većina eukariota ima dva podudarna skupa hromosoma; to jest, oni su diploidni. Diploidni organizmi imaju isti lokus na svakom od svoja dva seta homolognih hromozoma, osim što se sekvence na ovim lokusima mogu razlikovati između dva hromosoma u paru koji se podudara i da nekoliko hromosoma mogu biti neusklađeni kao dio hromosomskog sistema za određivanje spola. Ako su oba alela diploidnog organizma ista, organizam je homozigotan na tom lokusu. Ako su različiti, organizam je heterozigotan. Ako nedostaje jedan alel, to je hemizigot, a ako nedostaju oba alela, to je nulizigot. DNK sekvenca gena često varira od pojedinca do pojedinca. Ove varijante gena se nazivaju aleli. Dok neki geni imaju samo po jedan alel jer postoji mala varijacija, drugi imaju samo jedan alel jer odstupanje od tog alela može biti štetno ili fatalno. Ali većina gena ima dva ili više alela. Učestalost različitih alela varira u cijeloj populaciji. Neki geni mogu imati alele sa jednakom distribucijom. Često različite varijacije u genima uopće ne utiču na normalno funkcionisanje organizma. Za neke gene, jedan alel može biti uobičajen, a drugi alel može biti rijedak. Ponekad je jedan alel uzrokuje bolest, jer uzrokuje varijaciju, dok je drugi alel zdrav. Kod diploidnih organizama, jedan alel je naslijeđen od muškog, a jedan od ženskog roditelja. Zigotnost je opis da li ta dva alela imaju identične ili različite sekvence DNK. U nekim slučajevima termin "zigotnost" se koristi u kontekstu jednog hromosoma.