Spoznaja
Spoznaja ili kognicija odnosi se na "mentalnu akciju ili proces sticanja znanja i razumijevanja kroz misao, iskustvo i osjetila". Obuhvata mnoge aspekte intelektualnih funkcija i procesa kao što su: percepcija, pažnja, misao, formiranje znanja, pamćenje i radno pamćenje, prosuđivanje i evaluaciju, rasuđivanje i „računanje“, rješavanje problema i donošenje odluka, razumijevanje i proizvodnju jezika. Kognitivni procesi koriste postojeće znanje i otkrivaju nova znanja. Kognitivni procesi se analiziraju iz različitih perspektiva u različitim kontekstima, posebno u oblastima lingvistike, muzikologije, anestezije, neuronauke, psihijatrije, psihologije, obrazovanja, filozofije, antropologije, biologije, sistemike, logike i informatike. Ovi i drugi različiti pristupi analizi kognicije sintetizirani su u razvoju kognitivne nauke, progresivno autonomne akademske discipline. U psihologiji, termin "kognicija" se obično koristi u pogledu obrade informacija o psihološkim funkcijama pojedinca, a isto je i u kognitivnom inženjeringu. U proučavanju socijalne kognicije, grane socijalne psihologije, termin se koristi za objašnjenje stavova, atribucije i grupne dinamike. Ljudska spoznaja je svjesna i nesvjesna, konkretna ili apstraktna, kao i intuitivna (poput znanja jezika) i konceptualna (kao model jezika). Obuhvata procese kao što su pamćenje, asocijacija, formiranje koncepta, prepoznavanje obrazaca, jezik, pažnja, percepcija, akcija, rješavanje problema i mentalne slike. Tradicionalno, emocija se nije smatrala kognitivnim procesom, ali sada se poduzimaju mnoga istraživanja kako bi se ispitala kognitivna psihologija emocija; istraživanje je također usmjereno na svijest o vlastitim strategijama i metodama spoznaje, što se naziva metakognicija .