Priroda
Priroda (latinski: natura; grčki: φύσις) odnosi se na fenomene fizičkog univerzuma i života. Generalno, pod prirodom se podrazumijevaju svi fenomeni fizičkog svijeta, koji su nezavisni od ljudske intervencije. Pojam priroda se odnosi na sve redove veličine, od mikroskopskih do makroskopskih fenomena. Na makroskopskom nivou, odnosi se na svemir i astronomske objekte, dok se na subatomskom nivou odnosi na materiju i energiju od koje je svemir sastavljen. Proučavanje prirode je veliki, ako ne i jedini dio nauke. Iako su ljudi dio prirode, ljudska aktivnost se često shvaća kao posebna kategorija od drugih prirodnih pojava. U drevnoj filozofiji, Priroda se uglavnom koristi kao latinski prijevod grčke riječi Phys (φύσις), koji je prvobitno povezan sa unutrašnjim karakteristikama biljaka, životinja i drugih obilježja svijeta za razvoj vlastitog sporazuma. Koncept prirode u cjelini, fizičkog svemira, jedno je od nekoliko proširenja izvornog pojma; počelo je s određenim ključnim primjenama riječi φύσις od strane predsokratskih filozofa (iako je ta riječ tada imala dinamičku dimenziju, posebno za Heraklita), i od tada je stalno dobijao na značaju. Tokom pojave modernih naučnih metoda u poslednjih nekoliko vijekova, priroda je postala pasivna stvarnost, organizovana i vođena božanskim zakonima. Sa industrijskom revolucijom, na prirodu se sve više gledalo kao na dio stvarnosti lišen namjerne intervencije: stoga su je neke tradicije (Rousseau, američki transcendentalizam) smatrale svetom ili pukim ukrasom za božansku providnost ili ljudsku povijest (Hegel, Marx). Međutim, vitalistička vizija prirode, bliža presokratskoj, ponovo se rodila u isto vrijeme, posebno nakon Charlesa Darwina. U okviru različitih upotreba riječi danas, "priroda" se često odnosi na geologiju i divlje životinje. Priroda se može odnositi na opće područje živih biljaka i životinja, a u nekim slučajevima i na procese povezane s neživim objektima – način na koji određene vrste stvari postoje i promjene same od sebe, kao što su vrijeme i geologija Zemlje. Često se smatra da znači "prirodno okruženje" ili divljinu - divlje životinje, stijene, šume i općenito one stvari koje nisu bitno izmijenjene ljudskom intervencijom ili koje opstaju uprkos ljudskoj intervenciji. Na primjer, proizvedeni predmeti i ljudska interakcija općenito se ne smatraju dijelom prirode, osim ako se ne kvalificiraju kao, na primjer, "ljudska priroda" ili "cijela priroda". Ovaj tradicionalniji koncept prirodnih stvari koji se i danas može naći podrazumijeva razliku između prirodnog i vještačkog, pri čemu se umjetno biće shvaća kao ono što je nastalo ljudskom sviješću ili ljudskim umom. U zavisnosti od konkretnog konteksta, termin "prirodno" se takođe može razlikovati od neprirodnog ili natprirodnog.