Plan Kirkbride
Plan Kirkbride se odnosi na sistem za projektovanje utočišta za mentalne bolesnike koji je iz hobija projektovao filadelfijski psihijatar Thomas Story Kirkbride sredinom 1880-ih. Službenici državnih mentalnih bolnica u SAD je djelimično zahvaljujući reformisti Dorothea-i Dix, koja je 1844. svjedočila zakonodavcima Nju Džersija, opisujući državni tretman ljudi sa mentalnim bolestima: oni su bili zatvoreni u okružne zatvore, privatne kuće i podruje javnnih zgrada. Dix-in napor doveo je do izgradnje Utočišta za ludake države Nju Džersi, prvog utočišta napravnjenog po planu Kirkbride. Kirkbride je definisao potrebe zasnovane na filozofiji Moralnog tretmana. Tipični tlocrt, sa dugim krilima koja se šire stepenasto (tako da je svaka zgrada povezana sa ostalim i da svaka zgrada ima sunca i svježeg vazduha) je zamišljen zbog privatnosti i komfora pacijenata. Same zgrade su zamišljene sa ljekovitim efektom, tj. zamišljene kao ,,specijalna oruđa za brigu o ludacima", i Kirkbride je napisao da njihovo dvorište treba biti ,,jako poboljšano i ukusno ukrašeno". Ova utočišta su naginjala ka tome da postanu velike, impozantne, viktorijanske zgrade unutar prostranog imanja na kome se često nalazila farma. Dok je najveći dio bio smješten u SAD, neke psihijatrijske bolnice, čiji je program bio pod uticajem preporuka Dr. Kirkbride-a, su se nalazile i u Kanadi. Pojam „ljekovite zgrade“ je od 1900. uglavnom diskreditovan i u decenijama koje su slijedile ovi objekti su postali preskupi za održavanje. Mnoga utočišta napravljena po Planu Kirkbride postoje i danas. Većina je napuštena, zapuštena i vandalizovana, dok je nekoliko još u upotrebi ili su renovirana i koriste se u druge svrhe. Bolnica Broughton (Broughton Hospital) u Morganton-u u Sjevernoj Karolini, se renovira (od jula 2008.) dok se sjeverno krilo koristi kao Odjeljenje patologije. Sva tri sprata će se koristit za smještaj pacijenata nesposobnih da se pojave pred sudom.