Drina (župa)
Drina bila je srednjovjekovna župa, a kasnije i zemlja, smještena na području današnjeg Podrinja, regije u dolini rijeke Drine, koju dijele (istočna) Bosna i Hercegovina i (zapadna) Srbija . Njegova lokacija i širenje je nejasno, iako se pretpostavlja da se nalazi u srednjem i gornjem toku rijeke Drine, na njenoj lijevoj obali u Bosni i Hercegovini. Podrinje je bilo dio prve Kneževine Srbije, u ranom srednjem vijeku. John Kinnamos (1143–1185) je zabilježio da je rijeka Drina odvojila Bosnu od Srbije, dok je jedan papski dokument iz 1187. pogrešno identifikovao Bosnu kao dio Srbije. Ranosrednjovjekovna bosanska država obuhvatala je krajeve na lijevoj obali Drine, gdje se nalazila župa. Bosanskohercegovačka plemićka porodica Pavlovića vladala je ovim krajem, zajedno sa drugim feudalnim posjedima koji su se prostirali od srednje i gornje Drine do jugo-jugoistočnih krajeva bosanskog carstva u Humu i Konavlima na jadranskoj obali. Porodično službeno prebivalište i sjedište bilo je na Boraču, a kasnije i Pavlovcu, iznad kanjona rijeke Prače, između današnje Prače, Rogatice i Goražda. Također, bio je u sastavu vlastelinstva Kosača, dok je još jedna manja bosanska plemićka porodica imala svoje posjede u regiji, odnosno plemićka porodica Dinjičići. Župa Drina se spominje u Ljetopisu dukljanskog sveštenika (oko 1300), kao mjesto bitke srpskog plemića Tihomira za vrijeme vladavine kneza Časlava (927–960). Godine 1359. spominje se veliki čelnik Dimitrije (1349–59) koji drži Gacko, Drinu, Dabar i Rudine. Drina se dalje pominje kao područje sa Sokom tvrđava 1444. godine, kao dominijum (knežina) 1448. godine, kao vlastelinstvo sa tvrđavom Soko 1454.