Pentakontera
Pentakontera ili pentekontera, pentekontor je naziv za drevnu grčku galiju s 50 vesala. Pentekontere su se pojavile u eri kada nije bilo razlike između trgovačkih i vojnih brodova. Oni su bili višenamjenski brodovi duge plovidbe, korišteni za pomorsku trgovinu, piratstvo i ratovanje. Bili su sposobni da prenose teret i vojnike. Pentekonter je imao pedeset veslača, raspoređenih u dva reda po 25 njih, sa obje strane broda. Središnji jarbol sa jedrom je mogao pogoniti brod u slučaju povoljnog vjetra. Pentekonteri su bili dugački brodovi sa oštrom kobilicom, opisani kao dugačka plovila (grčki:νῆες μακραί), nḗes makraí). Obično nisu imali cjelovitu palubu, pa su također bili nazivani nezaštićena plovila (grčki: ἄφρακτοι νῆες), áphraktoi nḗes). U skladu sa savremenim proračunima, za pentekontere se vjeruje dada su imali dužinu od 28 do 33 metra, širinu od oko 4 metra i bili sposobni da dostignu maksimalnu brzinu od 9 čvorova 18km/h). Antički Grci su također koristili i triakonter (triakontor, (grčki: τριακόντορος), plovilo sa 30 veslača. Opći je dogovor da su se trireme, osnovni ratni brodovi helenističkog perioda, razvile iz pentekontera, preko "birema". Pentekonter je ostao u upotrebi tokom helenističkog perioda, kada su bili dopunjeni, i najzad zamijenjeni brodovima drugog dizajna, kao što su lembosi, hemiolia i liburniani.