Zasićena mast
Zasićena mast je tip masti u kojoj lanci masnih kiselina imaju sve jednostruke veze. Masnoća poznata kao glicerid je napravljena od dva tipa manjih molekula: kratke glicerolske kičme i masnih kiselina od kojih svaka sadrži dugačak linearni ili razgranati lanac ugljikovih (C) atoma. Duž lanca, neki atomi ugljika su povezani jednostrukim vezama (–C–C–), a drugi su povezani dvostrukom vezom (–C=C–). Dvostruka veza duž ugljičnog lanca može reagirati s parom atoma vodika, kako bi se promijenila u jednostruku –C–C– vezu, pri čemu je svaki H atom sada vezan za jedan od dva C atoma. Gliceridne masti bez ikakvih dvostrukih veza ugljičnog lanca nazivaju se zasićeni jer su "zasićene" vodikovim atomima, a nemaju dvostruke veze dostupne za reakciju sa više vodika. Većina životinjskih masti je zasićena. Masti biljaka i riba su općenito nezasićene. Razne namirnice sadrže različite proporcije zasićenih i nezasićenih masti. Mnoge prerađene namirnice poput pržene hrane u hidrogenizovanom ulju i kobasica imaju visok sadržaj zasićenih masti. Neki kupljeni pekarski proizvodi su također, posebno oni koji sadrže djelimično hidrogenizirana ulja. Ostali primjeri hrane koja sadrži visok udio zasićenih masti i holesterol u ishrani uključuju proizvode životinjske masti kao što su mast ili šmalc, masno meso i mliječni proizvodi, napravljeni od cjelovitih ili smanjenih masnih mlijeka kao jogurt, sladoled, sir i maslac. Certain vegetable products have high saturated fat content, such as coconut oil and palm kernel oil. Smjernice koje su objavile mnoge medicinske organizacije, uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, zagovarale su smanjenje unosa zasićenih masti kako bi se promoviralo zdravlje i smanjio rizik od kardiovaskularnih bolesti.