Husein Hilmi Durić
Husein Hilmi Durić (Bosanska Krupa, 11. novembar 1887. – Budimpešta, 4. februar 1941) bio je imam i utemeljitelj Mađarske islamske zajednice. Sin je krupskog načelnika Mahmud-age Durića. Studije je završio u Istanbulu i Kairu. Tečno je govorio turski, arapski i perzijski jezik, a služio se i njemačkim i mađarskim. U austro-ugarsku vojsku mobilisan je 1914. i postavljen je za vojnog imama. Nakon ranjavanja u pluća 1915. kod Šapca, odlikovan je državnim i vojnim ordenima. Nakon što je, prema Trijanonskom sporazumu, grad Šopron pripao Austriji, došlo je do ustanka mađarskog stanovništva. Durić se, kao predvodnik oko 100 bošnjačkih i albanskih vojnika, pridružio Rongyos gárdi. Ubrzo poslije izbijanja ustanka, u regiji je održan referendum na kojem je 65,8% stanovništva glasalo za pripajanje Mađarskoj. Mađarsko državljanstvo dobio je u Kečkemetu 1927. Četiri godine kasnije osnovao je Mađarsku islamsku zajednicu (Magyarorszagi Muszlim Egyhazkozseg) i muslimansko mezarje u Budimu. Bio je pokretač inicijative za izgradnju džamije u Budimpešti. Napisao je i dvije knjige na mađarskom jeziku objavljene u Budimpešti 1933. i 1935. Umro je 4. februara 1941. Pokopan je na mezarju u Budimpešti.