Ravan (tvrđava)
Tvrđava Ravan ili Ravanski grad u Polimlju pripadala je rodu Kosače. Pripadala je župi Breznici koja je obuhvatala pljevaljski kraj. Dugo vremena ova tvrđava nije bila precizno ubicirana jer na pljevaljskom području egzistira više neubiciranih tvrđava. Ranije pretpostavke Mihaila Dinića zasnovane na tumačenju arhivske građe potvrdio je Dušan Spasić na terenu. Arheološka istraživanja i dalje nisu izvršena. Tvrđava Ravan nalazila 20 km sjeverno od Pljevlja u toku rijeke Sutjeske, pritoke Ustibarske Reke. Smještena je na lokalitetu Gradina, iznad sela Zagradina i blizu sela Ravan u području Hercegovačka Goleša. U blizini je zaselak Kula. Gradina (tvrđava Ravan) je na 927m nadmorske visine. Zapadna strana je nepristupačna, sjeverna i sjeveroistočna su strme i teško pristupačne, tako da je prilaz tvrđavi moguć jedino sa južne strane iz sela Zagradina. Osnova tvrđave bila je prostrana četvrtasta kula sa vanjskim bedemima i unutrašnjim zidom koji je činio zasebno dvorište uz kulu. Tvrđava je imala cisternu. Primjetno je da tvrđava nije dograđivana niti da je imala funkciju u osmansko doba. Tvrđava se spominje u poveljama za Stjepana Vukčića Kosaču (od Alfonsa III Aragonskog 1444: Ravanscha Vbrisinio castello con contato; od Fridriha III Habzburškog 1448: castrum Rabenzky). Pretpostavka je da je tvrđava imala svoje podgrađe, tj. da su moderna sela Zagradina i Ravan postojala kao naselja i u srednjem vijeku kao karavanske stanice. Uporište za ovu konstataciju nalazi se u jednom arhivskom podatku iz Državnog arhiva u Dubrovniku. Krajem marta 1407. godine cilj jednog karavana koji je prevozio robu iz Dubrovnika bili su Bukovica i Ravan. Vlasi braća Milić i Radul Perutinić, Vitas Veseoković, Pribinja Brajanović i Bratolj Grgurović obavezali su se Mikoju Ratkoviću i Tomku Obradoviću da će prevesti 27 tovara tkanina i druge robe u Bukovicu i u Ravan (in Bochouiza et in Rauano). Cijena za prijevoz do Bukovice je 6,5 perpera po tovaru, a do Ravana pet perpera i tri dubrovačka dinara.