Saobraćajna nesreća
Saobraćajna nesreća, poznat i kao sudar motornog vozila ili automobilska nesreća, nastaje kada se vozilo sudari sa drugim vozilom, pješakom, životinjom, krhotinama s puta ili drugom pokretnom ili nepokretnom preprekom, kao što je drvo, stub ili zgrada. Saobraćajne nesreće često dovode do povreda, invaliditeta, smrti i materijalne štete, kao i finansijskih troškova za društvo i pojedince koji su uključeni. Drumski saobraćaj je statistički najopasnija situacija sa kojom se ljudi svakodnevno susreću, ali brojke žrtava takvih incidenata privlače manje medijske pažnje od drugih, rjeđih vrsta tragedija. Uobičajeni izraz automobilska nesreća sve više pada u nemilost mnogih vladinih odjela i organizacija, a stilski vodič Associated Press preporučuje oprez prije upotrebe termina. Neki sudari su namjerni napadi vozilom, inscenirani udesi, ubistvo vozilom ili samoubistvo vozilom. Nekoliko faktora doprinosi riziku od sudara, uključujući dizajn vozila, brzinu rada, dizajn puta, vremenske prilike, okruženje na putu, vozačke vještine, smanjena sposobnost uzrokovana alkoholom ili drogom i ponašanje, posebno agresivnu vožnju, rastresenu vožnju, prebrzu vožnju i ulične utrke. Godine 2013, 54 miliona ljudi širom svijeta zadobilo je povrede u saobraćajnim nesrećama. To je rezultiralo sa 1,4 miliona smrtnih slučajeva u 2013, u odnosu na 1,1 milion smrtnih slučajeva 1990. Oko 68.000 njih dogodilo se s djecom mlađom od pet godina. Gotovo sve zemlje sa visokim dohotkom imaju opadajuću stopu smrtnosti, dok većina zemalja sa niskim dohotkom ima povećanje stope smrtnosti zbog saobraćajnih nesreća. Zemlje sa srednjim prihodima imaju najvišu stopu sa 20 smrtnih slučajeva na 100.000 stanovnika, što čini 80% svih smrtnih slučajeva na putevima sa 52% svih vozila. Dok je stopa smrtnosti u Africi najviša (24,1 na 100.000 stanovnika), najniža stopa je u Evropi (10.3 na 100.000 stanovnika).