Turkmenistan
Turkmenistan je suverena država u srednjoj Aziji koja se graniči sa Kazahstanom na sjeverozapadu, Uzbekistanom na sjeveru i istoku, Afganistanom na jugoistoku i Iranom na jugu i jugozapadu dok na zapadu izlazi na Kaspijskim morem. Asgabat je glavni i najveći grad države. Sa 6 miliona stanovnika, Turkmenistan je jedna od najgušće naseljenih država Azije. Turkmenistan je bio na raskršću civilizacija stoljećima. U srednjem vijeku Merv je bio jedan od najvećih gradova islamskog svijeta i važna stanica na Putu svile, karavanske rute koja se koristila za trgovinu sa Kinom do sredine 15. stoljeća. Nakon anektiranja od strane Ruskog carstva 1881. godine, Turkmenistan se istakao kao sjedište anti-boljševičkog pokreta u centralnoj Aziji. Turkmenistan je 1925. godine postao konstitutivna republika Sovjetskog Saveza, kao Turkmenistanska Sovjetska Socijalistička Republika. Turkmenistan je postao nezavisan nakon raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine. Turkmenistan je četvrta zemlja na svijetu po rezervama prirodnog plina. Većina zemlje je pokrivena pustinjom Karakum. Od 1993. godine, vlada građanima daje besplatno struju, vodu i plin. Turkmenistanom je vladao doživotni predsjednik Saparmurat Nijazov do svoje smrti 2006. godine. Gurbangulija Berdimuhamedov je izabran za predsjednika 2007. godine. Prema navodima Human Rights Watch, "Turkmenistan je jedna od najvećih svjetskih represivnih zemalja. Ova zemlja je praktično zatvorena za nezavisna ispitivanja, mediji i vjerske slobode podliježu drakonskom ograničenju, a branioci ljudskih prava i drugi aktivisti suočavaju se sa stalnom prijetnjom odmazde vlasti".[nedostaje referenca] Predsjednik Berdimuhamedov promovira kult ličnosti u kojem njegovi rođaci i saradnici imaju neograničenu vlast i potpunu kontrolu nad svim aspektima javnog života.