Kometa ATLAS
C/2019 Y4 (ATLAS) je kometa otkrivena istraživanjem ATLAS-a 28. decembra 2019. na Havajima, što je čini posljednjim otkrićem komete te godine. ATLAS ima gotovo paraboličnu stazu, s ekscentričnošću e = 0,9999243 i periodom od 5476 godina. U afelu, točki najudaljenije udaljenosti od Sunca, čak 621 astronomska jedinica bila je udaljena od nas, odnosno više od 93 milijarde kilometara. Kometa ima orbitu sličnu Velikoj kometi iz 1844, što dovodi do nagađanja da je C/2019 Y4 fragment istog roditeljskog tijela kao i Kometa iz 1844. Jezgro je već izgorjelo u svom prethodnom susretu sa Suncem prije oko 5.000 godina, kad se vjerovatno mnogo veća kometa razbila u najmanje 2 komada, koja se kasnije vratila kao sjajna kometa C/1844 Y1 - poznata i kao Wilmotova kometa - i kometa C/2019 Y4 . Uskraćena za volatile postala je aktivna tek pri 2.1 AU prilikom prelaska linije smrzavanja izvan Marsove orbite. Osvjetljavala se brzinom od 0,25 magnitude dnevno i očekivalo da bi prividna veličina komete mogla doseći maksimum između 1 i -10 na periheliju, što je usporedivo sa snagom komete Ikeya-Seki. Predviđalo se da će kometa ATLAS dostići magnetsku razinu od -8,2 na periheliju i -11,7 na periheliju što je svjetlije od Venere i moglo bi se natjecati s Mjesecom. Prema izvješćima promatrača, nakon što je postepeno postajala svjetlija do 8. magnitude dok je prelazila orbitu Marsa, kometa je počela tamniti. Magnituda komete je potonula na veličinu od 8,8 do 9,2 (što je veći broj, nebesko tijelo je tamnije). Kometa se raspala na najmanje 4 komada. Fragmentacija može biti posljedica dearacije što uzrokuje povećanje centrifugalne sile kometa.