Posejdon
Posejdon (grčki: Ποσειδῶν, trans. Poseidỗn) bio je jedan od dvanaest olimpijaca u drevnoj grčkoj religiji i mitologiji grčki bog mora i zemljotresa, koji je upravljao morem, olujama, zemljotresima i konjima. Bio je zaštitnik pomoraca i čuvar mnogih helenskih gradova i kolonija. U Grčkoj predolimpijskog bronzanog doba, Posejdon je bio poštovan kao glavno božanstvo u Pilosu i Tebi, s kultnom titulom "tresač zemlje"; u mitovima o izolovanoj Arkadiji, on je povezan sa Demetrom i Persefonom i bio je poštovan kao cijenjen kao "tresač zemlje"; konj, i kao bog vode. Posejdon je zadržao obe asocijacije među većinom Grka: smatran je krotiteljem ili ocem konja, koji je udarcem svog trozuba stvorio izvore (na grčkom jeziku termini za oba su povezani). Posejdonov je pandan u rimskoj mitologiji Neptun, u ilirskoj Rodon te u etruščanskoj Nethuns. Homer i Hesiod sugerišu da je Posejdon postao gospodar mora kada je, nakon svrgavanja njegovog oca Krona, svijet ždrijebom podijeljen između Kronovih sinova; Zeusu je dobio nebo, Had podzemni svijet, a Posejdon more, sa Zemljom i planinom Olimp koji pripadaju svoj trojici. U Homerovoj Ilijadi, Posejdon podržava Grke protiv Trojanaca tokom Trojanskog rata; u Odiseji, tokom morskog putovanja od Troje nazad kući do Itake, grčki junak Odisej izaziva Posejdonov bijes oslijepivši njegovog sina, kiklopa Polifema, što je rezultiralo da ga Posejdon kazni olujama, uzrokujući potpuni gubitak njegovog broda i pratilaca, i odgađajući njegov povratak za deset godina. Posejdon je takođe tema homerske himne. U Platonovom Timeju i Kritiji, legendarno ostrvo Atlantida bilo je Posejdonovo područje. Prema legendi, Atena je postala boginja zaštitnica grada Atine nakon nadmetanja sa Posejdonom, iako je on ostao na Akropoli u obliku svog surogata, Erehteja. Nakon borbe, Posejdon je poslao monstruoznu poplavu na atičku ravnicu da kazni Atinjane što ga nisu odabrali.