Svjetska zdravstvena organizacija
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) je specijalizirana agencija Ujedinjenih naroda odgovorna za međunarodno javno zdravlje. Sjedište joj je u Ženevi, Švicarska, i ima šest regionalnih ureda i 150 terenskih ureda širom svijeta. SZO je osnovana 7. aprila 1948. i sazvala je svoj prvi sastanak 24. jula te godine. Uključuje imovinu, osoblje i dužnosti Zdravstvene organizacije Lige nacija i Office International d'Hygiène Publique sjedištem u Parizu, uključujući Međunarodnu klasifikaciju bolesti (ICD). Rad agencije je ozbiljno započeo 1951. godine nakon značajne infuzije finansijskih i tehničkih sredstava. Zvanični mandat SZO je da promoviše zdravlje i sigurnost dok pomaže ugroženima širom svijeta. Pruža tehničku pomoć zemljama, postavlja međunarodne zdravstvene standarde, prikuplja podatke o globalnim zdravstvenim pitanjima i služi kao forum za naučne ili političke diskusije vezane za zdravlje. Njegova zvanična publikacija, Svjetski zdravstveni izvještaj, daje procjene zdravstvenih tema širom svijeta. SZO je odigrala vodeću ulogu u nekoliko dostignuća u javnom zdravstvu, posebno u iskorenjivanju velikih boginja, skorom iskorenjivanju poliomijelitisa i razvoju vakcine protiv ebole. Njegovi trenutni prioriteti uključuju zarazne bolesti, posebno HIV/AIDS, ebolu, COVID-19, malariju i tuberkulozu; nezarazne bolesti kao što su bolesti srca i rak; zdrava ishrana, ishrana i sigurnost hrane; zdravlje na radu; i zloupotreba supstanci. Agencija se zalaže za univerzalnu pokrivenost zdravstvenom zaštitom, angažovanje u praćenju rizika po javno zdravlje, koordinaciju odgovora na hitne zdravstvene situacije i promociju zdravlja i dobrobiti uopće. SZO-om upravlja Svjetska zdravstvena skupština (WHA), koja se sastoji od 194 države članice. WHA bira i savjetuje izvršni odbor sastavljen od 34 zdravstvena specijalista; bira glavnog administratora SZO, generalnog direktora (trenutno Tedros Adhanom Ghebreyesus iz Etiopije); postavlja ciljeve i prioritete; i odobrava budžet i aktivnosti. SZO se prvenstveno finansira od doprinosa država članica (kako procijenjenih tako i dobrovoljnih), a zatim privatnih donatora. Njegov ukupni odobreni budžet za 2020–2021. je preko 7,2 milijardi dolara., dok je odobreni budžet za 2022–2023. godinu preko 6,2 milijarde dolara.