Malapsorpcija
Malapsorpcija (malsorpcija) je stanje koje nastaje zbog abnormalnosti apsorpcije hranjivih tvari kroz gastrointestinalni (GI) trakt. Oštećenje može biti od jednog ili više nutrijenata u zavisnosti od abnormalnosti. To može dovesti do pothranjenosti i raznih anemija. Obično ljudski gastrointestinalni trakt vari i apsorbuje prehrambene nutrijente sa izuzetnom efikasnošću. Tipska zapadnjačka dijeta koju odrasla osoba unese u jednom danu uključuje otprilike 100 g masti, 400 g ugljikohidrata, 100 g proteina, 2 L tekućine i potrebni natrij, kalij, hlorid, kalcij, vitamine i druge elemente. Pljuvačni, želučani, crijevni, jetreni i pankreasni sekret unose dodatnih 7–8 L tečnosti, koja sadrži proteine, lipide i elektrolite do crijevnog sadržaja. Ovo ogromno opterećenje reducira se u tankom i debelom crijevu na manje od 200 g stolice koja sadrži manje od 8 g masti, 1–2 g dušika i manje od 20 mmola Na+, K+, Cl–, HCO3–, Ca2+ ili Mg2+. Ako postoji oštećenje bilo kojeg od mnogih koraka uključenih u složeni proces probave i apsorpcije nutrijenata, može doći do crijevne "malapsorpcije". Ako abnormalnost uključuje samo jedan korak u procesu apsorpcije, kao kod primarnog nedostatka laktaze ili ako je proces bolesti ograničen na vrlo proksimalno tanko crijevo, tada može doći do selektivne malapsorpcije samo jedne hranjive tvari. Međutim, generalizirana "malapsorpcija" višestrukih nutrijenata u ishrani razvija se kada je proces bolesti opsežan, čime se poremeti nekoliko procesa varenja i apsorpcije, kao što se dešava kod celijakije sa ekstenzivnim zahvaćanjem tankog creva.