Potomstvo
U biologiji, potomci su mlada tvorevina živih organizama, proizvedena ili jedim organizmom ili, u slučaju seksualne reprodukcije, dva organizma. Kolektivno potomstvo može biti poznato kao leglo ili potomstvo na općiji način. Ovo se može odnositi na skup istovremenog potomstva, kao što su pilići izlegli iz jedne ture jaja, ili na sve potomke, kao kod pčela. Ljudsko potomstvo (potomci) naziva se djecom (bez upućivanja na dob, tako da se može odnositi na roditeljsko "maloljetno djeca" ili "odrasla djeca" ili "djeca dojenčad" ili "tinejdžeri" ovisno o njihovoj dobi); muška djeca su sin, a ženska djeca kćerke (vidi srodstvo). Potomstvo se može pojaviti nakon parenja, nakon vještačke oplodnje ili partenogeneze. Potomstvo sadrži mnogo dijelova i svojstava koji su precizni i tačni u onome od čega se sastoje i što definiraju. Kao potomci nove vrste, poznate i kao dijete ili F {\displaystyle F} 1 generacija, sastoje se od gena oca i majke, koja je poznata i kao roditeljska generacija. > Svaki od ovih potomaka sadrži brojne gene koji imaju kodiranje za specifične zadatke i svojstva. I mužjaci i ženke podjednako doprinose genotipu svog potomstva, u kojem se gameti spajaju i formiraju zigot. Važan aspekt formiranja roditeljskog potomstva je hromosom, koji je struktura DNK koja sadrži mnogo gena. Da bi se više fokusirali na potomstvo i kako ono rezultira formiranjem ili F {\displaystyle F} 1 generacije, je naslijeđe zvano spolna veza, što je gen koji se nalazi na spolnom hromosomu, a obrasci ovog nasljeđivanja se razlikuju i kod muškaraca i kod žena. Objašnjenje koje dokazuje teoriju da potomci imaju gene iz obje roditeljske generacije dokazano je kroz proces koji se zove krosingover, koji se sastoji od preuzimanja gena iz muških hromosoma i gena iz ženskog hromosoma, što rezultira procesom mejoze i dovodi do ravnomjernog cijepanja hromosoma. Ovisno o tome koji su geni dominantno izraženi u genotipu, rezultirat će spolom potomstva. Ženka će uvijek dati hromosom X, dok će muškarac, ovisno o situaciji, dati ili X hromosom ili hromosom Y. Ako se proizvede muško potomstvo, genotip će se sastojati od X i Y hromosoma, a ako se proizvede žensko potomstvo, imat će dva X hromosoma. Kloniranje je proizvodnja potomstva koje predstavlja identične gene kao i njegov roditelj. Reproduktivno kloniranje počinje uklanjanjem jedra iz jajeta, koje sadrži genetički materijal. Da bi se klonirao organ, treba da se proizvede matična ćelija, a zatim da se koristi za kloniranje tog specifičnog organa. Uobičajena zabluda o kloniranju je da ono proizvodi tačnu kopiju roditelja koji se klonira. Kloniranjem se kopira DNK/geni roditelja, a zatim se stvara genetički duplikat. Klon neće biti slična kopija jer će odrastati u različitom okruženju od roditelja i mogu naići na različite prilike i iskustva. Iako uglavnom pozitivno, kloniranje se također suočava s određenim preprekama u pogledu etike i zdravlja ljudi. Iako su podjela ćelije i replikacija DNK vitalni dio preživljavanja, postoji mnogo koraka koji su uključeni i mutacije se mogu pojaviti uz trajne promjene u DNK organizma i njegovog potomstva. Neke mutacije mogu biti dobre jer rezultiraju nasumičnim periodima evolucije u kojima mogu biti dobri za vrstu, ali većina mutacija je loša jer mogu promijeniti genotipove potomstva, što može rezultirati promjenama koje štete vrsti.