Zemaljska vlada
Zemaljska vlada je predstavljala regionalnu vlast za vrijeme Austrougarske vladavine u Bosni i Hercegovini, a imala je izvršnu i sudsku vlast, te rukovodila administracijom. Na temelju odluke Berlinskog kongresa, trupe Austro-Ugarske monarhije ušle su u Sarajevo 29. augusta 1878. godine. Već 1. januara 1879. godine počela je djelovati Zemaljska vlada za Bosnu i Hercegovinu. U početku je u zemlji bila zavedena vojna uprava, ali je brzo zamijenjena civilnom jer je bila preskupa. Glavna ličnost u zemlji bio je zemaljski poglavar, najčešće Mađar. Sve odluke koje je donosila Zemaljska vlada morale su odobriti zajedničke institucije Austro-Ugarske. Vlada je u svom radu bila potpuno nezavisna od Bosanskog sabora, koji je imao pravo Zemaljskoj vladi upućivati samo peticije. Predstavnici Zemaljske vlade, iako nisu bili članovi Sabora i nisu učestvovali u glasanju prilikom donošenja određenih zakonskih osnova, bili su veoma značajan činilac u radu Sabora i nerijetko su njihovi stavovi određivali pravce saborskih diskusija pa i izglasavanje određenih prijedloga i zakona. Ovu značajnu ulogu Zemaljska vlada dobila je Ustavom Bosne i Hercegovine, kojim je Saboru onemogućena kontrola nad njenim radom.