Američki učenjak
Američki učenjak je bio govor koji je održao američki filozof Ralf Emerson 1837. godine Fi beta kapa društvu u Cambridge, Massachusetts-u. Pozvan je da održi govor radi svog fundamentalnog djela Priroda, koje je izdato godinu dana ranije u kojem je on američkom, historijski mladom društvu, dao novi pogled na svijet. Američko društvo je još uvijek bilo pod velikim evropskim uticajem i 60 godina nakon proglašenja nezavisnosti, i Emerson je, po prvi put u historiji te zemlje, obezbjedio putokaz kako da se oslobode tog stranog vela i stvore novi, američki, identitet. Oliver Wendell Holmes, Sr. je proglasio ovaj govor američkom "intelektualnom deklaracijom nezavisnosti". Postoji nekoliko glavnih tačaka koje oformljavaju ovu viziju: "Jedan čovjek" (One Man) je jedinstvo čitavog društva koje radi zajedno međusobno se pomažući, gdje jedan dio nije nimalo važniji od drugog. Ljudi sebe trebaju vidjeti kao dio cjeline, ključne čitavom društvu. On kaže: "Čovjek nije famer, niti profesor, niti inženjer, on je sve." "Američki učenjak" ima dužnost da, u ovom konceptu "jednog čovjeka", vidi svijet jasno, bez jakih uticaja tradicionalno/historijskih mišljenja, i da na novi način proširi novo razumijevanje svijeta. Učenjakovo obrazovanje se sastoji od tri cilja. Da istraži i razumije prirodu, koji sadrži učenjakov vlastiti um i ličnost. Da studira "duh prošlosti" da bi dobio nove perspektive i pokuša da "dođe do istine". Da poduzme akcije -- bude interaktivan u svijetu; da ne postane osamljeni učenjak koji će komentarisati iz daljine. Učenjakova dužnost je da "bodri, uzdiže, i vodi ljude pokazujući im činjenice među pojavama." Uz veliku pažnju koju je dobio radi svog eseja Priroda, ovaj govor je samo učvrstio njegovu popularnost u Americi, koja će ostati snažna tokom čitavog njegovog života.