Ostrya
Ostrya je rod crni grab, od osam do 10 malih listopadnih stablašica koje pripadaju porodici breza Betulaceae’’. U uobičajena imena spadaju "hmeljski rog" i tzv. hmeljasti grab", a također se može nazvati gvozdeno drvo, imenom koje se dijeli sa brojnim drugim biljkama. Rod je porijeklom iz južne Evrope, Jugozapadne i Istočne Azije, i Sjeverne i Srednje Amerike. Imaju konusnu ili nepravilnu krunu i ljuskavu, hrapavu koru, te naizmjenične i dvoglave brezaste listove, duge 3–10 cm. Cvijet|Cvjetovi]] se pojavljuju u proljeće, u malim resama, dugim 5–10 cm i kratkim ženskim resicama (amentima), dugim 2–5 cm. Plodovi izrastaju u grupama dugim po 3–8 cm, sa 6–20 sjemenki; svaka je mali orah), dug 2–4 mm, potpuno zatvoren u mjehuroliki omotač od brakteja. Drvo je vrlo tvrdo, teško i žilavo. Naziv roda Ostrya potiče od grčke riječi ὀστρύα, koja se može odnositi na ὄστρακον, στρακον = ljuska (životinje). Smatra se korovskim drvetom nekih šuma, iako je ovo tvrdo i stabilno drvo, te je od davnina korišteno za modne potplate. Na Balkanu je najčešća vrsta Ostrya carpinifolia (grabolisna ostrija), u području krških šuma. Upotrebljava se u gradnji mašina (čunkovi tekstilnih postrojenja), klavira, drvenih zupčanika, klupa za hoblanje, tokarenje i rezbarenje, kao i u kolarstvu. Vrste roda Ostrya koriste se kao prehrambene biljke za larve nekih vrsta Lepidoptera, uključujući zimskog moljca, orahovu sfingu i Coleophora ostryae.