Artakserks III
Artakserkso III (staroperz. Artaxšaçrā, grč. Ἀρταξέρξης) bio je veliki kralj Perzijskog carstva od 358. do 338. p. n. e.; jedanaesti šah iranske dinastije Ahemenida te prvi faraon XXXI. dinastije u Egiptu. Na prijestolju je naslijedio svoga oca Artakserksa II., dok je njega naslijedio njegov sin Artakserkso IV. (poznat kao i Ars od Perzije). Vladavina Artakserksa III podudara se vladavinom Filipa II. u Makedoniji i Nektaneba II. u Egiptu. Prije dolaska na tron Artakserkso III je služio satrap i zapovjednik očeve vojske. Na vlast je došao kada je jedan od njegove braće ubijen, drugi počinio samoubistvo, dok je zadnjeg ubio njegov otac Artakserkso II Ubrzo nakon što je postao kralj, poučen iskustvima svoga oca koji je morao braniti tron od porodičnih pretendenata, Artakserkso III je dao pogubiti sve one koji su mu predstavljali konkurenciju za perzijski tron. Pokrenuo je dva velika vojna pohoda protiv Egipta, nekadašnje perzijske pokrajine (satrapije) koja se u međuvremenu pobunila i osamostalila. Prva ekspedicija završila je neuspjehom nakon čega su se pobunile neke zapadne perzijske satrapije. Godine 343. p. n. e. Artakserkso III porazio je egipatskog faraona Nektaneba II., protjerao ga iz Egipta, te je na putu ugušio pobunu u Feniciji. Tokom zadnjih godina njegove vladavine jača utjecaj Filipa II Makedonskog u Grčkoj, koji je pokušavao ujediniti Grke na pobunu protiv ahemenidske Perzije. Artakserkso III uspio je u suzbijanju makedonskih pokušaja, pa se uz njegovu pomoć grad Perint uspio oduprijeti makedonskoj opsadi. Postoje dokazi kako je zadnjih godina života nadograđivao Perzepolis, gdje je Artakserkso III podigao novu palaču, sagradio vlastitu grobnicu, te veliki nezavršeni portal. Prema izvorima grčkih historičara Diodora sa Sicilije, perzijski general Bagoas otrovao je Artakserksa III, ali zapisi na klinastom pismu (danas u Britanskom muzeju) govore kako je kralj umro prirodnom smrću.