Trgovački vjetrovi
Trgovački vjetrovi ili istočnjaci su stalni vjetrovi koji prevladavaju sa istoka na zapad koji struje u Zemljinoj ekvatorijalnoj regiji (između 30° sjeverne i 30° jugoistočne širine). Trgovački vjetrovi pušu pretežno sa sjeveroistoka u sjevernoj hemisferi i s jugoistoka južne polutke, ojačavajući se zimi i kada su Arktičke oscilacije u toploj fazi. Trgovačke vjetrove kapetani jedrenjaka koriste vijekovima kako bi prešli svjetske okeane i omogućili kolonijalno širenje u Ameriku i trgovačke rute preko Atlantskog i Tihog okeana . U meteorologiji, trgovinski vjetrovi djeluju kao vodeći tok za tropske oluje koje se formiraju preko Atlantskog, Tihog i Južnog Indijskog okeana i omogućavaju doplovljavanje do kopnenih dijelova u Sjevernoj Americi, jugoistočnoj Aziji, Madagaskaru i istočnoj Africi. Trgovački vjetrovi također prenose afričku prašinu prema zapadu Atlantskog okeana, prema Karipskom moru, kao i dijelovima jugoistočne Sjeverne Amerike. Što trgovinski vjetrovi postaju slabiji, veće količine oborina mogu se očekivati na susjednim kopnenim masama. Izraz trgovački vjetrovi izvorno potiče od srednjo engleske riječi iz ranog četrnaestog vijeka "trade", što znači "put" ili "trag". Kapetan jedrilice traži kurs uz koji se može očekivati da vjetrovi pušu u smjeru putovanja. Tokom doba jedrenjaka, obrazac prevladavajućih vjetrova učinio je razne tčke svijeta laganim ili teškim za pristup, pa je stoga direktno uticao na izgradnju evropskih imperija, a time i na modernu političku geografiju. Na primjer, Manila galeoni uopće nisu mogli ploviti u vjetar.