Blastocel
Blastocel ili blastocistna šupljina i segmentacijska šupljina je primarna šupljina u embrionskom razvoja životinja, jer nije generalno otvorena prema van. To je prva primarna tjelesna šupljina embriona. Blastocel je centralna regija blastule (ili blastosfere), koji je ispunjen tečnošću. Blastocel se formira tokom embriogeneze kada je zigot (oplođeni oocit ) prolazi kroz proces brazdanja (segmentacije), pri čemu ga dijeli u više navrata putem mitoze u malim ćelijama i stvara čvrstu sfernu strukturu zvanu morula. To je šupljina, dakle, centralna šupljina blastule. U životinja sa tri tri klicina lista (triploblasti), mezoderm ga potiskuje i blastocel praktično nestaje, ali u pseudocelomata, sa lažnom sekundarnom tjelesnom dupljom (kao što su rotifere i nematode), mezoderm je relativno oskudan tako da opća tjelesna šupljine i dalje postoji, a blastocel odraslih se zove pseudocelom (ograničen ektodermom, endodermom i mezodermom). Iz tog razloga, neki autori, ove životinje radije nazvaju blastocelomatima. Prema nekim autorima, u nekim zooloških grupama, od blastocela nastaju krv i krvotok. Ovaj pogled se razlikuje od stajališta drugih autora, za koje krv i vaskularni sistem nisu izvedeni iz blastocele ali jesu tumori u vanćelijskoj masi. To pretpostavlja da je blastocel, tokom embriogeneze, potpuno uništen.