Moslavačka gora
Moslavačka gora je planina na krajnjem zapadu Slavonije, na granici Bjelovarsko-bilogorske i Sisačko-moslavačke županije, Hrvatska. Najviši vrh je — Humka 489 m n.v. Značaniji vrhovi još su: Vis (444 m n.v.), Kaluđerov grob (437 m n.v.) i Mjesec (354 m n.v.). Prirodno je omeđena sa tri rijeke: Česma, Lonja i Ilova. U dolini Mikleuške je jezero. Na planini teče potok Gornja Jelenska. Površina Moslavačke gore iznosi oko 1.350 km². Spada u staro ulegnuto gromadno gorje paleološkog nastanka bogato rudnim bogatstvom (granitom te nalazištima nafte i plina). Ima više kamenoloma od kojih su neki napušteni. Najznačajniji su Pleterac i Mikleuška. Dragulj izvađen iz Moslavačke gore je u kruni norveške kraljevne. Moslavački granit krasi zagrebačku katedralu i prvo postolje spomenika banu Josipu Jelačiću. U rudniku bentonitske gline u Gornjoj Jelenskoj 1994. godine nađeni su fosilni ostaci praslona Gomphotherium angustidens, Prodeinotherium bavaricum i nosorogaBrachypotherium brachypus) Stari su oko 17 miliona godina po čemu su najstariji na evropskom kontinentu. Na Moslovačkoj gori postoje ostaci starih utvrđenja, od kojih je najpoznatiji Garić-grad, kojeg je sagradio ban Stjepan Šubić. Planina je poznata kao antifašističko uporište u Drugom svetskom ratu, kao skrovište za brojne zbjegove lokalnog stanovništva i partizanske jedinice. Kod sela Podgarića podignut je Spomenik revolucije naroda Moslavine, rad vajara Dušana Džamonje.