Žuravanski mir
Žuravanski mir (turski: İzvança Antlaşması; poljski: rozejm w Żurawnie) potpisan je 17. oktobra 1676. u gradu Žuravno, u bici za Žuravno. Sporazumom, koji su potpisali Poljsko-Litvanska Unija i Osmansko Carstvo, okončana je druga faza Poljsko-osmanlijskog rata (1672–76). Sporazum je revidirao raniji Bučački mir iz 1672. i bio je povoljniji za Savez, koji više nije morao plaćati danak, i koji je povratio oko jedne trećine ukrajinskih teritorija izgubljenih Bučačkim mirom. Također je podrazumijevao da se Tatarima iz Lipke daje slobodan individualni izbor da li žele da služe Osmanskom Carstvu ili Poljsko-litvanskom savezu. Da bi ratifikovao ugovor, Savez je u Istanbul poslao Jana Gninskog, vojvodu Chelmno vojvodstva, gdje je boravio u periodu od 1677 do 1678, ali je u međuvremenu poljski Sejm odbio da ratifikuje dokument. Ubrzo nakon toga izbio je Veliki turski rat. Nakon Karlovačkog mira, Podolija je vraćena Poljskoj.