Metastaza
Metastaza, ili metastatska bolest ili metastazna bolest, je širenje kancera iz jednog organa ili dijela na ostale, nesusjedne organe ili tjelesne regije. Nova mjesta oboljenja, koja se na taj način formiraju, nazivaju se metastazama (ponekad skraćeno "mets"). Ranije se smatralo da samo maligne ćelije tumora i infekcije imaju sposobnost prelaska u metastaze, ali to stanovište je, nakon nedavnih istraživanja, promijenjeno. Inače, termin metastaza je grčkog porijekla sa značenjem "premještanje", od μετά - meta = sllijedeći" i στάσις - stasis = postavljanje. Kancer se javlja nakon progresije genetičkih oštećenja čak i samo jedne ćelije, tako da se proizvode nove, u obliku nekontrolirane proliferacije. Ta pojava, putem mitoza, formira primarni heterogeni tumor. Tumorske ćelije vremenom podliježu metaplaziji, nakon koje slijede dosplazija i anaplazija, rezultirajući u maligni fenotip. To omogućava intravazaciju ka cirkulaciji, kojoj slijedi ekstravazacija na drugo mjesto za tumorigenezu. Pojedine ćelije kancera stiču sposobnost probijanja zidova limfnih i/ili krvnih sudova, nakon čega mogu cirkulirati kroz krvotok (cirkulirajuće ćelije tumora) do drugih mjesta i tkiva u tijelu. Ova proces je poznat kao limfatsko ili hematogeno širenje. Nakon dospijevanja takvih ćelija na drugo mjesto, one repenetriraju sud ili zidove i nastave se umnožavati i formiraju novi, klinički uočljiv tumor. Taj novi je poznat kao metastatski ili sekundarni tumor. Metastaza je jedno od tri prepznatljiva obilježja malignosti (za razliku od benignih tumora). Većina neoplazama mogu da metastaziraju, mada u različitim mjerama (npr. bazaliomi rijetko metastaziraju). Kad tumorske ćelije metastaziraju, novi tumor se naziva sekundarni ili metastatski tumor, a njegove ćelije su slične ćelijama originalnog tumora. To znači, naprimjer, da ako rak dojke metastazira u plućima, sekundarni tumor se sastoji od malignih ćelija dojki, a ne od abnormalnih ćelija pluća. Tumor pluća se tad naziva metastatski rak dojke, a ne rak pluća.