Novi zavjet na bosanskom jeziku
Prvo izdanje Novog zavjeta na savremenom bosanskom jeziku objavljeno je 2001. u izdanju "Doma štampe" iz Zenice. U podnaslovu prve cjelovite hrvatske Biblije, prema prijevodu slavonskog franjevca Petra Katančića (1750–1825) i izdane 1831. u Budimu, stoji da je ovo Sveto pismo "sada u jeziku slavno-illyricski izgovora bosanskog' prinesheno". Godine 2001. izdan je prvi prijevod Svetog pisma sa grčkog na bosanski u prijevodu Rubena Kneževića, a jezičko-stilsku lekturu uradio je Senahid Halilović. Prijevod na bosanski je do sada doživio šest izdanja. Vlastita i geografska imena transliterirana su u skladu s biblijskom tradicijom. Pa tako se u bosanskom jeziku koristi ime Isus, kada je u pitanju kršćanski kontekst, a Isa kada je u pitanju islamski, iako se radi o istoj historijskoj osobi. Isti slučaj je i sa geografskim imenima npr. zemlja midijanska naspram Medjen. Na kraju je data i uporedna tabela vlastitih i drugih imena u Novom zavjetu naspram imena u Kur'anu. Godine 2009. pojavljuje se novo izdanje Novog zavjeta na bosanskom jeziku, opet s grčkog izvornika, u izdanju Krstjanske zajednice u Bosni i Hercegovini.