Saar (rijeka)
Saar (francuski: Sarre) rijeka je u sjeveroistočnoj Francuskoj i zapadnoj Njemačkoj i desna pritoka Moselle, u koju se ulijeva u Konzu, između Triera (Porajnje-Falačka) i granice s Luksemburgom. Izvire u Vogezima na granici Alsacea i Lorene i teče prema sjeverozapadu. Nastaje spajanjem Bijelog i Crvenog Saara kod Hermelangea, a oba kraka izviru ispod Donona, najvišeg vrha u sjevernim Vogezima. Od 246 km dužine 126 pripada Francuskoj, a 120 Njemačkoj. Površina sliva iznosi 7.431 km2. Ime Saar potječe od keltske riječi sara ("vodena struja") i rimskog imena za ovu rijeku, Saravus. Kroz historiju je ova rijeka bila veoma važna za industrije uglja, željeza i čelika u Saarlandu. Sirovine i finalni proizvodi prevožene su brodovima Sarskim kanalom, kanalom Marna–Rajna ili Rajnom, npr., u Rursku regiju ili do luke u Rotterdamu. Iako je njemački dio rijeke produbljivanjem, izgradnjom ustava i ispravljanjem toka pretvoren u vodeni put, danas nema znatnijeg brodskog saobraćaja. Saar protječe kroz sljedeće francuske departmane, njemačke pokrajine i gradove: Moselle (F): Abreschviller (Crveni Saar), Lorquin, Sarrebourg, Fénétrange Donja Rajna (F): Sarre-Union Moselle (F): Sarralbe, Sarreguemines Saarland (Nj): Saarbrücken, Völklingen, Wadgassen, Bous, Saarlouis, Dillingen, Merzig Porajnje-Falačka (Nj): Saarburg, Konz. Na obalama Saara smješten je Metalurški kombinat u Völklingenu, koji je na UNESCO-ovom spisku Svjetske baštine. Kod Mettlacha rijeka tvori poznati meandar. Donji tok Saara u Porajnju-Falačkoj vinogradarska je regija s određenom važnošću i u njoj se proizvodi uglavnom rizling. Do početka 20. stoljeća mnogo je više vinove loze uzgajano na obalama Saara i vinogradi su se protezali mnogo više uzvodno, do Saarbrückena. Tek su početkom 21. stoljeća neki preduzetnici iz Saarlanda počeli ponovo eksperimentirati s vinogradarstvom. Prosječni mjesečni protok (u m3/s) Hidrološka stanica: Wittring (podaci izračunati kroz 12 godina) Izvor: Banque Hydro – MEDDE