Opsada Bihaća 1592.
Opsada Bihaća bila je opsada i zauzimanje grada Bihaća, Kraljevine Hrvatske u okviru Habsburške monarhije, od Osmanskog Carstva u junu 1592. Dolaskom Hasan-paše Predojevića za begler-bega Bosanskog ejaleta 1591. okončan je period mira između cara Rudolfa II i sultana Murata III, a pokrajinske osmanske vojske krenule su u ofanzivu na Hrvatsku. Bihać, gotovo izolirani grad na Uni koji je odbio osmanski napad 1585, bio je jedna od prvih meta. Thomas Erdődy, hrvatski ban, koristio je raspoložive resurse i vojnike da zaštiti pogranične gradove, ali su Osmanlije uspjele zauzeti nekoliko manjih utvrda 1591. Kako je ofanziva jačala, Hrvatski sabor 5. januara 1592. donio je zakon o općem ustanku u zemlji. Početkom juna 1592. Hasan-paša je poveo svoje trupe prema Bihaću, koji je branilo 500 vojnika i kojim je zapovijedao kapetan Joseph von Lamberg. Opsada je trajala od 10. do 19. juna, kada je Lamberg predao grad zbog nedostatka pojačanja i nedovoljnog broja odbrambenih trupa. Lamberg je zbog ovog čina kasnije suđen za izdaju. Iako je prema uvjetima predaje njenim građanima bilo dozvoljeno da napuste ili ostanu u gradu bez štete, nakon ulaska Hasan-pašinih trupa u Bihać ubijeno je više od 2000 civila, a 800 zarobljeno. Ofanziva je trajala do juna 1593, kada je Hasan-paša poginuo u bitci kod Siska, koja je bila povod za Dugi rat (1593-1606).