Gustoća
Gustoća ili gustina jest odnos mase i volumena nekog tijela, a iz toga slijedi da je SI mjerna jedinica kilogram po metru kubnom [kg/m3]. Važi, dakle, ρ = m V {\displaystyle \rho ={m \over V}} Gustoća nam govori kolika je masa neke tvari sadržana u jedinici volumena: što je ta masa veća, kažemo da je tijelo gušće. Gustoća nikada nije nepromjenljiva karakteristika neke tvari, već ovisi ponajprije o temperaturi te to važi za sve tvari u svim agregatnim stanjima. Za plinovito agregatno stanje, gustoća ovisi i o pritisku koji vlada u tom plinu. U pravilu, gustoća svih tvari opada s porastom temperature. To neće biti slučaj samo ako je termičko širenje tvari na neki način mehanički spriječeno; tada će se kod plinova povećati pritisak, a kod čvrstih tvari će se pojaviti naprezanje. Tekućine će se ponašati vrlo slično kao i čvrste tvari, ali kod njih termičko rastezanje nema praktičnu važnost s obzirom na to da je zanemarivo i nema nikakve tehničke primjene - svaka tekućina će početi isparavati prije nego se dogodi znatno povećanje njenog volumena. Jedina poznata tvar u prirodi za koju ne važi navedeno ponašanje gustoće u ovisnosti o temperaturi je voda. Voda je najgušća na temperaturi od 4 °C, a u čvrstom stanju (led) ima osjetno manju gustoću nego u tekućem stanju - zbog toga led pluta na vodi. Veličina usko povezana s gustoćom je specifični volumen. Veza specifičnog volumena s gustoćom je sljedeća v = 1 ρ {\displaystyle v={1 \over \rho }} Mjerna jedinica specifičnog volumena je [m3/kg]. Ova veličina nam govori koliki volumen zauzima jedinica mase neke tvari. Baratanje specifičnim volumenom je od naročite važnosti u termodinamici.