Anatomija
Anatomija (grč. anatemnein = "sjeći, rezati") jest grana medicine koja ima za cilj proučavanje osnovnih makrostruktura organizma. Praktično svaki organizam ima sebi svojstvenu anatomiju, ali je najvažnija anatomija 5 životinjskih grupa: ptice, ribe, sisari, gmizavci, te vodozemci. Naravno, najvažnija među njima (za medicinsku nauku) jest anatomija čovjeka, a uz nju i anatomija sisara, koja je zanimljiva za veterinarsku medicinu. Anatomiji je zadatak približiti zainteresiranima što bolje sve okom vidljive strukture na posmatranom organizmu, ne ulazeći u njihovu funkciju pretjerano, jer je to zadatak druge nauke, fiziologije. Može se podijeliti na manji broj grana koje imaju specifične sfere interesiranja, kao, npr, sistemska anatomija, topografska anatomija, plastična anatomija itd. Anatomija je složeno i dinamično polje koje se stalno razvija kako se dolazi do novih otkrića. Posljednjih godina došlo je do značajnog porasta upotrebe naprednih tehnika snimanja, kao što su MRI i CT skeniranje, koje omogućavaju detaljnije i preciznije vizualizacije struktura tijela. Disciplina anatomije je podijeljena na makroskopski i mikroskopski dio. Makroskopska anatomija ili gruba anatomija je ispitivanje dijelova tijela pomoću vida bez pomagala. Gruba anatomija također uključuje granu površinske anatomije. Mikroskopska anatomija uključuje upotrebu optičkih instrumenata u proučavanju tkiva različitih struktura, poznatih kao histologija, a također i u proučavanju ćelija. Historija anatomije karakterizira progresivno razumijevanje funkcija organa i struktura ljudskog tijela. Metode su se također dramatično poboljšale, napredujući od ispitivanja životinja seciranjem leševa i kadavera do medicinskih tehnika snimanja iz 20. stoljeća, uključujući rendgenske snimke, ultrazvuk i magnetnu rezonancu.