Prehlada
Obična prehlada je virusna infektivna bolest gornjih disajnih puteva koja prvenstveno zahvaća respiratornu sluznicu nosa, grla, sinusa i larinksa. Znakovi i simptomi mogu se pojaviti manje od dva dana nakon izlaganja virusu. To može uključivati kašalj, bol u grlu, curenje iz nosa, kijanje, glavobolju i groznicu. Ljudi se obično oporavljaju za sedam do deset dana, ali neki simptomi mogu trajati i do tri sedmice. Povremeno, oni sa drugim zdravstvenim problemima mogu razviti upalu pluća. Više od 200 sojeva virusa umiješano je u izazivanje prehlade, a najčešći su rinovirusi, koronavirusi, adenovirusi i enterovirusi. Šire se zrakom tokom bliskog kontakta sa zaraženim ljudima ili indirektno kroz kontakt sa predmetima u okruženju, nakon čega slijedi prenos u usta ili nos. Faktori rizika uključuju odlazak u ustanove za brigu o djeci, slabo spavanje i psihički stres. Simptomi su uglavnom uzrokovani imunološkim odgovorom tijela na infekciju, a ne uništavanjem tkiva od strane samih virusa. Simptomi prehlade su slični onima kod gripe, iako su obično teži i manje je vjerovatno da će uključivati curenje iz nosa. Ne postoji vakcina protiv prehlade. Primarne metode prevencije su pranje ruku; ne dirati oči, nos ili usta neopranim rukama; i držanje distance od oboljelih. Neke studije podržavaju upotrebu maski za lice. Također ne postoji lijek, ali se simptomi mogu liječiti. Cink može smanjiti trajanje i težinu simptoma ako se počne uzimati ubrzo nakon pojave simptoma. Nesteroidni protuupalni lijekovi (NSAID) kao što je ibuprofen mogu pomoći kod bolova. Antibiotike, međutim, ne treba koristiti, jer su sve prehlade uzrokovane virusima, i nema dobrih dokaza da su lijekovi protiv kašlja djelotvorni. Prehlada je najčešća zarazna bolest kod ljudi. U normalnim okolnostima, prosječna odrasla osoba oboli od dvije do tri prehlade godišnje, dok prosječno dijete može dobiti šest do osam. Infekcije se češće javljaju tokom zime. Ove infekcije su postojale kroz ljudsku historiju.