Sukobi u vezi s vodenim resursima
Vodeni sukob je termin koji opisuje sukob između zemalja, država ili grupa oko prava na pristup vodnim resursima. Ujedinjene nacije priznaju da sporovi u vezi s vodom proizlaze iz suprotstavljenih interesa korisnika vode, javnih ili privatnih. Kroz historiju se pojavljuje širok spektar sukoba oko vode, iako se tradicionalni ratovi rijetko vode samo zbog vode. Umjesto toga, voda je kroz povijest bila izvor napetosti i faktor u sukobima koji počinju iz drugih razloga. Međutim, vodeni sukobi nastaju iz nekoliko razloga, uključujući teritorijalne sporove, borbu za resurse i stratešku prednost. Sveobuhvatnu onlajn bazu podataka o sukobima vezanim za vodu – hronologiju sukoba u vodi – razvio je Pacifički institut. Ova baza podataka navodi nasilje nad vodom unazad skoro 6.000 godina. Ovi sukobi se dešavaju i u slatkoj i u slanoj vodi, i između i unutar nacija. Međutim, sukobi se uglavnom dešavaju oko slatke vode; jer su slatkovodni resursi neophodni, a ipak oskudni, oni su centar vodenih sporova koji nastaju zbog potrebe za pitkom vodom, navodnjavanjem i proizvodnjom energije. Kako je slatka voda vitalan, ali neravnomjerno raspoređen prirodni resurs, njena dostupnost često utiče na životne i ekonomske uslove zemlje ili regije. Nedostatak isplativih opcija vodosnabdijevanja u područjima kao što je Bliski istok, između ostalih elemenata vodne krize može staviti ozbiljne pritiske na sve korisnike vode, bilo korporativne, vladine ili pojedinačne, što dovodi do napetosti i eventualno agresije.