Plejotropija
Plejotropija (grč. πλείων - pleion = više, + τρόπος - tropos = red, zaokret) jest termin za pojavu da jedan gen, u manjoj ili većoj mjeri, istovremeno utječe na formiranje više osobina. Ustvari, široko je prihvaćeno mišljenje da jedan gen ne kontrolira samo jedno svojstvo i da je još manje osobina koje su kontrolirane sa samo jednog genskog lokusa. Izraz "pleiotropie" skovan je 1910, kada ga je spomenuo njemački genetičar Ludwig Plate, bivši učenik Ernsta Haeckela, u knjizi Festschrift. Termin "polyphaeon" također je predložen 1925 (Haeckel), ali nije potrajao. Čak i prije nego što je predložen termin, bilo je primjera različitih osobina za koje se činilo da se nasljeđuju zajedno. U svom klasičnom radu 1866. Gregor Mendel na grašku je povezao tri osobine, navedene pod istim brojem: smeđe sjemenjače, ljubičasti cvjetovi i aksijalne mrlje. Fenomen plejotropnosti, između ostalog, proizlazi i iz činjenice da je svaki genom evolucijski izbalansirana cjelina, u kojoj postoji dugoročno usaglašena interakcija gena (alelnih i nealelnih) u formiranju svakog svojstva i individualnog fenotipa u cjelini.