Mostarska sahat-kula
Mostarska sahat-kula se nalazi u Mostaru i nacionalni je spomenik Bosne i Hercegovine. Smještena je na lijevoj obali rijeke Neretve u Starom gradu, u mahali Brankovac u Bajatovoj ulici. Sahat-kula u Mostaru predstavlja značajan sadržaj čaršije. Mostarska čaršija počinje od sahat-kule do Čejvan-ćehajine džamije. Ne zna se tačno kada je sagrađena niti ko je tačno sagradio ovu sahat-kulu. Prema predanju ona predstavlja zadužbinu mostarskog vakifa Fatime kadune Šarić. Prvi i najstariji poznati pisani izvor u kojem se pominje ova sahat-kula je zadužbina Ibrahima Šarića iz 1636. godine. Na temelju ovog podatka može se utvrditi da je ova sahat-kula izgrađena prije 1636. godine i da je zadužbina Šarića. Sahat-kula je visoka 16,0 m, i ima četiri etaže. Stari sat bio je u upotrebi do 1926. godine, a od 1981. godine objekat je bio u svojoj izvornoj funkciji, potpuno je restaurisan i ugrađen je novi sat. Mostarsku sahat-kulu sačinjavaju prizemlje i tri etaže, vertikalno povezane drvenim stepeništem. Kula je imala sat, smješten na zapadnoj fasadi, odmah ispod kamenog istaka otvorene završne etaže, da bi bio uočljiv svim građanima gledajući od gradskog centra. Sat je smješten u otvor okruglog presjeka, naglašen kamenom profilacijom. Objekat je rađen od lomljenog kamena debljine zidova oko 75 cm. Sahat-kula je prizmastog oblika i pokrivena je četverostrešnim krovom u obliku piramide. Po svom obliku slična je munari porušene džamije istog legatora – Fatime kadune Šarić, kao i Sahat-kuli u Počitelju. Osnovica je kvadrat sa stranicama 3,45 m i sužava se malo prema vrhu. Na visini od oko 12 m od podnožja objekta pojavljuje se, po čitavoj dužini fasade objekta, manji kameni istak iznad kojeg se javljaju, na sve četiri strane objekta, po jedan veliki prozor zasvođen prelomljenim lukom. Lukovi su utegnuti čeličnim zategama. U tom prostoru je bilo smješteno zvono. Vertikala završava jednostavno profilisanim kamenim vijencem iznad kojeg se nalazi krov strmog nagiba u obliku četverostrane piramide. Krov je pokriven limom sa opšavom. Na četiri ugla, u podnožju krova, se nalaze četiri manje četverostrane priamide. Sahat-kulu su gradili domaći graditelji pod uticajem gotike sa kojom su dolazili u dodir u Dalmaciji i Dubrovniku. Ovaj uticaj se ogleda u primjeni kvadratične forme objekta i njegovim piramidalnim završetkom.