Vašvarski mir
Vašvarski mir bio je sporazum između Habsburške Monarhije i Osmanskog Carstva koji je uslijedio nakon Monošterske bitke. 1. augusta 1664. i završio Austro-turski rat (1663-64). Sporazum se održao oko 20 godina, sve do 1683, tokom koje su sukobi na granicama eskalirali u rat punih razmjera. U trenutku potpisivanja, vojska Habsburgovaca bila je u boljem položaju od osmanske. Umjesto održavanja inicijative i zamaha, počeli su pregovori i borbe su prestale. U stvari, Leopold I, car Svetog Rimskog Carstva želio je da se potpiše mir kako bi se mogao bolje pripremiti protiv Francuske. Međutim, frakcije unutar monarhije insistirale su na daljim operacijama, posebno Hrvati i Mađari, uglavnom zato što je veći dio njihove teritorije bio u rukama Osmanlija, te su željeli iskoristiti priliku da povrate svoju zemlju. Plemićke hrvatske obitelji, Zrinski i Frankopani, smatrale su taj sporazum kao ustupak Osmanlijama, jer su po njemu zapravo morali ustupiti teritorije koje su upravo oslobođene od Osmanlija. Neke od teritorija su im pripadale prije okupacije. Sporazum je izazvao unutrašnje sukobe i nestabilnost u monarhiji, koji će na kraju kulminirati pobunom dvije hrvatske plemićke porodice i mađarskih plemića predvođenih Franjom I. Rákóczyjem protiv kralja Ugarske (također cara njemačkih država u monarhiji). Sporazumom je priznata osmanlijska kontrola Transilvanije i Nové Zámky, kao i da oba carstva koja plaćaju finansijski danak (prezentovan kao "poklon") drugom. To je bio jedini put da se francuski kralj, tradicionalni saveznik Osmanlija još od Franje I, borio protiv njih. To je bio jedan od glavnih faktora u odluci Habsburgovaca, jer su mnogo vrednija imanja u Svetom Rimskom Carstvu i Italiji bila ugrožena od Francuske. Ustupci su bili vrlo mali za Austrijance, jer se njihov car sada mogao okrenuti zapadnim poslovima. Habsburgovci su također dobili neka ekonomska prava u Osmanskom Carstvu.