Artemidin hram u Efesu
Artemidin hram u Efesu (grčki: Artemision) je bio grčki hram posvećen Artemidi a koji je bio završen oko 550. p. n. e. u Efesu (Ephesusu) (današnja Turska) u doba perzijske ahemenidske dinastije. Ne postoje ostaci originalnog hrama koji se smatra kao jedno od sedam svjetskih čuda antičkog svijeta. Hram je bio projekat dug 120 godina koji je počeo Krez od Lidije. Postoje različita vjerovanja o obliku i sadržaju hrama, ali najviše opisa dolazi of Plinija. Po Pliniju hram je bio 115 metara dugačak i 55 metara širok, te napravljen gotovo potpuno od mramora. Hram je sadržao 127 stubova jonskog reda svaki po 18 metara visine. Hram je bio građen na močvarnom zemljištu. Prema jednoj staroj predaji, tlo je bilo tresetište, pa su graditelji u tlo dodavali drveni ugljen kako bi mu poboljšali nosivost. Kod iskapanja je otkrivena promijenjena boje zemlje, što je potvrdilo ta izviješća. Gradnja je trajala oko 120 godina (početak gradnje datira se u vrijeme oko 560. p. n. e.). Konstrukcija je bila krajnje teška, sastojala se od 127 bogato ukrašenih mramornih stupova koji su nosili teške poprečne grede. Dva metra visoka statua Artemis bila je izrađena od drveta vinove loze i obložena zlatom i srebrom. Krov je bio izrađen od kedrovine. Jedan od graditelja je bio Cheriphron. 356. p. n. e. ga je zapalio Herostrat. Htio je spaljivanjem jednog od sedam svjetskih čuda postati slavan i ući u historiju, što mu je i uspjelo. Te noći, kad je gorio Artemidin hram, rodio se prema predaji Aleksandar Veliki, koji je kasnije velikim financijskim sredstvima pomogao obnovu hrama. Obnovljeni hram razorili su Goti 262. p. n. e., a ono što je od njega ostalo, stanovnici su kasnije koristili kao građevinski materijal. Danas još samo jedan od stupova stoji u močvari. Sveti Pavao je oko 55. posjetio Ephesos. U to je vrijeme još bio vrlo poštovan kult Artemide, i blagostanje grada je snažno ovisilo o mnoštvu posjetitelja ostataka hrama.