Prometej (mitologija)
Prometej (grč. Προμηθεύς = predumišljaj) je bog vatre u grčkoj mitologiji. Prometej je najpoznatiji po tome što prkosi bogovima kradući vatru od njih i dajući je čovječanstvu u obliku tehnologije, znanja i općenito civilizacije. U nekim verzijama mita, on je također zaslužan za stvaranje čovječanstva od gline. Prometej je poznat po svojoj inteligenciji i po tome što je bio šampion čovječanstva, a također se generalno smatra autorom ljudskih umjetnosti i nauka. Ponekad se predstavlja kao otac Deukaliona, junaka priče o potopu. Prometejevo kažnjavanje kao posljedica krađe vatre i davanja iste ljudima je popularna tema i antičke i moderne kulture. Zeus, kralj olimpijskih bogova, osudio je Prometeja na vječne muke zbog njegovog prestupa. Prometej je bio vezan za stijenu, a orao – Zeusov amblem – poslan je da pojede njegovu jetru (u staroj Grčkoj se smatralo da je jetra sedište ljudskih emocija). Njegova jetra bi tada ponovo narasla preko noći, da bi bila ponovo pojedena sljedećeg dana u kontinuiranom ciklusu. Prema nekoliko glavnih verzija mita, ponajprije onoj od Hesioda, Prometeja je na kraju oslobodio heroj Herakle. U još više simbolike, Prometejevu borbu neki lociraju na planini Elbrus ili na planini Kazbek, dva vulkanska rta u planinama Kavkaza iza kojih se za stare Grke nalazilo carstvo barbara. U drugom mitu, Prometej uspostavlja oblik žrtvovanja životinja koji se praktikovao u drevnoj grčkoj religiji. Dokazi o kultu samog Prometeja nisu široko rasprostranjeni. Bio je u fokusu vjerskih aktivnosti uglavnom u Atini, gdje je bio povezan s Atenom i Hefestom, koji su bili grčka božanstva kreativnih vještina i tehnologije. U zapadnoj klasičnoj tradiciji, Prometej je postao lik koji je predstavljao ljudsku težnju (posebno potragu za naučnim saznanjima) i rizik od prekoračenja ili neželjenih posljedica. Konkretno, u eri romantizma smatran je oličenjem usamljenog genija čiji su napori da poboljšaju ljudsko postojanje također mogli rezultirati tragedijom: Mary Shelley je, na primjer, dala Moderni Prometej kao podnaslov svom romanu Frankenstein (1818).