Zgošćanski stećak
Zgošćanski stećak po svojoj veličini, umjetničkoj obradi i ornamentici, predstavlja jedan od najreprezentativnijih primjera pronađenih stećaka. Pronađen je na nekropoli Crkvina u Donjoj Zgošći kod Kaknja, gotovo podjednako udaljene od dviju kraljevskih rezidencija u Sutjesci i na Bobovcu. U Zemaljski muzej stećak je prenesen 1913. godine zajedno sa jednim stupom sa istog lokaliteta, nakon što je Ćiro Truhelka izvršio rekognosciranje. Konzervatorski radovi su rađeni u periodu austrougarske uprave, zatim nakon Drugog svjetskog rata. Rekonstrukcija oštećenih dijelova, kao i sastavljanje prelomljenog sljemenjaka urađen je cementom. Posljednjih 15–20 godina stećak je samo održavan pranjem. I dalje je bez zaštite i izložen stalnom propadanju. Izrađena je i replika Zgošćanskog stećka koja je postavljena na Trgu Bosne i Hercegovine ispred zgrade Parlamentarne skupštine BiH i Vijeća ministara BiH, te replika zgošćanskog stupa koja je postavljena u centralnoj gradskoj jezgri Kaknja. Multidisciplinarna istraživanja na lokalitetu Donje Zgošće obavljena su 2011. i početkom 2012. godine. Danas se stećak nalazi u Botaničkoj bašti Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Bosna i Hercegovina, kao dio zbirke sa 33 kamenih spomenika iz srednjeg vijeka. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 26. juna 2019. godine, donijela je odluku da se zbirka proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Amir Pašić (predsjedavajući), Goran Milojević i Radoje Vidović.