Sloj nervnih vlakana
Sloj mrežnjačnih nervnih vlakana (RNFL) ili sloj nervnih vlakana, stratum opticum, nastaje širenjem vlakana vidnog nerva; najdeblji je u blizini optičkog diska, postepeno se smanjujući prema ora serrata. Kako nervna vlakna prolaze kroz lamina cribrosa sclerae, gube svoje medulske ovojnice i nastavljaju se dalje kroz rožnjaču i mrežnjaču, kao jednostavne cilindrične osi. Kad dođu do unutrašnje površine mrežnjače, zrače od ulazne tačke preko te površine, grupirane u snopove i na mnogim mjestima raspoređene u pleksusima, tj. snopovima. Većina vlakana su centripetalna i izravni su nastavak osovinsko-cilindričnih ćelijskih nastavaka ganglijskog sloja, ali nekoliko njih je centrifugalnih i razgranavaju se u unutrašnji pleksiform i unutrašnje jezgarne slojeve , gdje završavaju uvećanim nastavcima. Pacijenti sa bolešću zvanom retinitis pigmentosa imaju abnormalno stanjivanje RNFL-a, koje korelira sa težinom bolesti. Međutim, debljina RNFL-a također se smanjuje s godinama, a ne s oštrinom vida. Zaštita ovog sloja važna je u liječenju bolesti, jer je osnova za povezivanje proteza mrežnjače s optičkim živcem ili implantacije matičnih ćelija koje bi mogle regenerirati izgubljene fotoreceptore. RNFL je osjetljiva struktura. Neki proces može pobuditi njegovu prirodnu apoptozu. Štetna situacija može poremetiti RNFL, poput visokog unutaročnog pritiska, velike fluktuacije njegove faze, upale, vaskularnih bolesti i bilo koje vrste hipoksije. Gede Pardianto (2009) izvijestio je o šest slučajeva promjene debljine RNFL, nakon postupaka fakoemulzifikacije. Iznenadna unutaročna fluktuacija u bilo kojoj vrsti očnih operacija može biti štetna za RNFL, u skladu s mehaničkim stresom na naglu kompresiju, a također ishemijski učinak mikroembolije kao rezultat nagle dekompresije koja može stvoriti mikromjehuriće koji mogu začepiti mikrosudove.