Ljudska misija na Mars
Ideja o slanju ljudi na Mars bila je predmet svemirskog inženjerstva i naučnih studija od kasnih 1940-ih u sklopu šireg istraživanja Marsa. Neki su također razmišljali o istraživanju marsovskih mjeseca Fobosa i Deimosa. Dugoročni prijedlozi su uključivali slanje naseljenika i teraformiranje planete. Prijedlozi za ljudske misije na Mars došli su od npr NASA, Rusije, Boeinga i SpaceX. Od 2022. godine na Marsu su bili samo robotski lenderi i roveri. Najdalje što su ljudi koji su bili izvan Zemlje je Mjesec. Konceptualni prijedlozi za misije koje bi uključivale ljudske istraživače započeli su ranih 1950-ih, pri čemu se obično navodi da se planirane misije odvijaju između 10 i 30 godina od trenutka kada su sastavljene. Spisak planova misije na Mars s posadom pokazuje različite prijedloge misija koje su iznijele brojne organizacije i svemirske agencije u ovoj oblasti istraživanja svemira. Planovi za ove posade su varirali, od naučnih ekspedicija, u kojima bi mala grupa (između dva i osam astronauta ) posjetila Mars na period od nekoliko sedmica ili duže, do kontinuiranog prisustva (npr. kroz istraživačke stanice, kolonizaciju ili ostalo kontinuirano stanovanje).  Do 2020. godine predložene su i virtuelne posjete Marsu, koristeći haptičke tehnologije. Brojne svemirske letjelice bez posade sletjele su na površinu Marsa, dok su neke, kao što je Schiaparelli EDM (2016), propale, što se smatra teškim slijetanjem. Beagle2 je propao 2003. Među uspjesima: Mars 3 – 1971 Viking 1 i Viking 2 – 1976 Mars Pathfinder i njegov rover Sojourner – 1997 Roveri Spirit i Opportunity – 2004 Feniks lender – 2008 Curiosity rover – 2012 InSight lender – 2018 Tianwen-1 lender i Zhurong rover – 2021 Perseverance rover i helikopter Ingenuity – 2021