Skoti
Skoti (skotu gēlu: Albannaich, angļu: Scots) ir nācija, kas dzīvo Skotijā — Apvienotās Karalistes ziemeļdaļā un tai piegulošajās piekrastes salās. Cēlušies no piktu un ķeltu skotu (gēlu) ciltīm, kas ap 7. gadsimtu sajaucās ar to apdzīvotajās teritorijās iebrukušajiem ģermāņiem — angļiem un sakšiem. Pakāpeniski norisinājās ienākušo ģermāņu valodas pārņemšana. 11. gadsimtā skoti izveidojas savu valsti, kas tos vēlāk konsolidēja nācijā. 17. — 18. gadsimtos, kad norisinājās Skotijas pievienošanās Anglijai, arī skoti aizvien vairāk sāka tuvināties angļiem. Skotijas dienviddaļā norisinājās faktiski abu tautu saplūšana. Runā skotu valodā, Skotijas angļu valodā, kā arī skotu gēlu valodā. Literārā valoda — angļu (kopš 14. — 16. gadsimta). Rakstībai lieto latīņu alfabētu. Skotu kopējais skaits tiek lēsts no 6 līdz pat 8 miljoniem. No tiem aptuveni 4,5 miljoni dzīvo Skotijā. Emigrācijas rezultātā skoti nokļuva arī Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Austrālijā, Argentīnā, Čīlē, Jaunzēlandē, kur lielākoties iekļāvās jaunajās nācijās. Pēc reliģiskās pārliecības galvenokārt protestanti (prezbiterāņi).