Nameiša karagājiens uz Rīgu (1280)
Nameja karagājiens uz Rīgu notika 1280. gada vēlā rudenī pēc Kuldīgas komtura vadītajiem uzbrukumiem Dobeles pilskalnam. Pēc Livonijas ordeņa sakāves Aizkraukles kaujā zemgaļu ķēniņš Nameisis uzskatīja, ka krustnešiem nav pietiekami daudz karotāju Rīgas aizsardzībai. Tomēr Livonijas landmaršalam Gerhardam īsā laikā izdevās mobilizēt Cēsu zemessargus un viņi izveidoja aizsardzības pozīcijas tagadējā Pārdaugavā. Namejs sadalīja savu karaspēku divās daļās, no kuriem viena daļa atkāpās pa Zemgales ceļu gar Lielupi (vācu: die Â), bet otra daļa Nameja vadībā uzbruka ordeņa maršalam, kas bija meties vajāt bēgošos zemgaļu jātniekus. Kaujā pie Lielupes maršals tika sagūstīts un aizvests uz Tērveti, bet tālāk nosūtīts pie Lietuvas dižkunigaiša Traideņa un nogalināts publiskā divkaujā.