Kursenieki
Kursenieki (vācu: Kuren — 'kurši'; lietuviešu: kuršininkai vai kuršiai; pašnosaukums — kāpenieki (vācu: Koperniker)) ir gandrīz izmirusi baltu etniska grupa, Kuršu kāpu pirmiedzīvotāji. Viņu runātā kursenieku valoda bija ļoti tuva Kurzemes latviešu valodas izloksnēm. Otrā pasaules kara beigās gandrīz visi kursenieki kopā ar Kuršu kāpās dzīvojošajiem vāciešiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 2004. gadā Latvijas Universitātes ekspedīcija Kuršu kāpās apzināja divus cilvēkus, kuri joprojām runāja kursenieku valodā. Iespējams, kursenieku izcelsme ir pazīstamajam filozofam Imanuelam Kantam (1724—1804), Nikolajam Kopernikam (1473—1543) (no vāciskotā kursenieku pašnosaukuma Koperniker) un teoloģijas profesoram Ludvigam Rēzam. Kursenieki dzīvoja ciemos un gandrīz visi nodarbojās ar zvejniecību. 20. gadsimta 20.—30. gados lielākie ciemi bija Nīde (Nida), Šatenurta (Jodkrante), Preiļi (Preila) un Pērvelka (Pervalka). No 1923. gada, kad Klaipēdas apgabals līdz ar Kuršu kāpām tika pievienots Lietuvai, līdz 1939. gadam, kad Lietuva šo apgabalu zaudēja, Latvijas valsts iestādes centās īstenot kultūras sakarus ar kurseniekiem. Kursenieku zvejas laivu — kurēnu — īpašumzīme-vējrādis Nidā Vācu rakstnieka Tomasa Manna celta Kursenieku māja Atjaunotās kursenieku koka kapu zīmes Nidas kapsētā Kurēns „Gil. No 60” 1938. gadā