Pīļknābju apakškārta
Pīļknābju apakškārta (Platypoda) ir viena no divām kloākaiņu kārtas (Monotremata) apakškārtām. Šajā kārtā ir 3 dzimtas un tikai viena mūsdienās dzīvojoša suga - pīļknābis (Ornithorhynchus anatinus). Visas pārējās sugas ir izmirušas. Zinātniskais nosaukums atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē "platās pēdas" (platy - plats, poda - pēdas). Lai arī mūsdienās ir sastopama tikai viena pīļknābju suga, kas dzīvo Austrālijā, fosilijas liecina, ka agrajā krīta periodā pirms 145 miljoniem gadu šīs apakškārtas dzīvnieki bijuši plaši sastopami visā Gondvanas austrumdaļā (tagadējo Dienvidameriku ieskaitot). Salīdzinoši ehidnu apakškārta (Tachyglossa) ir daudz jaunāka un atdalījās no aizvēsturiskajiem pīļknābjiem pirms 10 - 15 miljoniem gadu. Līdz ar to pīļknābji ir zīdītāju visprimitīvākā grupa. Pīļknābju apakškārtas dzīvniekiem piemīt rāpuļu, zīdītāju un tikai pīļknabjiem raksturīgās īpašības. Ir noskaidrots, ka, piemēram, spēja mazuļus zīdīt ar pienu ir radusies vismaz pirms 166 miljoniem gadu. Pīļknābju unikālākās īpašības kā zīdītājiem, kuras turklāt ir atšķirīgas no ehidnām (otra kloākaiņu grupa), ir to spēja izstrādāt indi un veids, kā tie uztver smaržas. Zinātnieki uzskata, ka pīļknābji barību atrod, ne tikai izmantojot savu knābju elektroreceptorus, bet arī uztverot ūdens ķīmisko sastāvu.