Porta Nigra
Porta Nigra jeb (no latīņu) Melnie vārti ir romiešu 2. gadsimtā uzcelti pilsētas vārti, tolaik Augusta Treverorum, mūsdienās Trīres pilsētā Vācijas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē. Vārti līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē". Nav zināms, kā šie vārti tika saukti Romas impērijas laikā. Kā Porta Nigra tie ir zināmi no viduslaikiem. Tie celti no pelēka smilšakmens pēc 170. gada. Neskaidru iemeslu dēļ vārti netika pabeigti. Agrīnajos viduslaikos Porta Nigra vairs netika izmantoti kā pilsētas vārti. Pēc 1028. gada Porta Nigra drupās apmetās vietuļnieks, svētais Trīres Simeons, kurš miris 1035. gadā. Vēlāk vārti izmantoti kā divas, paralēli novietotas klostera baznīcas, viena mūkiem, otra pārējai sabiedrībai. 1802. gadā, kad Trīri bija anektējusi Francija, ar Napoleona rīkojumu klosteris un baznīcas tika slēgtas. Celtnes nojauca, atbrīvojot skatu uz Porta Nigra. Vārti romiešu laikā, rekonstrukcija Vārti ap 1800. gadu