Aizsprosts
Šis raksts ir par hidrotehnisku celtni. Par latviešu spēlfilmu skatīt rakstu Aizsprosts (filma). Aizsprosts ir masīva hidrotehniska celtne plūstošas ūdens straumes vai upes aizkavēšanai un tā līmeņa paaugstināšanai. Tos veido no betona, grunts, koka vai akmens. Aizsprostus būvē šķērsām ūdens plūsmai. Aizsprosti tiek celti, lai izveidotu ūdens rezervuāru vai dīķi, atvieglotu kuģošanu, novērstu un regulētu plūdus, kā arī tie ir daļa no hidroelektrostacijām (HES), kur iegūst elektroenerģiju. Aizsprostus ierīko arī apūdeņošanas vai ūdensapgādes vajadzībām. Dažreiz aizsprosti tiek kombinēti kopā ar slūžām. Ir atrastas liecības, ka pirmie aizsprosti aptuveni 2900 gadus p.m.ē. ir būvēti Senās Ēģiptes teritorijā uz Nīlas. To augstums ir sasniedzis 15 metrus. Arī dabā ir dzīvnieki, kas veido aizsprostus, piemēram, bebri tos būvē, lai izveidotu sev mājokļus.