Tauriņi
Šis raksts ir par kukaiņu grupu. Par citām jēdziena tauriņš nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Šis raksts ir par dienas tauriņiem. Par visu veidu tauriņiem, tajā skaitā, naktstauriņiem, skatīt rakstu zvīņspārņi. Tauriņi (Lepidoptera) jeb tauriņu kārta, ir kukaiņu grupa, ko formāli mēdz iedalīt dienastauriņos un naktstauriņos veido zvīņspārņu kārtu. Kādreiz tā bija atsevišķa taksonomiskā vienība, apakškārta (zinātniskais nosaukums: Rhopalocera), bet mūsdienu zvīņspārņu sistemātikā šāda taksonomiskā vienība netiek izmantota, tomēr terminu ‘tauriņš’ turpina bieži lieto ikdienā un pat daudzos informācijas avotos arī ir sastopams šāds kopējs tauriņu sugu apzīmējums. Dienastauriņu grupā ietilpst 3 sūcējsnuķaiņu apakškārtas (Glossata) virsdzimtas: Amerikas kožutauriņi (Hedyloidea), resngalvīši (Hesperioidea) un īstie tauriņi (Papilionoidea). Tauriņi ir izplatīti gandrīz visā pasaulē, un pretēji naktstauriņiem, kas veido otru zvīņspārņu kārtas grupu, tie galvenokārt ir aktīvi pa dienu, kā arī to spārni parasti ir košās krāsās vai uzkrītoši izrotāti. Dienas tauriņiem iezīmīgas pazīmes ir arī izteiksmīgi lielas antenas, priekšējo un aizmugurējo spārnu savienošanās princips, spārnu stāvoklis miera un lidojuma laikā. No visām zvīņspārņu sugām tauriņi ir apmēram 9%, kas ir apmēram 20 400 aprakstītas sugas un apmēram 3500 neaprakstītas sugas (galvenokārt tropos dzīvojošās).[nepieciešama atsauce] Naktstauriņi veido 91% no visiem zvīņspārņiem. Lielākā daļa tauriņu sugu pieder pie raibeņu dzimtas (Nymphalidae), tās ir apmēram 7080 sugas. Otra lielākā dzimta ir zeltainīšu dzimta (Lycaenidae), kurā ir apmēram 5955 sugas.