Rase (cilvēku klasifikācija)
Rase ir vēsturiski izveidojusies klasifikācijas sistēma, pēc kuras cilvēkus iedala lielās grupās galvenokārt pēc ārējām fiziskajām pazīmēm, t.i., fenotipa. Parasti izdala trīs lielās rases: eiropeīdo, mongoloīdo un ekvatoriālo rasi. Vēl tiek izdalītas dažādas lielās un mazās jeb lokālās rases, kuru skaits daļai autoru sasniedz 60. Katras rases pārstāvju atšķirīgo fizisko pazīmju veidošanās notikusi pakāpeniski un ilgstoši. Mūsdienu ģenētiskie pētījumi uzrādījuši, ka stingra robeža starp rasēm vairs nav novelkama. Biologi joprojām nav vienisprātis par rases jēdziena nozīmi un tas biežāk tiek lietots sarunvalodā. Mūsdienās vairumā zinātnisko publikāciju rase tiek uzskatīta par sociālu, nevis ģenētisku konstrukciju. Īpaši aktīvi jēdziena "rase" agrākās nozīmes publikācijās tiek noliegtas to dzimtenē ASV un Kanādā, kur rases jēdziens tiek uztverts atšķirīgi kā Eiropā vai Āzijā un daļa par "baltajiem" neuzskata valsts spāņvalodīgos iedzīvotājus. Tāpat angļu valodā reizēm izdala "īru rasi", "ebreju rasi" utt. Savukārt īpaši aktīvi pie rases jēdziena no lielajām valstīm cenšas pieturēties Krievijas un Ķīnas zinātnieki, mēreno pozīciju aizstāv eiropieši. Tiek arī norādīts, ka 20. gadsimtā aizsākušās rasu masveidīgas sajaukšanās rezultātā šis termins kā bioloģisku grupu apzīmējums arvien vairāk kļūst novecojis, jo cilvēku grupu ģenētiskās atšķirības bija sadalītas galvenokārt ģeogrāfiski. Tā kā mūsdienās nepastāv zinātniski precīza rasu klasifikācijas sistēma, ikdienā cilvēki joprojām šķiro rases pēc ārējā izskata.