Kūniņa
Kūniņa (latīņu: pupa) ir kukaiņu individuālas attīstības stadija, kas seko pēc kāpura stadijas. Kūniņa nebarojas un parasti ir nekustīga. Tās ķermenī notiek intensīvas pārmaiņas (metamorfoze), kuru procesā kukainis no kūniņas pārvēršas pieaugušā īpatnī (imago); pie tam lielākā daļa kāpura orgānu sabrūk, bet pieauguša īpatņa orgāni veidojas no jauna no imagināliem diskiem. Kūniņas attīstības periods ilgst no 6 diennaktīm (dažām divspārņu sugām) līdz vairākiem mēnešiem (ja kūniņa iekļūst diapauzē). Kūniņās kāpuri pārvēršas parasti kokonos, kūniņu gultnēs un citās slēptuvēs, reti atklāti. Izšķir 3 kūniņu tipus: atklātas kūniņas ir kūniņas, kuru spārni, ūsas un kājas cieši piespiesti pie ķermeņa, bet nav ieāķēti pie tā (tīklspārņiem, plēspārņiem, vairākām vabolēm); kamelīšiem un maksteņiem kūniņas aktīvi pārvietojas ar ekstremitāšu palīdzību. segtas kūniņas ir kūniņas, kuru ķermeņa daļas (kājas, ūsas un spārni) ir segti (piemēram, tauriņiem, odveidīgiem un Orthorrhapha infrakārtas divspārņiem); šīs kūniņas ir mazāk kustīgas; slēptas jeb mucveidīgas kūniņas raksturo tas, ka tās attīstās pēdējas kāpuru stadijas nenomestā ādā, kas pārvēršas viltuskokonā (puparijs), kur novietojas kūniņa (piemēram, dažiem divspārņiem).