Pirmsvalsts sabiedrība
Pirmsvalsts sabiedrības veidoja nelielas cilvēku kopas, grupas vai ciemati. To variācija varēja būt ļoti plaša ar dažādu politisko institūciju un to integrētības pakāpi. Seno sabiedrības strukturēšanās pirmsākumā cilvēki dzīvoja kā pirmatnējais bars. Tā bija vieglāk izdzīvot, gādāt pārtiku, aizstāvēties pret plēsīgiem zvēriem vai ienaidniekiem. Taču pirmatnējo baru nebūtu pamatoti uzskatīt par sabiedrības formu. Savukārt pie pirmsvalsts sabiedrības formām pieskaitāmas dzimta (ģints, klans), cilts un zeme (novads, pilsnovads). Pirmatnējo baru, dzimtu un cilti mēdz apzīmēt arī par barības augu vācēju un mednieku sabiedrībām vai kopienām.