Sibīrijas haniste
Sibīrijas haniste (tatāru: Себер ханлыгы, Seber xanlığı) jeb Sibīrijas jurta (tatāru: Себер йорты, Seber yortı) bija pēc Zelta Ordas sabrukuma radusies feodāla tjurku valsts, kas no 1468. līdz 1607. gadam pastāvēja Obas un Irtišas upju baseinā starp Urāliem rietumos un Jeņisejas upi austrumos. Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī "Jugras lielkņaza, Obdoras, Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka" (великiй князь Югорскiй, князь Обдорскiй, Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель) nosaukumu, bet pēc hana Kučuma un viņa dēla hana Ali uzveikšanas 1607. gadā Boriss Godunovs un viņa pēcteči sāka lietot Sibīrijas cara (Царь Сибирскiй) titulu. Sibīrijas caru ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.