Ainavu krauja
Ainavu krauja (arī Bizene, Kārļumuižas iezis) ir viena no augstākajām un senākajām kraujām Latvijā. Atrodas Gaujas nacionālā parka teritorijā Amatas upes labajā krastā pie Kārļiem, Cēsu novada Drabešu pagastā starp Ainavu un Klintsleju mājām. 45—46 metrus augstajā un vairāk kā 500 metrus garajā kraujā atsedzas vairāku svītu smilšakmeņi un dolomīts, kā arī šis tiek uzskatīts par Amatas svītas stratotipu (pilnīgāko paraugu). To veido vairāki iežu atsegumi: ziemeļos — Bizenes iezis, bet dienvidos — Ainavu iezis. Apakšējās kraujas daļas atsegumā atrodamas vairākas seno organismu atliekas. Ziemā šeit veidojas vairāki leduskritumi, bet agrāk tikuši izveidoti 5 mākslīgi ūdenskritumi, no kuriem līdz mūsdienām saglabājies tikai viens. 18. gadsimta nogalē Kārļumuižas saimnieks Kārlis Eberhards fon Zīverss Ainavu krauju lika iekārtot ar kāpnēm, tiltiņiem, takām, skatu laukumiem un citiem objektiem. No kraujas paveras lieliski skati uz Amatas senleju. Kraujas atsegumos reizēm ir novērojami noslīdeņi un iežu nobrukumi. Ainavu krauja ir viens no svarīgākajiem objektiem Kārļumuižas ainavu mežaparkā, kas iekļauj tuvējās apkārtnes gravas, dažādus smilšakmens atsegumus, upes senlejas skatu perspektīvas un Amatu. Kraujas dienvidos, zemesraga galā atrodas seno latgaļu 11. — 12. gs. apbedījumi. Ainavu krauja kopš 1973. gada ir valsts aizsardzībā esošs ģeoloģiskais piemineklis. Tā ir Elizeja, apburta zeme, tā šķita kā dzīvo feju pasaule vai nezināma teātra dekorācijas… Šis ir skaistākais apvidus, ko esmu savā dzīvē ceļojumos redzējis… Ir nepieciešams iepazīstināt ar dzimtenes skaistākajām vietām vairāk svešzemju ceļotājus un pašus vidzemniekus… — V. F. Ungerns-Šteinbergs (1752 – 1832) par Kārļamuižas apkārtni un Ainavu krauju