Hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass
Hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass (HHV, HPA ass vai HTPA ass) ir sarežģīts tiešu ietekmju un atgriezeniskās saites mijiedarbības kopums starp trim komponentiem: hipotalāmu (smadzeņu daļa, kas atrodas zem talāma), hipofīzi (zirņa formas struktūra, kas atrodas zem hipotalāma), un virsnieru dziedzeri (mazi, koniski orgāni virs nierēm). Šie orgāni un to mijiedarbība veido HPA asi. HPA ass ir galvenā neiroendokrīnā sistēma, kas kontrolē reakcijas uz stresu un regulē daudzus ķermeņa procesus, tostarp gremošanu, imūnsistēmu, garastāvokli un emocijas, seksualitāti un enerģijas uzglabāšanu un patēriņu. Tas ir izplatīts mehānisms mijiedarbībai starp dziedzeriem, hormoniem un vidus smadzeņu daļām, kas ir starpnieks vispārējā adaptācijas sindromā (GAS). Kamēr steroīdos hormonus ražo galvenokārt mugurkaulnieki, HPA ass un kortikosteroīdu fizioloģiskā loma stresa reakcijā ir tik būtiska, ka analogas sistēmas var atrast arī bezmugurkaulniekiem un vienšūnu organismos. HPA ass, hipotalāma-hipofīzes-gonādu ass (HPG), hipotalāma-hipofīzes-vairogdziedzera ass (HPT) un hipotalāma-neirohipofīzes sistēma ir četras galvenās neiroendokrīnās sistēmas, caur kurām hipotalāms un hipofīze tieši darbojas neiroendokrīnās sistēmās.