Bezastainie abinieki
Bezastainie abinieki (Anura) ir lielākā un plašākā abinieku klases (Amphibia) kārta, kas apvieno apmēram 88% no visiem abiniekiem, vairāk kā 5000 mūsdienās dzīvojošas varžu un krupju sugas. Tā ir viena no piecām lielākajām mugurkaulnieku kārtām, kas tiek iedalīta 3 apakškārtās. Vardēm un krupjiem ir ļoti plaša izplatība, sākot ar tropiem un beidzot ar subarktiskajiem reģioniem, tomēr lielākā sugu dažādība sastopama tropu lietus mežos. Senākās aizvēsturiskās vardes fosilijas ir atrastas Madagaskarā. Tās ir saglabājušās no triasa perioda sākuma un ir apmēram 250 miljonus gadu vecas. Toties molekulārie pētījumi liecina, ka vardes ir izveidojušās perma periodā pirms 265 miljoniem gadu. Savulaik šīs kārtas zinātniskais nosaukums bija Salientia (no latīņu valodas saltare nozīmē "lēkt"). Mūsdienu zinātniskais nosaukums Anura ir divu grieķu vārdu saliktenis (an — "bez", oura — "aste"). Vardes dzīvo gan uz sauszemes, gan ūdenī, bet ne tikai. Dažas sugas piemērojušās dzīvei pazemē vai kokos. Ādu sedz dziedzeri, kas izdala vai nu nekaitīgu, vai indīgu sekrētu. Kārpainas un grumbuļainas ādas vardes mēdz saukt par krupjiem, un šim iedalījumam nav taksonomiska nozīme. Plašākās un lielākās apakškārtas dzimtas ir Amerikas dienvidvaržu dzimta (Leptodactylidae), kurā ir apmēram 1100 sugas, kokvaržu dzimta (Hylidae), kurā ir apmēram 950 sugas, un krupju dzimta (Bufonidae) ar 580 sugām.