Atklātības un totalitārā režīma atkārtošanās novēršanas likums
Atklātības likums jeb pilnā nosaukumā Atklātības un totalitārā režīma atkārtošanās novēršanas likums ir pilnībā izstrādāts ārējā normatīvā akta, kas nepieciešams, lai īstenotu Satversmes ievadā noteikto PSRS un Vācijas okupāciju, kas ilga no 1940. gada līdz 1991. gadam, totalitāro režīmu nosodījumu, leģistisks projekts. Plašākā nozīmē — Atklātības likuma projekts kopā ar tam sagatavotajiem Ministru kabineta ārējo un individuālo aktu projektiem un citām normatīvām rekomendācijām. Atklātības likuma juridiskais pamats ir Satversme, bet ētiskais — lustrācija un totalitārisma nosodījums, sabiedrības izglītošana un informēšana demokrātijas stiprināšanai. 2018. gada 8. jūnijā Laimdotas Straujumas valdības izveidotā vēsturnieku, sociologu, juristu un citu zinātnieku LPSR Valsts drošības komitejas zinātniskās izpētes komisija iesniedzot Latvijas Universitātes rektoram darīja publiski pieejamu pārskatu uz 2828 lapām, kas ietver 2018. gada maijā 12. Saeimas Juridiskajai komisijai, priekšsēdētājam Gaidim Bērziņam un Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, priekšsēdētājai Inesei Laizānei zinātnieku iesniegto un Latvijas Republikas oficiālajā izdevumā «Latvijas Vēstnesis» publicēto Atklātības un totalitārā režīma novēršanas likuma jeb Atklātības likuma projektu, arī atbilstošu Ministru kabineta rīkojumu projektus, pārskatu par LPSR VDK dokumentiem, to jēdzienu, informācijas atklātības apsvērumus, kā arī pētījumus uz vairākiem tūkstošiem lapu. Komisijas gala pārskats publicēts Latvijas Republikas oficiālajā izdevumā «Latvijas Vēstnesis» 2018. gada jūnijā, ietverot arī rekomendācijas par VDK dokumentu publicēšanas apjomu un kārtību. 12. Saeima laika trūkuma dēļ Atklātības likumu pieņemt nespēja, šobrīd tas ir 14. Saeimas darba kārtības uzdevums.