Igaunijas ģerbonis
Igaunijas valsts ģerbonis ir viens no Igaunijas valsts simboliem. Tas sastāv no zelta vairoga, kurā novietotas trīs zilas lauvas, un diviem zelta ozollapu zariem, kas aptver vairogu. Apstiprināts ar Igaunijas parlamenta lēmumu 1925. gada 19. jūnijā. Ģerbonis ar trīs lauvām uz vairoga faktiski ir senākais pazīstamais Igaunijas simbols. Tas radies no dāņu valdnieka Valdemāra II ģerboņa. Viņš 1219. gadā krusta gājienā iekaroja mūsdienu Igaunijas ziemeļu daļu. Sākotnēji ģerbonis kļuva par vienu no Tallinas, kur atradās dāņu pārvaldes centrs, simboliem, bet vēlāk arī par visu dāņu iekarotu teritoriju simbolu. Pēc Jurģa nakts sacelšanās dāņu vara vājinājās un jau 1346. gadā dāņi pārdeva Livonijas ordenim savas zemes mūsdienu Igaunijā. Neskatoties uz to ģerbonis saglabājās kā centrālais elements Tallinas ģerbonī, kā arī modificētā veidā tika lietots kā Zviedru Igaunijas un vēlāk Igaunijas guberņas ģerbonis. Igaunija šo ģerboni oficiāli nostiprināja kā valsts ģerboni ar Igaunijas parlamenta lēmumu 1925. gada 19. jūnijā. Pēc Igaunijas okupācijas 1940. gadā ģerbonis tika aizliegts. Padomju laikos tika lietots IPSR ģerbonis. Rietumos turpināja izmantot Igaunijas valsts ģerboni, piemēram, Igaunijas vēstniecības rietumos, kas pēc okupācijas nepārtrauca savu darbību. Ģerbonis atguva savu valsts ģerboņa statusu 1990. gada 7. augustā. 1993. gada 6. aprīlī tā statuss tika nostiprināts ar Ģerboņa likumu (Riigivapi seadus). Igaunijas valsts ģerbonis sastāv no zelta vairoga, uz kura attēlotas trīs, zilas krāsas lauvas passant gardant stāvoklī, un diviem zelta ozollapu zariem, kas aptver vairogu. Pastāv arī Igaunijas Republikas mazais ģerbonis, kurā atšķirībā no lielā ģerboņa nav zelta ozollapu zaru.