Izspiedējprogrammatūra
Izspiedējprogrammatūra (angļu: ransomware), dažkārt arī saukta par izspiedējvīrusu vai šifrētājvīrusu, ir ļaunprogrammatūra, kas bloķē sava upura pieeju datora failiem vai draud tos publicēt un pieprasa izpirkuma maksu. Vienkāršāki izspiedējprogrammatūras veidi tikai bloķē visu datora sistēmu, nemainot failus, taču sarežģītākas izspiedējprogrammatūras šifrē failus, padarot tos nelietojamus, kamēr nav samaksāts izpirkums, lai tos atšifrētu. Atgūt failus bez šifrēšanas atslēgas (encryption key) ir problemātiski, un grūti izsekojamas kriptovalūtas, piemēram Bitcoin, ko izmanto, maksājot izpirkumu, padara ļaundaru izsekošanu un notiesāšanu ļoti grūtu. Izspiedējprogrammatūru parasti izplata ar Trojas zirga ļaunprogrammatūru, kas maskēta kā derīgs fails, ko lietotājs lejupielādē vai atver kā epasta pielikumu. Taču viens pazīstams izspiedējprogrammatūras piemērs — "WannaCry" — automātiski izplatījās starp datoriem bez lietotāju darbībām. Sākot jau ar 1989. gadu, kad tika dokumentēta pirmā izspiedējprogrammatūra "AIDS trojan", izspiedējprogrammatūru krāpšanas gadījumu skaits ir ievērojami pieaudzis. 2018. gada pirmajos 6 mēnešos notika 181.5 miljoni izspiedējprogrammatūru uzbrukumu. Tas ir par 229% vairāk nekā tajā pašā laika posmā 2017. gadā. 2014. gada jūnijā antivīrusu programmatūras ražotājs "McAfee" paziņoja, ka pēdējā ceturkšņa laikā savākts dubults skaits izspiedējvīrusu paraugu, salīdzinot ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā. Īpaši veiksmīga bija CryptoLocker izspiedējprogrammatūra, iekasējot ap 3 miljoniem ASV dolāru, pirms tās darbību 2014. gada vidū izbeidza varasiestādes. "CryptoWall" izspiedējprogrammatūra pēc ASV Federālās izmeklēšanas biroja (angļu: Federal Bureau of Investigation (FBI)) aplēsēm līdz 2015. gada jūnijam iekasējusi vairāk kā 18 miljonus ASV dolāru. 2020. gadā izspiedējprogrammatūru nodarītie zaudējumi pārsniedza 29.1 miljonus ASV dolāru. Amerikāņu kiberdrošības uzņēmums "SonicWall" ziņo, ka 2021. gadā noticis ap 623 miljoniem izspiedējprogrammatūru uzbrukumu.