Smadzeņu artērijas
Smadzeņu artērijas jeb cerebrālās artērijas raksturo trīs galvenos artēriju pārus un to atzarus, kas perfūzē smadzeņu smadzenes. Trīs galvenās artērijas ir: Priekšējā smadzeņu artērija (ACA (latīņu: arteria cerebri anterior)), kas piegādā asinis smadzeņu mediālajai daļai, ieskaitot frontālās un priekšējās parietālās daivas augšējo daļu, Vidējā smadzeņu artērija (MCA vai ACM (latīņu: arteria cerebri media)), kas piegādā asinis lielākajai daļai smadzeņu sānu daļas, ieskaitot temporālo un sānu-parietālo daivu. Tā ir lielākā no smadzeņu artērijām, un to visbiežāk ietekmē insults, Mugurējā smadzeņu artērija (PCA vai ACP (latīņu: arteria cerebri posterior)), kas piegādā asinis smadzeņu aizmugurējai daļai, ieskaitot pakauša daivu, talāmu un vidussmadzenes. Gan ACA, gan MCA izriet no iekšējās miega artērijas karotīdās daļas (arteria carotis interna), savukārt PCA atzarojas no mugurējās savienotājartērijas (arteria cerebri communicans posterior) krustpunkta un bazilārās artērijas (arteria basilaris) priekšējās daļas. Trīs artēriju pāri ir savienoti caur priekšējo savienotājartēriju (arteria communicans anterior) un mugurējo savienotājartēriju. No visām trim artērijām iziet artērijas, kas perforē smadzenes mediālajā centrālajā daļā pirms atzarošanās un tālākas bifurkācijas. Artērijas parasti tiek sadalītas dažādos segmentos no 1 līdz 4 vai 5, lai norādītu, cik tālu atrodas zara līmenis ar zemākiem skaitļiem, kas apzīmē asinsvadus tuvāk avota artērijai. Lai gan artērijas, kas atzarojas no šiem asinsvadiem, saglabā zināmu noturības aspektu izmēra un novietojuma ziņā, tomēr pastāv liela topogrāfijas, atrašanās vietas, avota un pamanāmības dažādība.