Tumšā matērija
Tumšā matērija astronomijā un kosmoloģijā ir apzīmējums matērijai, kas neizstaro nekādu elektromagnētisko starojumu un to nevar novērot tieši ar optiskām vai radio metodēm. Netieši par tās eksistenci liecina gravitācijas efekti. Tiek lēsts, ka tumšā matērija sastāda 83% no visas matērijas Visumā. Tumšā matērija varētu būt barionu vai nebarionu matērija. Nelielas daļa tumšās matērijas varētu būt parastā matērija, kas kaut kādu apstākļu dēļ neizstaro vai ļoti maz izstaro elektromagnētisko starojumu. Lielākā daļa slēptās masas, domājams, tomēr nav veidota no atomiem un nemijiedarbojas ar parasto matēriju ar elektromagnētisko spēku palīdzību. Nebarionu matērija varētu būt neitrīno, kā arī tādas hipotētiskas daļiņas kā aksioni vai supersimetriskās daļiņas. Nebarionu matērija tiek klasificēta atkarībā no to veidojošo daļiņu masas un (vai) to tipiskajiem ātrumiem (masīvākās daļiņas kustas lēnāk). Ir trīs nebarionu matērijas hipotēzes: karstā tumšā matērija, siltā tumšā matērija un aukstā tumšā matērija, kā arī vairākas to kombinācijas. Visvairāk diskutētā ir aukstā tumšā matērija, kuras pamatā par visiespējamāko uzskata neitralīno. Karstā tumšā matērija varētu sastāvēt no masīviem neitrīno. Eksistē arī teorijas, kas galaktiku kustību anomālijas izskaidro bez slēptas masas nepieciešamības.