Misisipi (upe)
Šis raksts ir par upi. Par citām jēdziena Misisipi nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Misisipi (angļu: Mississippi, izrunā: /ˌmɪsɪˈsɪpi/, no odžibvu valodas misi-ziibi — ‘lielā upe’) ir upe Amerikas Savienoto Valstu centrālajā daļā starp Klinšu kalniem un Apalačiem. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas Misūri upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā garākā upe pasaulē. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no Itaskas ezera Minesotas štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem (Minesotu, Viskonsinu, Aiovu, Ilinoisu, Misūri, Kentuki, Tenesī, Ārkanzasu, Misisipi un Luiziānu), līdz ietek Meksikas līcī. Misisipi gada notece ir 12 743 km³ jeb vidēji 16 200 m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat 28 160 m³/s, kas parasti ir arī plūdu laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir 2 981 076 km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās Ziemeļamerikas kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km. Lielākās pilsētas, kas atrodas Misisipi krastos, ir Mineapolisa, Sentluisa, Memfisa, Batonrūža un Ņūorleāna. Pirmais eiropietis, kas 1541. gadā sasniedza Misisipi upi, bija spānis Ernando de Soto. Misisipi ir kļuvusi par vienu no noslogotākajiem upju ceļiem pasaulē. Daudzos amerikāņu rakstnieka Marka Tvena darbos darbība notiek pie Misisipi (viens no slavenākajiem ir "Haklberija Fina piedzīvojumi").