Zobi
Zobi ir cieti veidojumi mutes dobumā vairākumam mugurkaulnieku. Tie veic barības satveršanas, nokošanas un sasmalcināšanas funkciju. Daži mugurkaulnieki, galvenokārt plēsēji, tos izmanto arī medīšanai un aizsardzībai. Cilvēkam zobi vajadzīgi arī artikulēto skaņu veidošanā. Zobi nav veidoti no kaula, tie ir dažādu blīvu un ļoti cietu audu veidojums. Zobu saknes ir no ārpuses nosegtas ar smaganām, kuras veic aizsargfunkciju pret ārējās vides ietekmi. Katrai zīdītāju sugai ir atšķirīgi zobi, tāpēc paleontologi pēc fosiliju zobiem var noteikt konkrētās sugas izcelsmi. Tas ir pats vienkāršākais veids, kā pēc fosilijām noteikt sugas identitāti.[nepieciešama atsauce] Dzīvniekus iedala zālēdājos un gaļēdājos, un tāpēc arī katram no šiem dzīvniekiem ir sava zobu forma. Zālēdājiem tie vairāk ir noapaļotas formas, lai vieglāk būtu barību sakošļāt, bet gaļēdājiem tie parasti ir ļoti smaili, lai vieglāk varētu nogalināt un saplosīt savu medījumu. Cilvēkiem pirmie zobiņi sāk parādīties apmēram no sešu mēnešu vecuma, kas jaundzimušajam parasti ir sāpīgs periods, lai gan pa retam ir arī tādi gadījumi, ka piedzimst bērns ar vienu vai vairākiem zobiņiem. Šādus zobiņus mēdz saukt par jaundzimušo zobiņiem.