Espreso
Espreso (itāļu: espresso; [eˈsprɛsso]) ir itāļu izcelsmes kafijas pagatavošanas metode, kurā neliels daudzums gandrīz verdoša ūdens (apmēram 90 °C) tiek izspiests caur smalki maltām kafijas pupiņām ar 9—10 bāru (900—1000 kPa) spiedienu. Espreso kafiju var pagatavot no visdažādākajām kafijas pupiņām un dažādām grauzdēšanas pakāpēm. Espreso ir izplatītākais kafijas pagatavošanas veids Dienvideiropā, jo īpaši Itālijā, Spānijā, Portugālē, Šveicē, Dienvidu Francijā un Bulgārijā. Espreso parasti ir biezāks par kafiju, kas pagatavota ar citām metodēm, un tam piemīt silta medus viskozitāte. Tas ir saistīts ar lielāku suspendēto un izšķīdušo cietvielu koncentrāciju un virsū esošo crema (putas ar krēmīgu konsistenci). Pagatavošanas spiediena rezultātā tipiskā espreso tasītē aromāti un ķīmiskās vielas ir ļoti koncentrētas. Trīs izkliedētās fāzes padara espreso unikālu. Pirmā izkliedētā fāze ir eļļas pilienu emulsija. Otrajā fāzē tiek suspendētās cietās vielas, bet trešā ir gāzes burbuļu vai putu slāņa veidošanās. Ļoti mazu eļļas pilienu izkliede mutē tiek uztverta kā krēmīga. Šī espreso īpašība veido dzēriena pamatgaršu. Eļļas pilieni saglabā vairākus aromātiskos savienojumus, kas tiek zaudēti gaisā citās kafijas formās. Tas saglabā espreso kafijas aromātu. Espreso ir arī pamats dažādiem kafijas dzērieniem, ieskaitot caffè latte, kapučīno, caffè macchiato, caffè mocha, flat white un caffè Americano. Espreso satur vairāk kofeīna uz tilpuma vienību nekā lielākajā daļā kafijas dzērienu, taču, tā kā parastais porcijas lielums ir daudz mazāks, kopējais kofeīna saturs ir mazāks nekā krūzē parastas pagatavotas kafijas. Faktiskais kofeīna saturs jebkurā kafijas dzērienā atšķiras atkarībā no izmēra, pupiņu izcelsmes, grauzdēšanas metodes un citiem faktoriem, taču tipiskā 1 unces (28 gramu) espreso porcija parasti satur 65 miligramus kofeīna, bet tipiskā filtrētās kafijas porcijā parasti ir 150 līdz 200 mg.