Petavijs
Petavijs (Petavius) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas uz dienvidaustrumiem no Pārpilnības jūras. Krāteris nodēvēts franču jezuītu teologa un hronologa Dionīsija Petavija vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība. Petavija krāteris izveidojies laikposmā pirms apmēram 3,75 – 3,85 miljardiem gadu. Krāterim ir plats, lēzens valnis ar nevienmērīgu augstumu. Dibens krāterim ir izliekts uz augšu, to klāj izplūdusī lava, krātera centrā atrodas ievērojama klinšu grēda, kuras augstākā virsotne sasniedz apmēram 5 km augstumu. Dibena virsmu šķeļ vairākas nozīmīgas plaisas ar kopējo nosaukumu Rimae Petavius, no kurām lielākā plaisa stiepjas no krātera ziemeļiem uz centru un tālāk dienvidrietumu virzienā, aptuveni 110 km garumā. Krāteris vislabāk redzams trešajā dienā pēc jauna mēness fāzes iestāšanās. Tad ēnas uz apkārtējā fona vislabāk izceļ stāvās krātera malas un klintis. Krātera ziemeļrietumu malā piekļaujas Rotslijs (Ø 57 km), uz ziemeļiem atrodas Vendelins (Ø 147 km), ziemeļu-ziemeļaustrumu – Holdens (Ø 48 km), uz ziemeļaustrumiem atrodas Balmers (Ø 136 km), uz dienvidaustrumiem –Hāze (Ø 83 km) un Paličs (Ø 41 km), uz dienvidrietumiem – Snellius (Ø 86 km).