Lietuviešu karagājiens uz Kursu (1245)
Šis raksts ir par 1245. gada lietuviešu karagājienu uz Kursu. Par citām jēdziena Karagājiens uz Kursu nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. 1245. gada lietuviešu karagājiens uz Kursu notika apmēram gadu pēc Embūtes kaujas, un tajā piedalījās ap 5000 lietuviešu karavīru. Nonākuši Kursā, tie kādā ielejā izveidoja apmetni un viņu labieši sapulcējās uz kara apspriedi. Daudz mazāks skaits Livonijas ordeņa brāļu, vācu krustnešu un to kuršu sabiedroto izlēma negaidīti uzbrukt lietuviešu karaspēka vadoņu sapulcei. Bruņinieki ar zirgiem pēkšņi uzbruka labiešiem, un kurši nogalināja tos, kas stājās pretī uzbrucējiem. Kaujā krita puse no lietuviešiem, bet neviens no ordeņa brāļiem. Uzvarēto zirgi un ieroči tika sadalīti starp vāciešiem un kuršiem. Kaujas vieta hronikā nav norādīta, bet pēc Atskaņu hronikas teksta "Tad vienu gadu atteicās uz Embūti tas ceļā doties; to varu teikt jums nešauboties" var noprast, ka karagājiens bija atkal vērsts pret Embūtes zemi, kas atradās Livonijas ordeņa un Lietuvas dižkunigaiša Mindauga teritoriālo interešu sadures zonā.