Marsa pavadoņi
Marsa pavadoņi ir Foboss un Deimoss. Pastāv uzskats, ka abi pavadoņi ir Marsa gravitācijas notverti asteroīdi. Abi pavadoņi izceļas ar to, ka apriņķo Marsu gandrīz virs tā ekvatora un zemās orbītas dēļ tos nav iespējams redzēt no Marsa polārajiem apgabaliem, jo tie vienmēr ir zem horizonta. Izmēru ziņā Foboss pie Marsa debesīm ir līdzvērtīgs 1/3 pilnam Mēnesim uz Zemes, attiecīgi Deimoss, kas ir mazāks, pie Marsa debesīm izskatās līdzīgi kā Venera pie Zemes debesīm rītos vai vakaros. Pavadoņu mazo izmēru dēļ uz Marsa nav novērojami pilni Saules aptumsumi, jo Saules leņķiskais izmērs ir lielāks par abu pavadoņu izmēriem, taču šo trūkumu kompensē Fobosa pilnie aptumsumi, kuri notiek gandrīz katru nakti, kad Foboss nonāk Marsa ēnā. Fobosa un Deimosa kustība pie Marsa debesīm krasi atšķiras no Mēness kustības pie Zemes debesīm. Ātrais Foboss lec rietumos, ātri veic ceļu pāri debesjumam, lai rietētu austrumos un pēc 11 stundām lec atkal. Salīdzinoši lēnais Deimoss lec austrumos, taču lec lēni. Ņemot vērā Marsa rotāciju (~24 stundas), Deimosam nepieciešamas gandrīz 3 dienas, lai paveiktu pilnu ceļu pie debesīm un lēnām norietētu rietumos. Abi pavadoņi, tāpat kā Mēness, paisuma spēku ietekmē Marsam vienmēr ir pagriezuši vienu pusi. Fobosa ātrās rotācijas dēļ, kas apsteidz Marsa rotāciju, tas pēc vairākiem miljoniem gadu sadalīsies gabalos un nogāzīsies uz Marsa. Dažas krāteru rindas uz Marsa liecina, ka Marsam varētu būt bijis vairāk pavadoņu, kas sadalījušies un nolijuši pār Marsa virsmu. Mūsdienu astronomu centieni atklāt vēl kādu Marsa pavadoni nav vainagojušies ar panākumiem. Abus pavadoņus 1877. gadā atklāja amerikāņu astronoms Asafs Hols, kas pavadoņiem deva kara dieva Marsa pavadoņu vārdus - Bailes (Foboss) un Šausmas (Deimoss). Hola vārdā nosaukti krāteri uz Fobosa un Mēness. Spekulācijas par Marsa pavadoņiem pirmais izvirzīja Johaness Keplers, kurš pat pareizi pareģoja pavadoņu skaitu, taču viņa loģikas pamatā bija fakts, ka Jupiteram bija (tajā laikā zināmi) 4 pavadoņi, bet Zemei viens un tāpēc būtu tikai loģiski, ka Marsam, kas atradās starp šīm divām planētām, būtu 2 pavadoņi. 1726. gadā publicētajā Džonatana Svifta stāstā Gulivera ceļojumi 3. nodaļā pieminēti Laputas zinātnieku atklājumi, kas Marsam atklājuši divus pavadoņus, kuri apriņķo planētu attiecīgi 3 un 5 Marsa diametru attālumā un planētu apriņķo attiecīgi 10 un 21 stundu laikā. Svifta literārā fantāzija laikaposmā, kad nepastāvēja pietiekami spēcīgi teleskopi, kas spētu saskatīt Marsa pavadoņus, tiek vērtēta kā apbrīnojama sakritība, jo patiesībā pavadoņi atrodas 1,4 un 3,5 Marsa diametru attālumā un apriņķo planētu 7 un 30 stundu laikā. Tabulā norādīti Marsa pavadoņi (sākot ar tuvāko planētai).