Saules enerģija
Saules enerģija ir enerģija, kuru Saule izstaro elektromagnētisko viļņu veidā, cilvēki galvenokārt to jūt gaismas un siltuma veidā. Saules enerģija ir ļoti svarīga dzīvības norisēm uz Zemes, piemēram, augi fotosintēzē iegūst sev nepieciešamo enerģiju. Tā nosaka arī Zemes klimatu. Saules enerģija ir viens no atjaunīgās enerģijas avotiem. Lai gan mūsdienās tehnoloģiskie risinājumi neļauj efektīvi izmantot saules enerģiju, tiek uzskatīts ka nākotnē tieši saules enerģija būs visnozīmīgākā, ko cilvēce iegūs no dabas. 2017. gadā 2% no visas pasaulē iegūtas elektroenerģijas deva saules enerģija. Elements, kas ražo elektroenerģiju no saules enerģijas, ir saules baterija, bet ar saules kolektoriem iegūst siltumenerģiju. Kopējais saules enerģijas starojuma daudzums, kas sasniedz Zemes virsmu, ir pietiekams un vairāk nekā 10 000 reizes pārsniedz ikgadējo pasaules enerģijas patēriņu. Prognozes rāda, ka Saules enerģija varētu veidot galveno pamatieguldījumu pasaules elektroenerģijas ražošanā un līdz 2020. gadam ik gadu sasniegt darījumus 75 miljardu eiro apmērā.[nepieciešama atsauce] Saule ir ārkārtīgi spēcīgs enerģijas avots, un saules gaisma ir lielākais enerģijas avots, ko saņem Zeme, bet tās intensitāte pie Zemes virsmas patiesībā ir diezgan zema. Tas būtībā skaidrojams ar milzīgo radiālo starojuma izplatīšanos no tālās Saules. Salīdzinoši niecīgs papildu zaudējums ir Zemes atmosfēras un mākoņu dēļ, kas absorbē vai izkliedē šo starojumu. Līdz Zemes virsmai nonāk 54 procenti no ienākošā saules starojuma. Gandrīz 50 procenti no šī starojuma ir redzamā gaisma, 45 procenti ir infrasarkanais starojums, bet pārējais ir ultravioletais starojums un cita veida elektromagnētiskais starojums.