Normandiešu dinastija
Normandiešu dinastija (angļu: House of Normandy) bija normaņu aristokrātu dzimta, kas valdīja Normandijas hercogistē (911—1135) un Anglijas Karalistē (1066—1135). Dinastiju dibinājis vikings, pirmais Normandijas hercogs Rollo (Hrólf — Hrolfs Kājāmgājējs, 860—932), Rognvalda Eisteinsona (Rognvald Eysteinsson) dēls, kuram Rietumfrancijas karalis Šarls III Vientiesis 911. gadā bija spiests atdot lēnī Normandiju. Tā kā pēdējais anglosakšu Veseksas dinastijas Anglijas karalis Edvards Grēksūdzētājs 1066. gada 4. janvārī mira, neatstājot mantinieku, toties testamentā kā savu pēcnācēju bija norādījis savu brālēnu Normandijas hercogu Viljamu, tas nekavējoties ar karaspēku ieradās Anglijā. Normaņi kaujā pie Heistingsas sakāva ievēlēto anglosakšu karali Haroldu II Godvinsonu un 26. decembrī hercogs Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I.