Kromvela Īrijas iekarošana
Kromvela Īrijas iekarošana bija pēdējais posms Anglijas kolonizācijā Īrijā: militārais konflikts 1649–1653. gadā, daļa no Trīs karaļvalstu kara, kura laikā Anglijas parlamenta spēki Olivera Kromvela vadībā atkārtoti iebruka iepriekš iekarotajā Īrijā, reaģējot uz 1641. gada īru sacelšanos un Īrijas katoļu Konfederācijas dibināšanu, ko veica Anglijas revolūcijā sakautie rojalisti. Konflikts beidzās ar īru karaspēka sakāvi, zemju konfiskāciju no katoļu muižniekiem, to sadali starp protestantiem, kas bija pārcēlušies no Anglijas, kā arī Īrijas apmetnes akta izdošanu (1652. gadā, pārskatīts 1662. gadā). Īrijas iedzīvotāju zaudējumi konflikta rezultātā tiek lēsti no 15–25% līdz radikālām aplēsēm par 50% un pat 56%. 1641. gadā Īrijā bija vairāk nekā 1,5 miljoni iedzīvotāju, bet 1652. gadā bija palikuši tikai 850 000, no kuriem 150 000 bija angļu un skotu ieceļotāji.