Helsinki-86
Helsinki-86 bija Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa, ko 1986. gada jūnijā Liepājā nodibināja Linards Grantiņš, Raimonds Bitenieks un Mārtiņš Bariss, ar mērķi sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības. Uz ārzemēm tika nosūtīta 17 personu protesta vēstule pret PSKP CK un Latvijas KP CK, kā arī "Helsinki-86" dibināšanas dokumenti, kas izraisīja plašu rezonansi. 1987. gada 14. jūnijā grupa organizēja ziedu nolikšanas ceremoniju komunistiskā terora upuru piemiņai pie Brīvības pieminekļa Rīgā. 1987. gada 23. augustā grupa organizēja demonstrāciju Molotova-Rībentropa pakta nosodījumam. Tā paša gada 18. novembrī "Helsinki-86" svinēja Latvijas neatkarības proklamēšanas dienu. 1988. gada 25. janvārī Liepājā 10 jaunieši pie grupas "Helsinki-86" nodibināja Jauniešu apvienību “Tēvzemei un Brīvībai”. 1988. gada 14. jūnijā pirmo reizi Latvijas pēckara vēsturē demonstrācijas laikā grupas "Helsinki-86" biedrs Konstantīns Pupurs cauri visai Rīgai, no Brīvības pieminekļa līdz Brāļu Kapiem, iznesa Latvijas sarkanbaltsarkano karogu. 1989. gada 23. augustā notika akcija "Baltijas ceļš". Igaunijas, Latvijas un Lietuvas iedzīvotāji, sadevušies rokās no Tallinas līdz Viļņai, demonstrēja savu vienotību valstu neatkarības atjaunošanā. 1997. gadā uz sabiedriskās organizācijas "Helsinki-86" bāzes tika izveidota politiskā partija. Tieslietu ministrijā to reģistrēja 1998. gada 2. janvāri. Par partijas pirmo priekšsēdētāju kļuva Heinis Lāma. Kā politiskā partija "Helsinki-86" bez sekmēm mēģināja piedalīties 7. Saeimas vēlēšanās un 2001. gada pašvaldību vēlēšanās Rīgā. 2003. gadā uz "Helsinki-86" bāzes tika izveidota jauna nacionāla politiskā partija — Nacionālā Spēka Savienība (NSS), kurā līdz tās likvidācijai darbojās vairāki "helsinkieši".