Horvāti
Horvāti (horvātu: Hrvati, senāk latviski saukti par kroātiem) ir nācija, kas pieder pie dienvidslāvu tautu grupas, un lielākoties apdzīvo Balkānu pussalas ziemeļu daļu. Tā ir Horvātijas pamatnācija. Horvātu tautība izveidojās ap 10. gadsimtu, kad pastāvēja pirmā Horvātijas valsts. Vēlāk horvāti dzīvoja Ungārijas (12. — 16. gadsimts), Austrijas (16. gadsimts — 1. pasaules kara beigas) pakļautībā. No 1918. līdz 1991. gadam, kad tika pasludināta neatkarīga Horvātijas valsts, viena no Dienvidslāvijas tautām. Horvāti runā horvātu valodā. Pirmie rakstu pieminekļi tiek datēti ar 13. gadsimtu. Horvātu literārās valodas aizsākumi meklējami 19. gadsimta 1. pusē. Rakstībā lieto latīņu alfabētu. Pēc ticības kristieši, no kuriem lielākā daļa ir katoļi. Horvātijā, kur horvāti ir pamatnācija, dzīvo gandrīz 4 miljoni horvātu. Ap 600 tūkstošiem horvātu dzīvo arī Bosnijā un Hercegovinā. Kopumā ārpus Horvātijas mīt ap 4,5 miljoniem horvātu.