Multikulturālisms
Multikulturālisms jeb daudzkulturālisms ir ideoloģija, politika un diskurss, kas iestājas par kultūras plurālisma vērtībām un kultūras formu daudzveidības saglabāšanu. Multikulturālisma kontekstā atšķirības tiek apzīmētas nevis ar jēdzienu „svešs”, bet gan „atšķirīgs”. Atšķirības domāšana norāda, ka jebkuram atšķirīgajam ir tiesības pastāvēt tāpēc, ka tas ir vēsturiski veidojies, ka ar to saistās savdabība, ka tas ir neaizstājams ar otru, nevar ieņemt otra vietu, ka tā funkcijas ir vienreizīgas un tāpēc neaizstājamas. Multikulturālisma galvenā ideja ir balstīta uz vēlmi, lai valstī, kurā dzīvo vairākas etniskās grupas ar atšķirīgām kultūrām, tiktu saglabāts līdzsvars un neviena no kultūrām netiktu apspiesta, kā arī tiktu radīti labvēlīgi apstākļi kultūru attīstībai. 1970. gadi iezīmēja multikulturālisma izplatību pasaulē. Pēc britu profesora Bhihu Pareha (Bhikhu Parekh) domām, vislabāk šo konceptu ir uztvert nevis kā politisku doktrīnu ar savu programmu un nevis kā filozofiju un teoriju, kas nosaka cilvēka vietu pasaules sistēmā, bet gan kā cilvēku dzīves veidu. A. Kuropjatniks (А. Куропятник) atzīmē, ka multikulturālā sabiedrībā līdzās pastāv un sadzīvo cilvēku grupas, kurām ir dažāda etnokulturālā piederība. Pie šādām grupām pieskaita ne tikai imigrantus, bet arī mazākumtautības, kurām ir sava valoda, reliģija, kopēja izcelsme, etniskā teritorija un līdzīgi politiskie uzskati. Multikulturālisms kā daudzu sabiedrību raksturiezīme ir kultūru plurālisma atzīšana un nostiprināšana. Aizstāvot kultūru dažādību, multikulturālisms balstās uz to, ka kultūras atšķirības valstī kā organizētajā sabiedrībā nepazūd un netiek nolīdzinātas, bet gan eksistē ar nostiprināšanas tendenci. Par kultūras atšķirībām var uzskatīt valodu, tradīcijas, reliģiju, vērtības.