Smadzeņu insults
Smadzeņu insults (latīņu: insultus cerebri no latīņu: insultare — "ielēkt"‚ "pazemot") jeb smadzeņu trieka (latīņu: apoplexia cerebri no grieķu: ἀποπληξία — "trieciens") ir medicīnisks stāvoklis, kurā asinsrites traucējumi smadzenēs izraisa šūnu nāvi. Ir divi galvenie insulta veidi: išēmisks, ko izraisa asinsrites trūkums, un hemorāģisks, ko izraisa asiņošana. Abi izraisa bojājumus smadzeņu daļu pareizai darbībai. Insulta pazīmes un simptomi var ietvert nespēju pārvietoties vai nespēju sajust vienā ķermeņa pusē, problēmas ar izpratni vai runāšanu, reiboni vai redzes zudumu vienā ķermeņa pusē. Pazīmes un simptomi bieži parādās drīz pēc insulta sākšanās. Ja simptomi ilgst mazāk nekā vienu vai divas stundas, insults ir pārejoša išēmiska lēkme (TIL), ko sauc arī par mikroinsultu. Hemorāģisks insults var būt saistīts arī ar smagām galvassāpēm. Insulta simptomi var būt pastāvīgi. Ilgtermiņa komplikācijas var būt pneimonija un urīnpūšļa kontroles zudums. Biežākais cēlonis ir smadzeņu infarkts, kad kādā no smadzeņu asinsvadiem nosprostojuma dēļ pēkšņi pārtrūkst asinsapgāde, retāk smadzeņu asinsizplūdums jeb "hemorāģiskais insults" asinsvadu anomāliju un augsta asinsspiediena dēļ. Akūtus asinsrites traucējumus galvas smadzenēs sauc par cerebrālo insultu, bet muguras smadzenēs — par spinālo insultu. Insultu visbiežāk izraisa sirds-asinsvadu slimības — ateroskleroze, hipertensija, vaskulīts, asinsvadu attīstības anomālijas, mirdzaritmija u.c.