Gidanas pussala
Gidanas pussala (krievu: Гыданский полуостров) ir mazapdzīvota pussala Āzijas galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krievijas Federācijas Jamalas Ņencu autonomā apvidus un Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajona sastāvā. Nosaukta pēc Gidas upes pussalas ziemeļos, kura savukārt nosaukta pēc šeit dzīvojušās ņencu cilts. Pussala izvietojusies Karas jūras dienvidu piekrastē starp Obas un Jeņisejas upju grīvām. Rietumos to norobežo Obas un Tazas līci, austrumos — Jeņisejas līcis. Par dienvidu robežu tiek uzskatīta ūdensšķirtne starp Mesojahas ziemeļos un Boļšaja Hetas un Tazas upju baseiniem dienvidos. Krasta līnija stipri izrobota, ziemeļos pussalas teritorijā iestiepjas 250 km garais Gidanas līcis, kas sadala pussalas ziemeļus Javajas un Mamutu pussalās. Pussalas teritoriju klāj līdzenuma tundra; ziemeļos galvenokārt sūnas un ķērpji, dienvidos — mežatundras skrajmežs. Daudz ezeru, lielākais no tiem — Jambuto. Lielākās upes ir Juribeja, Mesojaha un Gida. Arktiskais klimats; janvāra temperatūras −26 līdz −30 °C, jūlija — 4 līdz 11,5 °C. Pussala maz apdzīvota, kopējais pastāvīgo iedzīvotāju skaits ap 6500, galvenokārt ņenci un krievi. Ir divas pastāvīgi apdzīvotas vietas — Gida (3692 iedzīvotāji 2019. gadā) Gidanas līča dienvidu galā un Antipajuta (2707) Tazas līča krastā. Galvenā nodarbošanās ir briežkopība un zvejniecība. Piekrastē vairākas bijušās polārstacijas (Ļeskina, Tadibejaha, 60 ļet VLKSM). Pussalas dienvidos atklātas Mesojahas naftas un dabasgāzes iegulas, kuras ekspluatē kopš 2016. gada.