Vieglatlētika
Vieglatlētika ir sporta veids, kurā apvienotas vairākas skriešanas, lēkšanas, soļošanas un mešanas disciplīnas. Tā bieži tiek dēvēta par "sporta karalieni". Sporta veidu pārrauga Starptautiskā Vieglatlētikas federācija (World Athletics). Sporta veida vienkāršība un minimāla dārga ekipējuma vajadzība vieglatlētiku ir padarījusi par vienu no masveidīgākajiem sporta veidiem. Pārsvarā tas ir individuālais sporta veids, tomēr ir dažāda garuma stafešu sacensības un sacensības, kurās sportistu rezultāti tiek summēti komandu ieskaitē. Vieglatlētika ir viens no plašākajiem sporta veidiem disciplīnu skaita ziņā, piemēram, olimpiskajās spēlēs vieglatlētikā tiek sadalīti 47 medaļu komplekti (24 vīriešiem un 23 sievietēm). Organizētas vieglatlētikas sacensības ir notikušas jau Antīko olimpisko spēļu laikā (776. gads p.m.ē.). Vieglatlētikas sacensības var notikt gan stadionā, gan telpās manēžā. Atklātā stadiona skrejceļš ir 400 metrus garš (katra celiņa platums ir 1,22 m), bet manēžā, kur notiek sacensības telpās, — 200 metrus garš. Ārtelpās tam parasti ir 8—9 paralēli celiņi, bet iekštelpās to skaits svārstās starp 4 un 6 celiņiem. Nozīmīgākās vieglatlētikas sacensības ir olimpiskās spēles, kas notiek ik pēc četriem gadiem. Katrā nepāra gadā notiek Pasaules čempionāts vieglatlētikā, bet pāra gados notiek arī Eiropas čempionāts vieglatlētikā. Katru gadu notiek arī Dimanta līgas (agrāk Zelta līgas) sacensību sērija, kuras uzvarētājam pasniedz balvu 1 miljonu ASV dolāru. Sacensības notiek arī sportistiem ar fiziskiem traucējumiem, kā arī jaunatnei. Vieglatlētikā tiek fiksēti labākie sasniegumi — pasaules rekordi.