Astainie abinieki
Astainie abinieki (Caudata) ir abinieku klases (Amphibia) kārta, kas apvieno apmēram 614 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 2 apakškārtās. Tā ir senākā un primitīvākā abinieku kārta, kuras pārstāvji vairāk nekā citas abinieku grupas ir saistīti ar ūdeni. Apmēram 200 sugas dzīvo tikai ūdenī, vairākas – daļēji ūdenī un tikai nedaudzas sugas pārgājušas dzīvot uz sauszemi. Tām ir raksturīgs slaids, ķirzakveidīgs ķermenis, īsa purna daļa un gara aste. Reizēm mūsdienās dzīvojošās sugas nodala no aizvēsturiskajām sugām, tās izdalot atsevišķā grupā — Urodela. Senākās zināmās astaino abinieku fosilijas atrastas Ķīnā un Kazahstānā. Tās ir apmēram 164 miljonus gadu vecas (pluss, mīnuss 4 miljoni gadi) un saglabājušās no Juras perioda vidus. Lai arī astainie abinieki ārēji ir līdzīgi ķirzakām, tās savstarpēji nav tuvu radniecīgas grupas un tuvākie radinieki tiem ir bezastainie abinieki (vardes un krupji). Abas grupas — astainie abinieki un bezastainie abinieki — kopā tiek iedalītas varžu virskārtā (Batrachia).