Gundegu dzimta
Gundegu dzimtas (Ranunculaceae) augi sastopami Ziemeļu puslodē, lakstaugi, reti puskrūmi, nelieli krūmi, liānas. Lapas sakārtotas spirāliski, pieder gan sauszemes, gan ūdensaugiem. Heterofolija — dažādas lapas. Ziedi vientuļi vai sakopoti ziedkopās (ķekarveidīgi vai skarveida). Divdzimumu, retāk viendzimuma ziedi, aktinomorfi, pagarināta zieda ass. Apziednis var būt vienkāršs vai divkāršs. Daudziem augiem kauslapas un vainaglapas var būt ar piesi. Putekšņlapu daudz, apputeksnē kukaiņi. Ginecejs apokarps, augļi — sēklenes vai arī somiņas. Ietilpst: indīgi augi, satur alkaloīdus un glikozīdus, žāvējot indīgās vielas sadalās. Izmanto: sirds līdzekļu izgatavošanā Adonis vernalis, daudz krāšņumaugu (kurpītes (Aconitum), ziemziedes), nektāraugi (gundegas (Ranunculus), saulpurenes (Trollius), tīruma zilausis (Consolida regalis)). Aizsargājami: dzeltenā kurpīte (Aconitum lasiostomum), augstais gaiļpiesis (Delphinium elatum), meža ozolīte, meža vizbulis (Anemone sylvestris), šķeltlapu silpurene. Dzimtā ir >50 ģintis un apm. 2000 sugas. Latvijā ir 14 ģintis un 44 sugas.