Latvijas pamatieži
Latvijas pamatieži ir ieži, kas ir veidojušies ne mazāk kā pirms viena līdz diviem miljoniem gadu, un atrodami zem kvartāra nogulumiežiem. Šie ieži ir sagūlušies secīgos nogulumos jūras atkāpšanās vai uzvirzīšanās un jūras straumju dēļ, bet Ledus laikmetos arī ledus slīdēšanas un arī uzgulšanās rezultātā. Pamatieži, kuri veido šo griezumu, ir no paleozoja ēras, sākot ar kembrija, ordovika, silūra, devona, karbona un perma perioda nogulumiem, savukārt Kurzemes dienvidrietumos ir atrodami mezozoja ēras triasa perioda un juras perioda nogulumi, kuri veidojušies aptuveni pirms 251—151 miljoniem gadu. Tie atrodas zem kvartāra iežu segas un pārklāj seno kristālisko pamatklintāju. Lielākajā Latvijas teritorijas daļā pamatiežu virsmu veido devona perioda ieži, kuri sākuši veidoties pirms 360 miljoniem gadu. No šiem iežiem vislabāk pazīstami ir māls, dolomīts un smilšakmens.