Belfāsta
Belfāsta (angļu: Belfast, īru: Béal Feirste) ir ostas pilsēta Apvienotajā Karalistē. Tā ir lielākā pilsēta Ziemeļīrijā un ir tās galvaspilsēta. Otrā lielākā Īrijas salas pilsēta. Pilsētas iedzīvotāji gandrīz vienādi sadalās protestantos (unionistos) un katoļos (nacionālistos). Kopš 1960. gadu beigām, kad Ziemeļīrijā sākās nopietnas kopienu sadursmes, pilsēta ir sadalīta katoļu un protestantu rajonos, ieeja kuros pretējās puses pārstāvjiem bieži vien faktiski ir liegta. Protestanti pārsvarā apdzīvo pilsētas austrumu rajonus, bet katoļi — pilsētas rietumus. Lai izvairītos no sadursmēm, bieži varas iestādes pretējo pušu apdzīvotos rajonus ir atdalījuši ar mūriem. Vārds Belfāsta ir radies no īru valodas vārdiem — Béal Feirste, kas nozīmē "smilšains sēklis upes grīvā". Kaut arī pilsētas apkārtnē cilvēki dzīvojuši gadu tūkstošiem, pilsēta radās 17. gadsimtā kā ieceļojošo angļu un skotu apmetne. Pilsēta attīstījās kā tirdzniecības centrs, bet 18. un 19. gadsimtā kļuva par svarīgu rūpniecības centru. 19. gadsimta beigās Belfāstas kuģubūves rūpnīca Harland and Wolff bija viena no lielākajām pasaulē. Šajā rūpnīcā 1911. gadā tika uzbūvēts pasažieru laineris Titāniks. Pēc Īrijas Brīvvalsts nodibināšanās Belfāsta līdz ar Olsteras provinces lielāko daļu palika Apvienotās Karalistes sastāvā, un Belfāsta kļuva par Ziemeļīrijas galvaspilsētu. Otrā pasaules kara laikā pilsēta smagi cieta vācu aviācijas uzlidojumos.