Raunda
Raunda (franču: Île Ronde — 'Apaļā sala') ir vulkāniskas izcelsmes sala Indijas okeānā, 22,5 km uz ziemeļiem no Maurīcijas. Tās platība 169 ha, maksimālais augstums sasniedz 280 m virs jūras līmeņa. Nelielo saliņu raksturo stāvas nogāzes un klinšaini krasti, kas strauji iesliecas ūdenī. No Maurīcijas cietzemes to nošķir līdz 63 m dziļš šelfs. Raunda ir viena no tā saucamām ziemeļu saliņām. Tāpat šo nelielo "arhipelāgu" veido Ganerskveina, Flata, Gabriela sala, Pižona klints un Sērpenta. Pirmatnīgo Raundu klāja cietkoku meži, kā arī bagātīgas pandānu un palmu audzes. Salas ekosistēmu katastrofāli iedragāja 19. gadsimta pirmajā pusē ievestās kazas un truši. Šīs invazīvās sugas noganīja veģetāciju, izraisot augsnes eroziju. Raunda kalpoja par pēdējo patvērumu Maskarēnu milzu bruņurupučiem, kas izmira ap 1844. gadu. Kopš 1957. gada Raunda kopā ar Sērpentu ir pasludināta par dabas rezervātu. 1979. gadā tika izskaustas kazas, bet 1986. gadā — truši. Pateicoties nosacītai nošķirtībai un vēlākiem stingriem aizsardzības pasākumiem, Raunda 20. gadsimtā saglabājās kā pēdējā mājvieta vairākiem augiem, bezmugurkaulniekiem un piecām rāpuļu sugām. Tā ir viens no svarīgākajiem sauszemes bioloģiskās daudzveidības centriem Maurīcijā. Neraugoties uz sasniegtajiem panākumiem un pūlēm, augsnes erozija joprojām ir nopietnākais šķērslis biotopu atjaunošanai un pilnvērtīgas ekosistēmas izveidošanai. Aprakstīto sugu skaita ziņā Raunda proporcionāli tās platībai ir visapdraudētākais planētas nostūris.