Kolgas muiža
Kolgas muiža (evu: Kolga mõis, vācu: Kolk, Kolck) ir vēsturiskās muižas komplekss Igaunijā, Harju apriņķa, Kūsalu pagastā. 1230. gadā Dānijas karalis Valdemārs II piešķīra apkārtējās zemes Gotlandes Svētās Marijas klosterim. 1298. gadā Kolga pirmoreiz tika minēta rakstos kā klostera īpašumu centrs. Kolgas muižas arhitektūrai bija aizsardzības būves raksturs. Vecā muižas ēka tika sagrauta Livonijas kara laikā, bet pilnībā nojaukta, modernizējot muižas kompleksu 17. gadsimtā. 1581. gadā Zviedrijas karalis Juhans III uzdāvināja Kolgas muižu karavadonim Pontusam de la Gardi. 1658. gadā muiža kļuva par Stenboku ģimenes īpašumu. 19. gadsimta sākumā mūža nogali šeit pavadīja Rīgas militārais gubernators Kristofs fon Benkendorfs. Muiža tika nacionalizēta 1940. gadā. 1642. gadā tika uzcelta pirmā Kolgas muižas ēka. No 1758. līdz 1768. gadam muižas kungu māja tika būtiski pārbūvēta baroka stilā. 1820. gadā tā vēlreiz tika pārbūvēta klasicisma stilā un šāda saglabājušies līdz mūsdienām. 18. gadsimta gaitā muižas kompleksā tika uzceltas daudzas citas ēkas. Mūsdienās, tāpat kā pirms 300 gadiem, muiža ir Stenboku ģimenes īpašums.