Ainažu muiža
Ainažu muiža (vācu: Haynasch) bija Vidzemes muiža, kas atradās mūsdienu Ainažu pilsētas teritorijā. Ainažu (Haynasch) vārds oficiālos dokumentos pirmoreiz parādās 1564. gadā kā kroņa īpašums, bet vēlāk tas nonāk Svētciema muižas īpašumā. 1800. gadā to muižu ar ciemu atdalīja no ieķīlātās Svētciema muižas un to nopirka Mazstraupes īpašnieku Meijendorfu dzimta. No 1848. gada Ainažu muiža kopā ar Vecsalacas muižu piederēja kambarkungam baronam Aleksandram fon Meiendorfam. 1854. gada 20. oktobrī viņš Ainažu muižu par 23000 rubļu pārdeva Maksimilianam fon Alderskronam, kurš savukārt muižu izrentējis Bavārijas mežkungam Aleksandram Volfam. Rentes līgumā, kas tika noslēgts 1856. gada 6. oktobrī uz 50 gadiem, noteikts, ka rentniekam Volfam jāuzlabo muižas darbība. Tā radās vēl virkne klaušu māju, kā arī vēl viena neliela koka muižas ēka. Tika uzcelts krogs Pērnavas ceļa malā un stikla fabrika. 1876. gadā Ainažus vairāksolīšanā par 60 050 rubļiem savā īpašumā uz laiku ieguva grāfs Augusts Mellīns. Nelielā koka muižas ēka nodega 1944. gada septembrī, un tajā vietā Parka ielā 1966. gadā uzcēla jauno Ainažu pamatskolu.