Maķedonīts
Maķedonīts ir svina titanāta minerāls PbTiO3, kas pirmo reizi tika atklāts 1970. gados Dienvidslāvijas Maķedonijā. Savu nosaukumu tas ieguvis no atklāšanas vietas. Pieder pie perovskītu apakšgrupas, stehiometriskās perockītu grupas un perovskītu supergrupas. Minerāla krāsa melna ar vāju brūnganu nokrāsu; plānā slānī brūngani dzeltena ar zaļganu nokrāsu. Spīdums stiklains. Cietība 5,5-6 pēc Mosa skalas. Molekulārais svars 303,08 gm. Maķedonīta īpatnējais svars — 7,91 g/cm3. Kristāli tetragonāli. Rets papildminerāls pegmatīta dzīslās un kā ieslēgumi dažās dzelzs-mangāna rūdās. Tipiskā atradnes vieta: Crni Kamena, Alinci, Prilepas pašvaldība, Ziemeļmaķedonija. Maķedonīts no Crni Kamenas ir vienīgais dabiskais perovskīta minerāls, par kuru zināms, ka tas satur ievērojamu daudzumu Bi2O3 (2,2% masas).