Krievijas iebrukuma Ukrainā izraisītā migrācijas krīze
Krievijas iebrukuma izraisītā migrācijas krīze ir masveida kara bēgļu, Ukrainas pilsoņu, ārvalstnieku vai bezvalstnieku pārvietošanās uz drošām vietām Ukrainā un ārvalstīs, kas sākās 2022. gada 24. februārī. Tā ir Eiropas lielākā migrācijas krīze kopš Otrā pasaules kara. Kopš pilnvērtīga kara sākuma Ukrainā daudziem cilvēkiem ir nācies pamest savas dzimtās pilsētas un mājas un bēgt uz citu valsti, lai glābtu savu un savu ģimeņu dzīvību. Pirmajās dienās pēc uzbrukuma aizbēga simtiem tūkstošu cilvēku. Tā kā Ukrainai no ziemeļiem, austrumiem un dienvidiem uzbruka Krievijas Federācija, lielākā daļa kara bēgļu patvērās valsts rietumos un kaimiņvalstīs uz rietumiem no Ukrainas: Polija, Ungārija, Moldova, Rumānija un Slovākija. Ukrainai un Eiropas Savienībai noteiktais bezvīzu režīms ļauj Ukrainas pilsoņiem brīvi šķērsot Eiropas Savienības starpvalstu robežas. Eiropas Savienība un atsevišķas valstis ir paziņojušas, ka tās būs atvērtas ukraiņu pilsoņiem, lai tiem, kas bēg no kara, nebūtu jāiziet patvēruma procedūra. Daudzus no cietušajiem ir uzņēmuši ģimenes locekļi, kas jau dzīvo uzņēmējvalstī. Vairāku valstu, piemēram, Polijas un Vācijas, dzelzceļa uzņēmumi ļauj Ukrainas kara bēgļiem ceļot ar vilcienu bez maksas. Trešo valstu pilsoņu evakuāciju veicināja Ukrainas un uzņēmējvalstu valdības. 24. februārī Latvijas valdība apstiprināja ārkārtas pasākumu plānu, lai uzņemtu un izmitinātu aptuveni 10 000 kara bēgļu no Ukrainas, un divas dienas vēlāk ar Latvijas Samariešu apvienības palīdzību sāka ierasties pirmie kara bēgļi. Vairākas nevalstiskās organizācijas, pašvaldības, skolas un iestādes arī apņēmās nodrošināt izmitināšanu. 27. februārī aptuveni 20 profesionālu brīvprātīgo autovadītāju ar saziedotajiem krājumiem devās ceļā uz Ļubļinu, lai atpakaļceļā uz Latviju nogādātu Ukrainas kara bēgļus.