Periodiskā komēta
Periodiskās komētas ir komētas, kuru apriņķošanas periods ir mazāks par 200 gadiem, vai arī tās ir novērotas šķērsojam vairāk kā vienu perihēliju, piemēram 153P/Ikeya-Zhang. Komētas saņem patstāvīgu numuru parasti tikai pēc otrās reģistrētās perihēlija šķērsošanas, tāpēc eksistē milzums nenumurētu periodisko komētu, piemēram P/2005 T5 (Broughton). Gandrīz vienmēr komētas tiek sauktas to atklājēju vārdos, tomēr nedaudzos gadījumos tās nosauktas personu vārdos, kuri izskaitļoja komētu orbītas, piemēram Enkes komēta un 27P/Crommelin. Periodisko komētu orbītas ir īpaši sarežģīti aprēķināt, jo katra planēta var radīt perturbācijas. Laikā pirms datoru izgudrošanas, šim mērķim dažiem cilvēkiem nācās veltīt visu mūžu. Neskatoties uz to, atsevišķas komētas tika pazaudētas, jo tās ietekmē ne tikai gravitācijas spēki, bet arī, piemēram, gāzu vai citu materiālu noplūde (komētas aste). Dažreiz vairākām periodiskajām komētām ir viens un tas pats vārds, piemēram, deviņām Šumeikera-Levija komētām vai 23 NEAT komētām. Tās tiek atšķirtas pēc kārtas numura vai pēc pilnā nosaukuma. Piemēram, komētas 181P un 192P, abas ir Šumeikera-Levija komētas. Rakstos tiek izmantota neoficiāla periodisko komētu numerācija. Tādējādi 181P un 192P pazīstamas kā komētas Šumeikera-Levija 6 un Šumeikera-Levija 1. Komētu nomenklatūrā burts pirms „ / ” ir vai nu „C” (neperiodiska komēta), „P” (periodiska komēta), „D” (komēta, kura tikusi pazaudēta vai sadalījusies), „X” (komēta, kurai nevar aprēķināt orbītu (parasti vēsturiska komēta)) vai „A” (objektam, kurš kļūdaini ticis identificēts, kā komēta, bet patiesībā ir asteroīds). De facto nenumurētām komētām, kuru apriņķošanas laiks ir lielāks par 30 gadiem, ir prefiks „C”.