Arābijas pussala
Arābijas pussala (arābu: شبه الجزيرة العربية , shibh al jazīra al ʻarabīya vai جزيرة العرب , jazīrat al ʻarab) ir pussala Tuvajos Austrumos. Tās platība ir apmēram 3,25 miljoni kvadrātkilometru un tā ir pasaulē lielākā pussala. Sakarā ar lielajiem naftas un dabasgāzes krājumiem šim reģionam ir ļoti nozīmīga ģeopolitiska loma pasaulē. Pussalas teritoriju aizņem galvenokārt tuksneši, lielākie no kuriem ir Rubelhālī un Nefūds. Rietumos pussalu apskalo Sarkanā jūra un Akabas līcis, dienvidos Adenas līcis un Arābijas jūra, austrumos Persijas līcis, Hormuza šaurums un Omānas līcis. Ziemeļos pussalas ģeoloģiskās robežas nosacīti ir noteiktas pa Zāgrosa kalnu grēdu, kur saduras Arābijas plātne ar Āziju, un Sīrijas tuksnesi. Ģeogrāfiski par ziemeļu robežu parasti pieņem Eifratu. Ģeogrāfiski Arābijas pussalā iekļauj Irākas rietumdaļu un daļu Sīrijas. Ģeopolitiski Arābijas pussalas valstis ir: Bahreina Kuveita Omāna Katara Saūda Arābija Jordānija Apvienotie Arābu Emirāti Jemena Izņemot Jemenu un Jordāniju, šī reģiona valstis pieder pie pasaules bagātākajām valstīm. 2008. gadā kopējais pussalas iedzīvotāju skaits pārsniedza 70 miljonus.