Perejaslavļas kņazi
Perejaslavļas kņazi bija Rurika dinastijai piederīgi Perejaslavļas kņazistes valdnieki tagadējās Ukrainas teritorijā. Kņazi zināmi no 1054. gada, kad Kijivas lielkņazs Jaroslavs Gudrais Perejaslavļu piešķīra valdīšanā savam dēlam Vsevolodam Jaroslavičam. Bieži vien Perejaslavļas kņazi kļuva arī par Kijivas lielkņaziem. 1146.-1154. gadā, kad par Kijivas lielkņaza titulu un varu Senajā Krievzemē ar mainīgām sekmēm cīnījās Izjaslavs Mstislavičs un Jurijs Dolgorukijs, par Perejaslavļas kņazu viņi pārmaiņus iecēla savus dēlus. Arī pēc tam, kad varu Kijivā ieguva Suzdaļas kņazu dzimta, viņi pēc tradīcijas ielika Perejaslavļas kņaza amatā savus brāļus vai dēlus. 1239. gada 3. martā Perejaslavļu ieņēma mongoļu karaspēks un no 1245. gada tā atradās Zelta Ordas pakļautībā, kuras hani Perejaslavļā atsevišķus kņazus neiecēla un to pārvaldīja Kijivas kņazu dēli. Kad 1321. gadā Lietuvas dižkunigaitis Ģedimins kaujā pie Irpeņas sakāva Zelta Ordas hanam pakļautos krievu kņazus, starp kritušajiem kņaziem bija pieminēts arī Perejaslavļas kņazs Oļegs. 1363. gadā Perejaslavļas kņaziste tika inkorporēta Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā.