Mohāča
Mohāča (ungāru: Mohács) ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Mohāčas apriņķa centrs Donavas upes labajā krastā. Mohāča rakstos pirmoreiz minēta 1093. gadā. Ungārijas un Eiropas vēsturē Mohāča pazīstama kā divu izšķirošu kauju vieta. 1526. gada 29. augustā Osmaņu impērijas karaspēks Suleimana I vadībā sakāva ungāru, impērijas, čehu, poļu, pāvesta apvienoto karaspēku Lajoša II vadībā Mohāčas kaujā. Sakāve iezīmēja viduslaiku Ungārijas beigas un tās sadalīšanos trijās daļās. 1687. gada 12. augustā Mohāčas kaujas rezultātā sakāvi savukārt piedzīvoja osmaņi, kurus sakāva Habsburgu karaspēks. Šī kauja iezīmēja osmaņu spēka norietu un Habsburgu dominēšanas sākumu Ungārijā. Pilsētas tiesības Mohāča ieguva 1724. gadā, tomēr 1868. gadā tās atkal zaudēja. 20. gadsimta sākumā pilsētā sāka attīstīties rūpniecība, 1910. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 17 000. No 1918. līdz 1921. gadam Mohāča atradās Serbijas okupācijā. Pēc Trianonas līguma iekļāvās Ungārijā. 1924. gadā atkal ieguva pilsētas tiesības. Pēc Otrā pasaules kara, sociālistiskās Ungārijas laikā, pilsētā tika uzcelta liela skaidu plašu rūpnīca. Pēc tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā pilsētā bez ungāriem dzīvoja arī vācieši (9,7 %), horvāti (3,9 %) un romi (3 %). Pirms Pelnu dienas notiek tradicionālas karnevāla svinības Busójárás. Mohāča ir šahista Zoltāna Ribli (Ribli Zoltán, 1951) dzimtā pilsēta.