Ikurrina
Ikurrina (basku: Ikurrin) ir basku simbols un Basku Zemes autonomās komūnas oficiālais karogs. Karogu, kurš parasti tiek uzskatīts par Basku zemes nacionālo, bet neoficiālo simbolu, izveidoja Basku nacionālistu partijas EAJ-PNV dibinātāji Luiss un Sabino Arana.Tā dizains ir paņemts no Lielbritānijas karoga un tas ir viena no Francijas aizjūras teritorijas, Senpjēras un Mikelonas, kurā apmetās uz dzīvi Francijas basku jūrnieki, karoga sastāvdaļām. Ikurrina, arīdzan, ir Basku Nacionālistu partijas (EAJ-PNV) karogs. Karoga līdzība ar Lielbritānijas karogu tiek izskaidrota ar to, ka tā tapšanas laikā Bilbao bija plaša sadarbība ar Lielbritāniju. Karogs tika izveidots 1894. gadā kā Biskajas provinces simbols viena karoga, kas simbolizētu septiņas basku provinces, ansamblī. Karogs pirmo reizi tika pacelts "Euzkeldun Batzokija", klubā, kas bija partijas EAJ-PNV priekšgājējs. Partija apstiprināja to 1895. gadā, bet 1933. gadā ierosināja iecelt to par visas Basku zemes karogu. Pēc tam, kad basku tauta to 1936. gadā pieņēma un pēc sociālistu padomnieka Aznara ieteikumiem, Basku Zemes valdība to apstiprināja par autonomās komūnas oficiālo karogu. Lai gan Spānijas diktatora, Fransisko Franko, režīms to aizliedza 1938. gadā, to turpināja lietot Ziemeļu basku zemē. Tas kļuva par basku neatkarības kustības simbolu — vienas no pirmajām ETA akcijām bija karogu kāršana publiskās vietās. 1977. gadā, kad Spānijā atgriezās demokrātija, karoga aizliegums tika atcelts, bet divus gadus vēlāk tas atkal tika apstiprināts par Basku Zemes oficiālo karogu. To pieņēma arī nacionālisti visās basku provincēs. Karoga sarkanā krāsa simbolizē biskajiešus, zaļā - Gernikas ozolu, Biskajas veco likumu krājumu (basku: Fueros) simbolu, bet baltais krusts nozīmē Dievu. Tādējādi sarkanā, zaļā un baltā krāsa ir kļuvusi par basku nacionālajām krāsām.