Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests
Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (European Geostationary Navigation Overlay Service (EGNOS)) ir pavadoņos bāzēta papildināšanas sistēma (Satellite Based Augmentation System (SBAS)), kuru Eiropas Komisijas vārdā izstrādājusi Eiropas Kosmosa aģentūra un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (European Organisation for the Safety of Air Navigation (Eurocontrol)). Tas papildina GPS un GLONASS ziņojot par šo sistēmu pozicionēšanas datu uzticamību un precizitāti, kā arī pārraidot korekcijas. Nākotnē sistēma papildinās arī Galileo. EGNOS sastāv no 40 pozicionēšanas stacijām (Ranging Integrity Monitoring Stations), 2 kontroles centriem (Mission Control Centres), 6 navigācijas stacionārajām Zemes stacijām (Navigation Land Earth Stations), EGNOS plašas zonas tīkla (EGNOS Wide Area Network (EWAN)) un 3 ģeostacionārajiem pavadoņiem. Zemes bāzes stacijas nosaka pavadoņu navigācijas sistēmu (GPS, GLONASS) datu precizitāti un pārraida aprēķinātās korekcijas sistēmas ģeostacionārajiem pavadoņiem. Lietotāji var brīvi piekļūt ģeostacionāro pavadoņu retranslētajiem korektūras datiem izmantojot uztvērējus ar EGNOS atbalstu vai caur internetu. Galvenais sistēmas izmantotājs ir aviācija. Atbilstoši specifikācijai horizontālās atrašanās vietas precizitāte, lietojot EGNOS nodrošinātās korekcijas, ir augstāka par septiņiem metriem. Praksē horizontālās atrašanās vietas precizitāte ir līdz metram. Līdzīgu pakalpojumu Ziemeļamerikā nodrošina plašas zonas papildināšanas sistēma (Wide Area Augmentation System (WAAS)), Krievijā diferenciālās korekcijas un uzraudzības sistēma (Система Дифференциальной Коррекции и Мониторинга (СДКМ)) un Āzijā Japānas multifunkcionālā pavadoņu papildināšanas sistēma (Multi-functional Satellite Augmentation System (MSAS)) ar Indijas ģeopapildināto GPS navigāciju (GPS-aided GEO augmented navigation (GAGAN)). Galileo, Copernicus un EGNOS budžets no 2021. līdz 2027. gadam ir 14,8 miljardi EUR.