Chrysolina geminata
Chrysolina geminata ir lapgraužu dzimtas suga. Izplatīta no Eiropas (izņemot Pireneju pussalu) līdz Sibīrijai un Kaukāzam, kā arī ir introducēta Ziemeļamerikā. Ir sastopama arī Latvijā. Barības augs ir asinszāles, parasti divšķautņu asinszāle. Pieaugušas vaboles (imago) ķermeņa garums ir 6,5 — 7,5 mm; ķermenis ir zils vai melni zils, retāk dorsāli ir vara krāsā, zaļš vai melns. Uz segspārniem ir punktu rindas, punkti ir biezi, novietoti diezgan tālu cits no cita, atrodas vienādā attālumā viens no otra. ASV, Kalifornijas štatā, Humbolta apgabalā apgabalā šai sugai ir uzstādīts monuments par godu šīs vaboles cīņai pret asinszāli. Divšķautņu asinszāle, kas ir ievesta no Eiropas Ziemeļamerikā kā dekoratīvs un ārstniecības augs, jaunajās teritorijās ienaidnieku neesamības dēļ ir kļuvusi par vienu no kaitīgākajām nezālēm. Bioloģiskai cīņai pret šo nezāli 1945. gadā Kalifornijā tika ievesta Chrysolina geminata. Šīs sugas introdukcija bija veiksmīga. Nedaudz vēlāk Ziemeļamerikā pēc tādas pašas programmas tika ievestas vēl dažas Chrysolina sugas, tas ļāva apturēt asinszāļu izplatīšanos. Divspārņi no kāpurmušu dzimtas, tai skaitā Macquartia tenebricosa un Macquertia tessellatum, ir kāpuru parazīti.