Olimpiskās spēles
Olimpiskās spēles ir starptautiskas daudzu sporta veidu sacīkstes, kurās vairāki tūkstoši sportistu sacenšas gan vasaras, gan ziemas sporta veidos. Olimpiskās spēles tiek uzskatītas par pasaulē lielākajām sporta sacensībām, tajās piedalās sportisti no vairāk nekā 200 valstīm. Mūsdienās olimpiskās spēles notiek ik pēc diviem gadiem, secīgi mijoties ziemas un vasaras spēlēm, katras sezonas olimpiskajām spēlēm notiekot ik pēc četriem gadiem. Olimpijā, Grieķijā, laikā no 8. gadsimta p.m.ē. līdz mūsu ēras 4. gadsimta notika Antīkās olimpiskās spēles. Franču barons Pjērs de Kubertēns 1894. gadā dibināja Starptautisko Olimpisko komiteju (SOK). SOK pašlaik ir olimpiskās kustības vadības institūcija, kuras struktūra un darbības ir definētas olimpiskajā hartā. Olimpiskās kustības attīstības laikā 20. un 21. gadsimtā ir tikušas ieviestas vairākas izmaiņas olimpiskajās spēlēs, piemēram, ziemas olimpisko spēļu izveide, Paraolimpiskās spēles sportistiem invalīdiem, Jaunatnes olimpiskās spēles pusaudžiem. SOK tāpat ir nācies pielāgoties ekonomiskajai, politiskajai, tehnoloģiskajai realitātei 20. gadsimtā. Tā rezultātā olimpiskajās spēlēs var startēt profesionāļi, sākotnēji šajās sacensībās varēja startēt vienīgi amatieri. Pirmais un Otrais pasaules karš izraisīja 1916., 1940. un 1944. gada olimpisko spēļu atcelšanu. Daudz valstu boikots aukstā kara laikā izraisīja mazāku sportistu skaitu 1980. un 1984. gada olimpiskajās spēlēs. Pirmās vasaras olimpiskās spēles notika 1896. gadā Atēnās, Grieķijā, bet ziemas olimpiskās spēles pirmo reizi notika 1924. gadā Šamonī, Francijā. Vienīgā valsts, kas piedalījusies visās olimpiskajās spēlēs, ir Šveice.