Asins–smadzeņu barjera
Asins—smadzeņu (hematoencefāliskā) barjera ir ļoti selektīva, daļēji caurlaidīga endotēlija šūnu robeža, kas neļauj izšķīdušajām vielām cirkulējošajās asinīs neselektīvi iekļūt centrālās nervu sistēmas ārpusšūnu šķidrumā, kur atrodas neironi. Asins—smadzeņu barjeru veido kapilāru sienu endotēlija šūnas, astrocītu gali, kas aptver kapilāru, un pericīti, kas atrodas kapilāra pamatnes (bazālajā) membrānā. Šī sistēma ļauj dažām molekulām pasīvi difundēt, kā arī selektīvi un aktīvi transportēt dažādas barības vielas, jonus, organiskos anjonus un tādas makromolekulas kā glikozi, ūdeni un aminoskābes, kurām ir izšķiroša nozīme neironu darbībā. Asins—smadzeņu barjera ierobežo patogēnu iekļūšanu, asinīs izšķīdušo vielu difūziju un lielu vai hidrofilu molekulu nonākšanu cerebrospinālajā šķidrumā, vienlaikus ļaujot difundēt O2, CO2 un hidrofobām molekulām (hormoniem un mazām nepolārām molekulām). Barjeras šūnas aktīvi transportē vielmaiņas produktus, piemēram, glikozi, pāri barjerai, izmantojot specifiskus transporta proteīnus. Barjera arī ierobežo perifēro imūno faktoru, piemēram, signalizācijas molekulu, antivielu un imūnsistēmas šūnu, iekļūšanu centrālajā nervu sistēmā, tādējādi izolējot smadzenes no bojājumiem, ko izraisa perifērās imūnās parādības. Specializētajām smadzeņu struktūrām, kas piedalās maņu un sekrēcijas integrācijā smadzeņu neirālajās ķēdēs — aptverošajos orgānos un koroīdajā pinumā, ir ļoti caurlaidīgi kapilāri.