Šekltons (krāteris)
Šekltons (Shackleton) ir triecienkrāteris uz Mēness. Krāteris nodēvēts par godu Ernestam Šekltonam, ievērojamam Antarktikas pētniekam. Krāteris ir īpašs ar to, ka tā iekšpuse atrodas mūžīgā tumsā – tajā neiespīd Saule, kamēr klinšu radzes ap tā malām Saule apspīd gandrīz pastāvīgi. Noēnojuma dēļ krātera iekšpusē ir ļoti zema temperatūra, tādēļ šeit, iespējams, atrodas gaistošas vielas, kuras uz Mēness virsmas nonākušas, nokrītot komētām. NASA kosmiskā aparāta Lunar Prospector mērījumi krāterī uzrādīja paaugstinātu ūdeņraža daudzumu. Tas varētu liecināt par ledus esamību tajā. Krāteris atrodas pašā Mēness dienvidpolā. Mēness rotācijas ass atrodas dažus km no krātera centra. Skatoties no Zemes, var redzēt vienīgi krātera apmali, kura ir nedaudz augstāka par apkārtni. Krāteris izveidojies pirms apmēram 3,6 miljardiem gadu. Krāteri un tā apkārtni ir pētījuši vairāki kosmiskie aparāti. Lunar Prospector veiktie mērījumi Mēness polu apkārtnē un arī pie Šekltona krātera uzrādīja paaugstinātu ūdeņraža daudzumu. 1999. gada 31. jūlijā Lunar Prospector tika ietriekts netālu esošajā Šūmeikera krāterī, lai būtu iespējams analizēt izveidojušos putekļu mākoni, tomēr ūdens klātbūtne toreiz netika atklāta. Arī turpmākie pētījumi, izmantojot radarus, ūdens klātbūtni neuzrādīja. Krātera iekšpuses izpēti, izmantojot optiskos instrumentus, pirmoreiz veica zonde Kaguja 2007. gadā. Arī toreiz nozīmīgs ledus daudzums netika atklāts. 2008. gada 14. novembrī netālu no krātera tika ietriekta neliela Mēness ietriekšanās zonde (MIP), kuru palaida no kosmiskā aparāta Chandrayaan-1. Ar MIP iegūtie dati liecināja par ūdens klātbūtni Mēness iežos. Šekltona krāteris ir minēts kā potenciāla vieta vairāku nākotnes projektu realizēšanai. Šajos plānos ietilpst gan infrasarkano staru teleskopa uzstādīšana, gan Mēness bāzes izveide.