Luijs Dagērs
Luijs Žaks Mandē Dagērs (franču: Louis-Jacques-Mandé Daguerre; dzimis 1787. gada 18. novembrī, miris 1851. gada 10. jūlijā) bija franču mākslinieks, ķīmiķis un izgudrotājs, viens no fotogrāfijas pamatlicējiem. 1829. gadā sāka strādāt kopā ar heliogrāfa izgudrotāju Niseforu Njepsu un pēc Njepsa nāves 1833. gadā turpināja pētījumumus. 1838. gadā radīja dagerotipa tehniku. Radījis arī gleznas un diorāmas. 1839. gada 7. janvārī  Dagērs iepazīstināja ar savu izgudrojumu franču sabiedrību apvienotajā Zinātņu Akadēmijas un Mākslas Akadēmijas kopsapulcē, kur dagerotipa tehnika tika raksturota vispārēji, noklusējot specifiskas detaļas. Tikai saņēmis apliecinājumu par stingru slepenību, Dagērs demonstrēja un paskaidroja savu izgudrojumu toreizējam Akadēmijas sekretāram slavenajam fiziķim Fransuā Arago. Zinātnieks augstu novērtēja šo izgudrojumu, kuru līdz šim potenciālie investori ignorēja un sāka atbalstīt tā ieviešanu. Turpmāk Dagēra tiesības uz šo izgudrojumu iegādājās Francijas valdība apmaiņai pret mūža pensiju pašam Dageram un viņa nelaiķa partnera Njepsa dēlam. Nedaudz vēlāk, 1839. gada 29. augustā Francijas valdība publiskoja šo izgudrojumu kā dāvanu no Francijas visai pasaulei, papildinot publikāciju ar pilnīgu procesa aprakstu. Tā paša gada beigās Dagers kļuva par Nacionālās Dizaina Akadēmijas goda akadēmiķi. Dagerotips kā tāds, kas ir modernās fotogrāfijas priekštecis, sākotnēji veidojās uz plānas vara plāksnes ar sudraba jodīda pārklājumu. Dagerotipa iegūšana sākotnēji bija ļoti ilgs process, bet vēlāk, pateicoties virknei ķīmisko uzlabojumu, izdevies procesu saīsināt. Dagerotips savā ziņā bija mūsdienu Polaroida filma. Parasti dagerotipi bija portreti, bet dabas skatu dagerotipi sastopami daudz retāk un mūsdienās kolekcionāri tos ļoti augstu vērtē. Vēl pirms savas aizraušanās ar dagerotipiem Dagers, kuram bija pieredze skatuves efektos un apgaismošanā, kopā ar Čārzu Butonu sāka veidot diorāmas teātri.