Reina
Šis raksts ir par upi Eiropā. Par citām jēdziena Reina nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Reina (vācu: Rhein, franču: Rhin, nīderlandiešu: Rijn) ir upe Eiropā, Vācijas lielākā upe. Sākas Šveices Alpos Graubindenes kantonā, netālu no Sengotarda pārejas kā divas upītes - Priekšreina (Vorderrhein) un Aizreina (Hinterrhein). Līdz Bodenezeram upi sauc par Alpu Reinu (102 km), no Bodenezera līdz Bāzelei par Kalnu Reinu (145 km). šajos posmos upe ir strauja, pie Šafhauzenes veido 20 m augstus ūdenskritumu. No Bāzeles līdz Bingenai (mazliet lejpus Maincas (Augšreina — 358 km) upe plūst pa līdzenumu, krastos augļu un vīna dārzi. Vidusreinas posmā (no Bingenas līdz Bonnai — 126 km) Reina plūst caur Reinas Šīferkalniem, veidojot krāšņu, līdz 300 m dziļu ieleju. Lejasreina (212 km) ir tipiska līdzenuma upe. Tuvojoties ietekai Ziemeļjūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar Māsu un Šeldu. Reinas vārds cēlies no ķeltu — renos (stipra straume). Tāpat kā Donava, senatnē Reina kalpoja par dabisko robežu starp romiešu "civilizēto" pasauli un ģermāņu "barbaru" ciltīm, tā bija nemitīgu cīņu arēna. Pēc Rietumromas sabrukuma, savstarpējo cīņu turpināja divas valstis - Francija un Vācija, kas centās nostiprināties Reinas krastos. Būtībā cīņa beidzās tikai ar ES izveidošanos. Reina vienmēr ir kalpojusi par lielu transporta artēriju, jo izdevīgi savienoja lauksaimnieciskos dienvidus ar rūpniecības centriem lejtecē. 1976. gadā Reinas augštece Badenē-Virtembergā starp Eltvili un Bingeni tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.