Bremze
Bremze ir atsevišķa detaļa vai mehāniska ierīce, kas kavē kustību, absorbējot enerģiju no kustīgas sistēmas. To izmanto kustīga transportlīdzekļa, riteņa, ass palēnināšanai vai apturēšanai, vai tā kustības novēršanai, kas visbiežāk tiek veikta ar berzes palīdzību. Bremzes pēc to darbības var iedalīt mehāniskajās (atsevišķi hidrauliskajās un pneimatiskajās) un elektromagnētiskajās. Precīzāk bremzes nosauc pēc to izmantošanas vietām, piemēram, automobiļu bremzes, dzelzceļa bremzes. Lielākā daļa bremžu parasti izmanto berzi starp divām kopā saspiestām virsmām, lai kustīgā objekta kinētisko enerģiju pārvērstu siltumā, lai gan var izmantot arī citas enerģijas pārveidošanas metodes. Piemēram, rekuperatīvā bremzēšana lielu daļu enerģijas pārvērš elektroenerģijā, ko var uzglabāt vēlākai lietošanai. Citas metodes kinētisko enerģiju pārvērš potenciālajā enerģijā tādās uzglabātās formās kā saspiests gaiss vai saspiesta eļļa. Virpuļstrāvas bremzes izmanto magnētiskos laukus, lai pārvērstu kinētisko enerģiju elektriskajā strāvā bremžu diskā vai sliedē, kas tiek pārvērsta siltumā. Vēl citas bremzēšanas metodes pārveido kinētisko enerģiju dažādās citās formās, piemēram, pārnesot enerģiju uz rotējošu spararatu. Bremzes parasti tiek iedarbinātas uz rotējošām asīm vai riteņiem, bet var tikt izmantotas arī citos veidos, piemēram, uz kustīga šķidruma virsmas (atloki, kas izvērsti ūdenī vai gaisā). Daži transportlīdzekļi izmanto bremzēšanas mehānismu kombināciju, piemēram, dragreisa automobiļi gan ar riteņu bremzēm, gan izpletni, vai lidmašīnas ar abām riteņu bremzēm un gaisa spārniem, kas pacelti nosēšanās laikā. Tā kā kinētiskā enerģija kvadrātiski palielinās ar ātrumu ( K = m v 2 / 2 {\displaystyle K=mv^{2}/2} ), objektam, kas pārvietojas ar ātrumu 10 m/s, ir 100 reižu vairāk enerģijas nekā objektam ar tādu pašu masu, kas pārvietojas ar ātrumu 1 m/s, un līdz ar to teorētiskais bremzēšanas ceļš, kad bremzēšana pie saķeres robežas, ir līdz 100 reizēm ilgāka. Gandrīz visi riteņu transportlīdzekļi ir aprīkoti ar bremzēm. Pat bagāžas ratiņi un iepirkumu ratiņi mēdz būt aprīkoti ar bremzēm. Lielākā daļa nekustīgu spārnu lidmašīnu ir aprīkotas ar bremzēm uz šasijas. Dažas lidmašīnas arī aprīkotas ar gaisa bremzēm, kas paredzētas, lai samazinātu to ātrumu lidojuma laikā. Ievērojami piemēri ir planieri un daži Otrā pasaules kara laika lidaparāti, galvenokārt daži iznīcinātāji un daudzi šī laikmeta pikējošie bumbvedēji. Tie ļauj gaisa kuģim uzturēt drošu ātrumu strauji samazinot augstumu. Automašīnu bremžu sistēma bremzēšanas laikā uzkrāj bremzēšanas siltumu trumuļa bremzēs vai disku bremzēs, pēc tam to pakāpeniski novirzot gaisā (atdziestot). Braucot lejup pa kalnu, daži transportlīdzekļi bremzēšanai izmanto dzinēju. Kad mūsdienu ar hidrauliskajām bremzēm aprīkotā transportlīdzeklī nospiež bremžu pedāli, tas spiež galveno cilindru, galu galā bremžu virzulis piespiež bremžu kluci pret bremžu disku, kas palēnina riteni. Bremžu trumuļa princips ir līdzīgs, jo bremžu darba cilindrs spiež bremžu lokus pret trumuli, kas arī palēnina riteni.