Livonijas un Lietuvas reālūnija
Livonijas un Lietuvas reālūnija (latīņu: Unio Livoniae cum Magno Ducatu Lithuania) bija Livonijas hercogistes un Lietuvas dižkunigaitijas kopvalsts ar Lietuvas lielkņazu kā kopējo valdnieku (reālūnija), kas izveidojās 1566. gada 26. decembrī pēc Grodņas ūnijas noslēgšanas. Par Livonijas vietvaldi kļuva Žemaitijas ģenerālstārasts Jans Hodkevičs (1537 - 1579). Zemgalē un daļā Kurzemes izveidojās Kurzemes un Zemgales hercogiste, kuras valdnieks bija Gothards Ketlers. Neilgu laiku pastāvēja Rīgas brīvpilsēta, kas atteicās zvērēt uzticību Sigismundam II, taču vēlāk to iekļāva Polijas-Lietuvas ūnijas sastāvā. Līdztekus Krievijas cars Ivans IV ar Dānijas karaļa atbalstu plānoja izveidot Livonijas karalisti Krievijas protektorātā. 1569. gadā karaļa kroni piedāvāja Dānijas karaļa brālim Magnusam, tomēr pēc militārām neveiksmēm Livonijas karā 1578. gadā Magnuss labprātīgi atteicās no karaļa troņa par labu Polijas-Lietuvas valdniekam Stefanam Batorijam.