Reibonis
Šis raksts ir par medicīnisku stāvokli. Par filmu skatīt rakstu Vertigo. Reibonis (latīņu: vertigo) ir stāvoklis, kad cilvēks jūt griešanās sajūtu, līdzsvara traucējumus vai apkārtējo priekšmetu kustību, lai gan tie nekustas. Bieži vien tā ir sajūta, ka cilvēks griežas vai šūpojas. Reibonis var būt saistīts ar sliktu dūšu, vemšanu, samaņas zaudēšanu, troksni ausīs, dzirdes pasliktināšanos. Tā parasti pastiprinās, kad tiek kustināta galva. Visbiežāk sastopamie traucējumi, kas izraisa vertigo, ir labdabīgs paroksizmāls pozicionālais vertigo (LPPV), Mēnjera slimība un vestibulārais neirīts. Retāk sastopamie iemesli ir insults, smadzeņu audzēji, smadzeņu traumas, multiplā skleroze, migrēna, traumas un nevienmērīgs spiediens starp vidusausi. Fizioloģiskais reibonis var rasties pēc ilgstošas kustību iedarbības, piemēram, atrodoties uz kuģa vai vienkārši pēc griešanās ar aizvērtām acīm. Citi iemesli var būt toksīnu iedarbība, piemēram, oglekļa monoksīda, alkohola vai aspirīna iedarbība. Reibonis parasti norāda uz kādas vestibulārās sistēmas daļas problēmu. Citi reiboņa cēloņi var būt saistīti ar presinkope, līdzsvara traucējumi un nespecifisks reibonis. Pēc Starptautiskās slimību klasifikācijas (SSK-10) slimības kods ir R42.