Kurmandži
Kurmandži (kurdu: Kurmancî) ir visplašāk izplatītais kurdu valodas dialekts, kurā galvenokārt runā Turcijas, Sīrijas, Irākas un Irānas kurdi. Kurmandži ir kurdu valodas ziemeļu dialekts, un tā runātāju skaits tiek lēsts apmēram 20-25 miljoni. Šis dialekts ir nozīmīga kurdu kultūras un identitātes sastāvdaļa un tiek izmantots literatūrā, mūzikā un plašsaziņas līdzekļos. Kurmandži rakstībai izmanto latīņu rakstu, ko ieviesa 1932. gadā pēc tam, kad kurdiem atļāva lietot savu valodu rakstos. Pirms tam izmantoja arābu alfabētu. Šīs pārmaiņas padarīja rakstību pieejamāku un veicināja lasītprasmes izplatību starp kurdu kopienām. Kurmandži ir arī mācību valoda daudzās kurdu skolās un universitātēs, īpaši Turcijā un Sīrijā. Kurmandži dialekta lingvistiskās iezīmes ietver vairākas specifiskas gramatiskas formas un izrunas, kas atšķiras no citiem kurdu valodas dialektiem. Piemēram, kurmandži saglabā vairākas arhaiskas īpašības, kas izzudušas citos dialektos, un tam ir plašāka locījumu sistēma. Fonētika un gramatika atšķiras no citiem kurdu valodas dialektiem, piemēram, sorani un dienvidkurdu valodas. Kurmandži ir bagāta ar literatūru un mutvārdu tradīcijām, kas ietver eposus, dzejoļus un tautasdziesmas. Lai gan kurmandži ir izplatīts dažādās valstīs, tā statusu un lietojumu dažādās valstīs regulē dažādi politiski un sociāli faktori. Piemēram, Turcijā līdz 1991. gadam kurdu valodas lietošana publiski bija aizliegta, bet mūsdienās tās lietošana ir ievērojami palielinājusies, pateicoties kurdu kultūras un izglītības attīstībai. Sīrijā un Irānā kurdu valodas lietošana skolās un oficiālajā saziņā joprojām ir ierobežota.