Valzirgs
Valzirgs (Odobenus rosmarus) ir vienīgā suga valzirgu dzimtā (Odobenidae), kas izdzīvojusi līdz mūsdienām. Valzirgi pieder pie plēsēju kārtas (Carnivora) airkāju virsdzimtas (Pinnipedia). Valzirgi dzīvo Ziemeļu ledus okeānā un tuvējās jūrās ziemeļu puslodē: jūrās, kur Ziemeļu ledus okeāns robežojas ar Atlantijas okeānu, jūrās, kur Ziemeļu ledus okeāns robežojas ar Kluso okeānu un Laptevu jūrā. Valzirgu var uzreiz atpazīt pēc tā iespaidīgajiem ilkņiem, ūsām un lielajiem ķermeņa apmēriem. Airkāju virsdzimtā par valzirgu lielākas ir tikai divas jūrasziloņu sugas. Valzirgam patīk seklie okeāna līči, un tas daudz laika pavada uz ledus vai medījot moluskus. Valzirgi kā medījums ir bijis nozīmīgs dzīvnieks visām ziemeļu tautām. Tos medī gaļas, tauku, ādas, ilkņu un kaulu dēļ. 19. un 20. gadsimta mijā, lai iegūtu ilkņus un taukus, valzirgus sāka medīt rūpnieciski, kas noveda pie to skaita strauja samazinājuma. Lai arī ir veikti valzirgu aizsardzības pasākumi, un to populācija sākusi atjaunoties, tomēr Atlantijas un Laptevu valzirgu populācijas joprojām ir ļoti mazskaitlīgas. Atlantijas okeānā mūsdienās dzīvo mazāk par 20 000 īpatņiem. Laptevu jūrā 5000–10 000 īpatņi. Vislielākā ir Klusā okeāna populācija – 200 000 īpatņi. Zinātniskais vārds "Odobenus" ir cēlies no grieķu valodas: "odous" nozīmē "zobi", un "baino" nozīmē "iet". Šāds vārdu salikums raksturo valzirgu ieradumu iecirst ilkņus ledū, lai sevi izvilktu laukā no ūdens. Kādreiz senatnē valzirgu dzimta bija plaši izplatīta un sazarota, ietverot vismaz 20 dažādas sugas. Izpētot fosilos kaulus, zinātnieki secinājuši, ka mūsdienu valzirgs cēlies no tropos dzīvojoša priekšteča, kas ar laiku nokļuva izolācijā Atlantijas okeānā un pamazām adaptējās aukstam klimatam. Pleistocēnā tas, lēnām migrējot, no Atlantijas okeāna nokļuva Klusajā okeānā, lietojot jūras ceļu Centrālamerikā. Zinātnieki nav noskaidrojuši, vai izolētā valzirgu grupa Laptevu jūrā ir attīstījusies no Klusā okeāna populācijas vai Atlantijas okeāna valzirgiem. Valzirgi ļoti reti ieklīst Baltijas jūrā, iepriekš sastapti tās rietumu un dienvidu daļā. 2022. gadā pirmo reizi vēsturē valzirgs novērots Latvijas piekrastē, kad mūsu piekrasti sasniedza valzirgu mātīte, kura veica līdz tam nekad nefiksētu ceļojumu Baltijas jūrā, no maija līdz jūlijam apmeklējot Dānijas, Zviedrijas, Vācijas un Polijas piekrastes. Pēc kosntatēšanas divās vietās Latvijā, valzirgs devās tālāk uz ziemeļiem, un šo pašu dzīvnieku novēroja arī Somijas piekrastē pie Haminas.