Vīnes Centrālā kapsēta
Vīnes Centrālā kapsēta (vācu: Wiener Zentralfriedhof) ir 1874. gadā ierīkota kapsēta Austrijas galvaspilsētas Vīnes dienvidos (kapsēta par Centrālo nosaukta svarīguma, ne sava ģeogrāfiskā novietojuma dēļ). Tajā ir ap 3 miljoni apbedījumu un ap 330 000 kapavietu. Kapsētā apbedītas daudzas ievērojamas Austrijas un pasaules personības — zinātnieki, mākslinieki, politiķi. Tā tika izprojektēta un izveidota 19. gadsimta vidū. Kapsētas milzīgo izmēru dēļ pa to ir atļauta transportlīdzekļu kustība (izņemot Visu Svēto dienu). Jau no pirmsākumiem Vīnes Centrālā kapsēta bija starpkonfesionāla, tāpēc šeit atrodas vairāku konfesiju un ticību dievnami. Centrālās Svētā Karlo Borromeo baznīcas kriptā apglabāti visi mirušie pēckara Austrijas prezidenti. Šī baznīca kādreiz saukta Kārļa Lugera memoriālā baznīca, jo Vīnes mērs Lugers arī apglabāts baznīcā. No Vīnes Švarcenberga laukuma uz kapsētas centrālo ieeju ved Vīnes tramvaja 71. (pēc numerācijas pēdējā) līnija. Vīnes iedzīvotāji mēdz teikt par mirušo — "Viņš iesēdās 71." (vācu: Er hat den 71er genommen). Kapsētā citu vidū apglabāti Alfrēds Ādlers, Ludvigs van Bēthovens, Ludvigs Bolcmanis, Johanness Brāmss, Kristofs Vilibalds Gluks, Imre Kalmans, Hedija Lamarra, Ģerģs Ligeti, Ādolfs Loss, Rihards Rēti, Antonio Saljēri, Arnolds Šēnbergs, Arturs Šniclers, Johans Štrauss I, Johans Štrauss II, Francis Šūberts, Francis Verfels un daudzas citas pazīstamas personības. Kaut arī Volfgangs Amadejs Mocarts apglabāts netālu esošajā Sv. Marka kapsētā un viņa kaps ir zudis, Vīnes Centrālajā kapsētā ierikots Mocarta kenotafs.