Faetonts (asteroīds)
Šis raksts ir par asteroīdu. Par citām jēdziena Faetons nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Faetonts (oficiālais nosaukums 3200 Phaethon) ir asteroīds, kurš šķērso Zemes, Marsa, Veneras un Merkura orbītas. Tam ir neparasti parametri, iespējams, ka tas reiz bijis komēta. Asteroīdu atklāja 1983. gada 11. oktobrī astronomi Saimons F. Grīns (Simon F. Green) un Džons K. Deivis (John K. Davies), pārlūkojot IRAS (Infrared Astronomical Satellite) datus par kustīgajiem objektiem. Par to tika paziņots 14. oktobrī Starptautiskās Astronomiskās apvienības cirkulārā IAUC 3878. Šeit tika sniegts arī amerikāņu astronoma Čārlza T. Kovala (Charles T. Kowal) vizuālais apstiprinājums, kurš ziņoja, ka tas izskatās asteroidāls. Faetonts bija pirmais asteroīds, kuru atklājis kosmiskais aparāts. Asteroīda diametrs ir 5,1 km. Faetonta raksturīgākā īpatnība ir fakts, ka tas pietuvojas Saulei tuvāk nekā citi asteroīdi. Tā perihēlijs ir tikai 0,140 AU. Asteroīda virsmas temperatūra perihēlijā var sasniegt apmēram 1025 K. Šā iemesla pēc, tas ir nosaukts par Faetontu, Saules dieva Hēlija dēlu. Faetonta pazīmes ir līdzīgas komētām. Vienīgi nav novērota komētas aste, gāzu izplūde. Tomēr cirkulārā IAUC 3881 bija aprakstīti amerikāņu astronoma Freda Vaipla (Fred Whipple) novērojumi, par to, ka 19 novēroto Geminīdu meteoru orbītas ir līdzīgas Faetonta orbītai. Tādējādi Faetonts kļuva par ilgi meklēto Geminīdu izraisītāju. Savas orbītas dēļ, tas tiek klasificēts kā Apollona tipa asteroīds. Tas klasificējas arī kā B tipa asteroīds, jo veidots no tumša materiāla. Abas pazīmes raksturīgas arī komētām.