Herkuless (krāteris)
Šis raksts ir par Mēness krāteri. Par citām jēdziena Herkuless nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Herkuless (Hercules) ir triecienkrāteris Mēness redzamās puses ziemeļaustrumu daļā, uz ziemeļaustrumiem no Aukstuma jūras. Herkuless romiešu mitoloģijā ir dievs un varonis, atbilst sengrieķu mitoloģijas tēlam — Hēraklam. Vārdu Hercules pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes. 1935. gadā nosaukumu apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība. Herkulesa krāteris izveidojies laikposmā pirms apmēram 1,1 — 3,2 miljardiem gadu. Krātera vaļņa iekšpusē atrodas vairākas terases. Dibenu klāj bazalta lava, daži tā apgabali ir ar zemāku albedo. Krātera centrā atrodas vairāki pauguri, tās ir virsotņu atliekas, kuras nedaudz paceļas virs izplūdušās lavas. Krātera dibenā, uz D no krātera centra, redzams pavadoņkrāteris Herkuless G (Ø 14 km), Herkuless E (Ø 9 km) izrobojis valni dienvidos. Apmēram 30 km uz austrumiem atrodas Atlants (Ø 88 km). Uz ziemeļaustrumiem atrodas Keldišs (Ø 33 km; līdz 1982. gadam to pazina kā pavadoņkrāteri Herkuless A) , uz dienvidrietumiem atrodas Birgs (Ø 40 km), uz dienvidiem – stipri erodējušais Viljamss (Ø 36 km). Herkuless ir viens no Mēness krāteriem, pie kura novērota pārejoša Mēness parādība. 1885. gada 19. februārī neliels krāteris blakus Herkulesam esot izskatījies blāvi sarkans.