Aldehīdi
Aldehīdi ir skābekli saturoši organiski savienojumi, kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos spirtus. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums (latīņu: al(cohol) dehyd(rogenatum) — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par enoliem, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot karbonskābes. Aldehīdus kopā ar ketoniem pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Aldehīda grupa sastāv no karbonilgrupas, kam viens no aizvietotājiem ir ūdeņradis. Savienojumos, kas satur aizvietotājus ar lielāku prioritāti, aldehīda grupu nosauc kā formil-, piem 4-formilbenzoskābe (OHC-C6H4-COOH). Aldehīdi ir ķīmiski aktīvāki par ketoniem, un tos dažreiz lieto par reducētājiem. Visiem aldehīdiem piemīt raksturīgs aromāts. Zemākajiem aldehīdiem ir asa, nepatīkama smaka, bet aizvietotāja oglekļa atomu ķēdei pagarinoties, aldehīdu smarža kļūst līdzīga augļu un ziedu smaržai. Šādas funkcionālās grupas kā aldehīdgrupu, kas padara vielu aromātisku, sauc par osmoforām grupām. Vairāki aldehīdi piešķir raksturīgo smaržu un garšu augļiem, garšvielām, un to smarža ir ļoti patīkama. Aldehīdiem ir zema viršanas temperatūra. To var izskaidrot tādējādi, ka starp aldehīdu molekulām neveidojas ūdeņraža saite. Aldehīdu šķīdība, pieaugot to molekulmasai, ievērojami samazinās. Ūdenī praktiski šķīst tikai vienkāršākie aldehīdi.