Stokholmas Jāņa loža "Den Nordiska Första"
Stokholmas Jāņa loža "Den Nordiska Första" (zviedru: Den Nordiska Första S:t Johannislogen) ir pati vecākā Zviedrijas brīvmūrnieku loža, ko ar nosaukumu St. Jean Auxiliaire (Svētais Jānis Kristītājs) dibinājis grāfs Wrede Sparre 1735. gadā. Savu tagadējo nosaukumu Ziemeļu pirmā sv. Jāņa loža tā ieguva 1799. gadā pēc Zviedrijas lielložas lielmeistara Sēdermanlandes Kārļa (Karl av Södermanland, vēlākā Zviedrijas karaļa Kārļa XIII) iniciatīvas. Pēc Latvijas sūtņa Zviedrijā un vēlākā Latvijas nacionālās valdības ārkārtējo pilnvaru nesēja ārzemēs Kārļa Reinholda Zariņa (1879-1963) ierosmes no 1928. līdz 1938. gadam vairāk nekā astoņi Latvijas pilsoņi tika uzņemti Stokholmas ložā „Den Nordiska Första” un daži no viņiem paaugstināti augstākos grādos Andreja ložā "Den Nordiska Cirkeln" un pat Stokholmas ordeņa kapitulā. Starp viņiem ir pieminami diplomāti Alfrēds Bīlmanis, Kārlis Ducmanis un Vilhelms Munters, mācītājs Roberts Slokenbergs, Valsts kontroles departamenta direktors Gustavs Feigmanis, arheologs un Austrumu filoloģijas profesors Francis Balodis.