Stende (upe)
Šis raksts ir par upi Kurzemē. Par citām jēdziena Stende nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Stende ir Irbes labā satekupe Ziemeļkurzemē, Talsu un Ventspils novados. Sākas no grāvju sistēmas mežainā apvidū starp Stendi un Jaunpagastu. Līdz Dižstendei upi sauc Laļļupe (vai Leļļupe). Upes tecējums atrodas galvenokārt Kursas zemienes Ugāles un Rindas līdzenumā Piejūras zemienes Ventavas līdzenumā, augšgals — Austrumkursas augstienes Vanemas paugurainē. Lielākā daļa upes gultnes, izņemot vidusteci, kas līkumaini plūst pa izteiktu līdz 12 m dziļu ieleju, ir regulēta. Augštecē uz upes Dižstendes dzirnavdīķis un vairāki dīķi Pastendē, tai skaitā Pastendes parka dīķis un tūlīt aiz tā Pastendes dzirnavezers. Tālāk upe tek pa purvainu un mežiem bagātu apvidu, palienēs attekas un dīķi, baseinā lielākie purvi: Salaspurs, Stiklu dižpurvs, Vaseniekpurvs. Vidējais caurplūdums grīvā: 9,3 m³/s, maks. 73 m³/s, min. 1 m³/s. Upes ūdeņi lejtecē mālaini duļķainā krāsā, kas iekrāso arī Irbes sākumu. Lejtecē labajā krastā dabas liegums "Ances purvi un meži", kura teritoriju daži ieteikuši paplašināt arī uz kreiso krastu līdzīgā biotopa dēļ. Pie Ances atrodas svētliepa, ar kuras zariem zīlējuši, metot tos Stendes upē. Laivošanai parasti tiek izmantots tikai upes lejteces 14,3 km garais posms no Ances tilta, apvienojot to ar maršrutu pa Irbi līdz jūrai, taču palu laikā iespējams laivot jau no Iliņiem vēl 59 kilometrus. Vasaras sezonā šeit jārēķinās ar daudzām neizbraucamām vietām, izņemot posmu no Banku ciema (Blāzmas tuvumā) līdz Ancei, kurš ir bagarēts un tādēļ izbraucams, bet ne sevišķi populārs starp tūristiem. Lejtece ir ar vāju straumi, pirmajos 3 km aiz Ances tilta arī bagarēta. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Dižstende, Pastende, Blāzma, Ance. Upi šķērso autoceļi A10 un P120, kā arī dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II. Upes nosaukums kā "Testenden" dokumentos pirmoreiz minēts 1288. gadā.