Argentīna olimpiskajās spēlēs
Argentīna olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1900. gada. Kopš tā laika ir piedalījusies 25 vasaras olimpiskajās spēlēs. Izņemot 1904. gada vasaras un 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī 1980. gada vasaras spēlēs Maskavā, kad tā izlēma spēles boikotēt. Kopš 1928. gada Argentīna ir piedalījusies arī ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada ziemas, 1936. gada ziemas un 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Argentīna ir viena no 12 valstīm — vienīgā Iberoamerikas valsts – kas 1894. gadā nodibināja Starptautisko olimpisko komiteju (SOK). Argentīnas olimpiskā komiteja tika izveidota un atzīta 1923. gadā. Argentīna kopumā olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 77 olimpiskās medaļas (visas vasaras olimpiskajās spēlēs). Viens no veiksmīgākajiem periodiem bija no 1924. līdz 1952. gadam, kad Argentīna katrās vasaras olimpiskajās spēlēs ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Pēc 1952. gada iegūto medaļu skaits pakāpeniski samazinājās, līdz sasniedza kritisko līmeni, kad divās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas — 1976. gada Vasaras un 1984. gada Vasaras spēlēs tā piedalījās, bet neieguva nevienu olimpisko medaļu. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, pēc 52 gadu pārtraukuma Argentīna atkal ieguva kādu no zelta medaļām. Kopš tā laika arī katrās vasaras olimpiskajās spēlēs ir iegūta vismaz viena zelta medaļa. Lielākā daļa no visām 77 medaļām ir iegūtas boksā — 24 medaļas. Ar medaļām bagātākais sportistis ir burātājs Karloss Espinola, kurš trijās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 olimpiskās medaļas (2 — sudraba un 2 — bronzas medaļas). Argentīnas pilsēta Buenosairesa četras reizes (1936, 1956, 1968, 2004) ir vēlējusies organizēt vasaras olimpiskās spēles, taču visas reizes izkritusi kādā no balsojuma kārtām.