Amiši
Amiši ir anabaptistu kristiešu grupa, kas radniecīga, bet atšķirīga no mennonītiem. Amišu lielākā daļa dzīvo ASV un Kanādā, kur viņu pieturēšanās pie vienkārša 19. gadsimta dzīvesveida tos padara par tūrisma intereses objektiem. Lielākā amišu daļa joprojām runā Reinzemes vācu valodas dialektā. 20. gadsimta laikā dažādu reliģisku un sadzīves iemeslu dēļ no galvenās amišu grupas atšķēlās divas mazākas grupas. Ņemot vērā to, ka amišu ģimenēs joprojām dzimst 6-7 bērni, amišu skaits ASV ir pieaudzis no 165 tūkstošiem 2000. gadā līdz 249 tūkstošiem 2010. gadā un 318 tūkstošiem 2017. gadā. Lielākā amišu daļa dzīvo Pensilvānijā, Ohaio un Indiānā. Amišu vēsture aizsākās 1693. gadā, kad Šveicē un Elzasā sašķēlās anabaptistu kustība. Jau 18. gadsimtā sākās Eiropas mennonītu emigrācija uz ASV, kur tie meklēja reliģijas un dzīvesstila brīvību, ko tiem liedza Eiropa. Viņu lielākā daļa apmetās Pensilvānijā. 19. gadsimta vidū mennonītu starpā sākās šķelšanās, ko izraisīja aizvien straujākais tehnoloģiskais progress. Daļa, kas nepieņēma progresu, iesāka mūsdienu amišu kustību. Amišu bērnu izglītošana notiek kopienas skolās, un parasti beidzas līdz ar pusaudža vecuma sasniegšanu. Kristības parasti notiek no 16 līdz 25 gadu vecumā, un amiši drīkst precēties tikai savas ticības ietvaros. 20 līdz 40 ģimenes veido vienu baznīcas apgabalu, kura biedri katru otro svētdienu sanāk uz dievkalpojumu ticības brāļu mājās. Amišu dzīvesstilu ierobežo likumu krājums, taču konkrētie noteikumi mēdz mainīties no kopienas uz kopienu. Zināmākie no likumiem ir aizliegums lietot elektrību, telefonu, radio, automašīnas, kā arī modernu lauksaimniecības tehniku. Amiši ievēro vecmodīgi vienkāršu ģērbšanās stilu, kā arī atsakās no militārā dienesta. Ņemot vērā kopienas izcelšanos no apmēram 200 18. gadsimta emigrantiem, amišu vidū ir daudz biežāk novērojamas dažādas slimības un ģenētiskās novirzes, kas raksturīgas slēgtām kopienām.