Sudeti
Sudeti (čehu un poļu: Sudety, vācu: Sudeten) ir kalnu grēda Centrāleiropā — Polijā, Čehijā un Vācijā. Kalnu grēdas kopējais garums ir 310 km (no Elbas ziemeļrietumos līdz Morāvijas Vārtiem dienvidaustrumos). Sudetu vidējais augstums ir 500—1000 m. Augstākā virsotne Sņežka sasniedz 1602 m augstumu. Pēc tipa Sudeti pieder hercīnās oroģenēzes senajiem kroku kalniem. Raksturīgi kristāliskie ieži, bazalti un porfīri. Sudeti ietver vairākas kalnu grēdas un masīvus: Krknoše, Jesenīki, Lužicas kalni, Jizeras kalni, Orlices kalni. Savstarpēji tos atdala tektoniskie pazeminājumi. Kopumā virsotnes lielākoties ir lēzenas, nogāzes — stāvas. No Sudetiem iztek Elba, Odera un Morāva. Nogāžu piekājē aug ozolu—dižskābaržu mežu masīvi, bet augstāk tos nomaina baltegļu—egļu meži. Ar 1300 m vjl. sākas pļavas. Ilgstoši Sudetus apdzīvoja vācieši, tomēr pēc Otrā pasaules kara tie tika padzīti no Polijai un Čehoslovākijai piederošajām Sudetu daļām. Mūsdienās Sudetos darbojas tūrisma un kūrorta objekti, kā arī to teritorijā ir izveidoti vairāki nacionālie un dabas parki, dabas rezervāti.