Zinātņu Akadēmijas grēda
Zinātņu Akadēmijas grēda ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira rietumdaļā, stiepjas ap 110 km meridionālā virzienā. Grēdas korē alpīnās reljefa formas; 24 virsotnēm augstums virs 6000 m, tajā skaitā divi «septiņtūkstošnieki»: grēdas un Tadžikistānas augstākā virsotne Ismoila Somonī smaile (7495 m v.j.l.) un Koržeņevskas smaile (7105 m v.j.l.). Grēda veidota no paleozoja metamorfajiem iežiem un granītiem. Kori klāj mūžīgais sniegs (ap 1500 km²), kas baro vairākus lielus ledājus. Rietumu nogāzē dziļas ielejas, austrumu nogāzē vairāki šļūdoņi, kas notek Pamira lielākajā — Fedčenko šļūdonī. Grēdu 1927. gadā atklāja ģeogrāfs un ceļotājs Nikolajs Koržeņevskis un nosauca par godu PSRS Zinātņu Akadēmijai.