Prūsijas valdnieku uzskaitījums
Prūsijas valdnieki bija pavēlnieki senās Prūsijas zemēs. Pēc Dobrinas ordeņa sakāves krusta karā pret senprūšu valdniekiem 1229. gadā Vācu ordenis izveidoja Prūsijas mestra amatu. Pēc Vācu ordeņa virsmestra rezidences pārcelšanas uz Marienburgu 1309. gadā Prūsijas mestra funkcijas pildīja Vācu ordeņa virsmestrs. 1525. gadā Prūsija tika sadalīta divās daļās, no kurām "Karaļa Prūsiju" līdz 1772. gadam tieši pārvaldīja Polijas karaļi, bet otrā tika nodibināta Prūsijas hercogiste kā Polijas troņa vasaļvalsts, par tās pirmo hercogu kļuva pēdējais Vācu ordeņa virsmestrs Albrehts Hoencollerns. Lielā Ziemeļu kara laikā Brandenburgas kūrfirsts Frīdrihs III Hoencollerns (Friedrich I Hohenzollern, 1657.-1713.) kronējās par "karali Prūsijā" Frīdrihu I. Pēc Polijas dalīšanas 1772. gadā Frīdrihs II Hoencollerns pievienoja saviem valdījumiem "Karaļa Prūsiju" un kronējās par "Prūsijas karali". 1871. gadā pēc uzvaras Franču-prūšu karā Prūsijas karalis Vilhelms I Hoencollerns kronējās par Vācijas ķeizaru (jeb Vācijas imperatoru).