Omid
Omid (persiešu: اُمید, Omīd — "cerība") bija Irānas pirmais pašu izgatavotais un palaistais pavadonis. Pēc ziņām no Irānas valsts televīzijas, tas paredzēts pētījumiem un sakaru pārraidēm. Pavadonis orbītā tika alaists 2009. gada 2. februārī ar raķeti Safīr-2 (persiešu: سفير). Pavadoņa palaišanā piedalījās Irānas prezidents Mahmuds Ahmadinedžads. Šis notikums saistīts ar Irānas revolūcijas 30. gadadienu. Ar savā zemē izgatavota pavadoņa palaišanu ar savu raķeti no savas teritorijas Irāna ir kļuvusi par devīto kosmisko lielvalsti (pēc PSRS/Krievijas, ASV, Francijas, Japānas, Ķīnas, Apvienotās Karalistes, Indijas un Izraēlas). Drīz pēc starta ASV pavadoņu sekošanas dienests pamanīja Zemes orbītā divus objektus, kas palaisti no Irānas teritorijas. Viens no tiem ir pats pavadonis, otrs — Safir raķetes pēdējā pakāpe. To apstiprināja arī neatkarīgi eksperti. Aprēķini liecināja, ka palaišanas trajektorija gāja uz dienvidaustrumiem virs Indijas okeānā, lai nešķērsotu kaimiņvalstis.Orbītas parametri ir 246 x 377 km, periods 90,76 min, slīpums 55,5°. No pavadoņa tika uztverti radiosignāli. Pēc Irānas televīzijas datiem, pavadonis ir kuba formas ar 40 cm platumu, masa 27 kg (pēc Irānas kosmosa aģentūras datiem — 25 kg). Kosmiskais aparāts nav stabilizēts pēc asīm. Tam ir instrumenti kosmiskās vides pētījumiem, GPS iekārta. Pavadoņa palaišanas vieta netika publiskota. Eksperti ir noteikuši, ka tā atrodas vietā ar koordinātām 35,23 Z 53,92 A, netālu no Semnanas pilsētas Irānas ziemeļdaļā. Pēc ASV Stratēģiskās pavēlniecības datiem, Omīd iegāja Zemes atmosfērā 2009. gada 25. aprīlī 03:42 UTC (±4 h) virs Atlantijas okeāna uz austrumiem no Buenosairesas. Raķetes fragments, kas orbītā palika pēc starta, iegāja atmosfērā 2009. gada 31. maijā. Omid bija otrais Irānas pavadonis, kas ievadīts Zemes orbītā. Pirmais bija Sina-1, kas startēja 2005. gadā ar Krievijas nesējraķeti. Pirms 2009. gada starta, 2008. gada 16. augustā notika raķetes Safir pirmais lidojums. Daži avoti ziņoja, ka tajā atradās pavadonis Omīd vai tā makets. Nav skaidrs, vai raķete veica plānotu suborbitālu lidojumu vai arī tas bija pavadoņa (vai maketa) ievadīšanas mēģinājums orbītā, kura laikā notika pēdējās pakāpes avārija.