Bentoss
Bentoss (grieķu: βένθος (bentos) — 'dziļums') ir organismu kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem. Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par zoobentosu, bet bentisko augu kopumu par fitobentosu. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas: lielie piestiprinājušies organismi (epifauna, epiflora), sīkie piestiprinājušies organismi (perifitons), urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un laivas), racējdzīvnieki (infauna, ierokas mīkstā gruntī: tārpi, kukaiņu kāpuri, gliemji), uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki (onfauna: adatādaiņi, vēžveidīgie, kukaiņu kāpuri, tārpi). Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme bentofāgu barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par ūdenstilpes produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī cilvēki (piemēram, aļģes, austeres, krabjus, dažas bentosa zivis).