Kuldīgas komturi
Kuldīgas komturi (vācu: Komtur von Goldingen) bija Livonijas ordeņa Kuldīgas pils pārvaldnieki un savu Kurzemes vasaļu karavadoņi (komturs - "komandieris") ordeņa karagājienos pret žemaišiem, lietuviešiem, zemgaļiem, Rīgas pilsētu, Rīgas arhibīskapu un krieviem. Ziņas par pirmajiem Kuldīgas komturiem ir ļoti epizodiskas. Komturs bija pārvaldnieks svarīgākajās ordeņa pilīs un tām pakļautajās komturejās. 16. gadsimtā Latvijas teritorijā Livonijas ordenim bija deviņi komturu sēdekļi: Rīgā, Daugavgrīvā, Ventspilī, Kuldīgā, Jelgavā, Dobelē, Cēsīs, Alūksnē un Daugavpilī. No Livonijas komturejām vissvarīgākās bija Kuldīga un Alūksne, jo komturi tajās bija Livonijas ordeņa mestra padomes locekļi. Kā valdības loceklis Kuldīgas komturs piedalījās mestru vēlēšanās un arī pats varēja tikt ievēlēts par mestru. Viņš bija galvenā tiesas persona apgabalā, un viņam bija arī tiesības piespriest nāvessodu. Kuldīgas komturejā ietilpa Aizputes, Alsungas, Durbes, Kuldīgas un Saldus draudzes novadi. Komturejas aizsardzībai pret Lietuvas dižkunigaitijas karaspēka uzbrukumiem 14. gadsimta beigās uzcēla Skrundas pili un Saldus pili. Kuldīgas komturu mītnes vieta - Kuldīgas pils ap 1680. gadu (rekonstrukcija) Skats pāri Ventai uz Kuldīgas ordeņa pilsdrupām (18. gadsimtā)