Ala
Šis raksts ir par ģeomorfoloģiju. Par citām jēdziena Ala nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Ala ir dabiski veidojies dobums pazemē, kurā var iekļūt cilvēks. Latvijā tradicionāli par alu uzskata dobumu, kurā var iekļūt vismaz 2.5 m dziļumā vai arī, ja alai ir kultūrvērsturiska nozīme. Ar alu pētniecību nodarbojas īpaša zinātne — speleoloģija. Alas ir īpaša aizsargājamo ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko objektu grupa, kurām ir izcila botāniska, arheoloģiska un vēsturiska vērtība. Latvijā apzinātas ap 1500 alu, kuras lielākoties ir veidojušās smilšakmenī. Dažas alas Latvijā veidojušās arī dolomītiežos un dabiski sacementētā grantī kā arī daudzi citi. Latvijas garākais dabiskais alu labirints ir Peldangas alas Talsu novadā (70 m kopgarumā), bet mākslīgais — Riežupes alas (460 m). Pasaulē garākās ir Mamutu alas ASV — 556 km.