ASV administratīvais iedalījums
ASV ir federāla valsts, kuru veido 50 štati (states), 1 federālais apgabals (Federal District) un 14 salu grupas (insular area), no kurām 5 ir lielas aizjūras teritorijas. Sakarā ar dalītu suverenitāti starp katru ASV štatiem un ASV federālo valdību amerikāņi ir pilsoņi gan visā valstī, gan štatā, kurā viņš dzīvo. Pēc iedzīvotāju skaita vislielākais štats ir Kalifornija (38 802 500), savukārt vismazākais ir Vaiominga (584 153). Pēc platības vislielākais štats ir Aļaska (1 717 860 km²), savukārt vismazākais — Rodailenda (3140 km²). Katram štatam ir sava konstitūcija, taču visi štati ir atbalstījuši arī kopējo ASV Konstitūciju. Ratificējot ASV konstitūciju, štatiem ir nodotas konkrētas ierobežotas suverēnās pilnvaras federālā valdībā. 48 no 50 štatiem sīkāk iedalās apgabalos (pārējos divos štatos ir apgabaliem ekvivalentas vienības). Visvairāk to ir Teksasā — 254 apgabali, savukārt vismazāk — Delavērā — 3 apgabali. Kopā ASV teritoriju 2013. gada 1. janvārī veidoja 3143 apgabali. Sākotnēji pastāvošie trīspadsmit štati bija trīspadsmit koloniju pēcteči, kas pretojās britu likumiem. Pēc tam lielākā daļa štatu tika pievienoti no teritorijām, kas tika iegūtas Pilsoņu kara laikā vai arī kuras iegādājās ASV valdība. Vēl citi izņēmumi ir tie štati, ko veidojuši sākotnējo trīspadsmit štatu teritorijā dzīvojošie. Savienoto Valstu vēstures pašā sākumā tika izveidoti šādi trīs štati: Kentuki no Virdžīnijas; Tenesī no Ziemeļkarolīnas; Meina no Masačūsetsas. Amerikāņu pilsoņu kara laikā Ziemeļvirdžīnija atdalījās no Virdžīnijas. Visjaunākais štats — Havajas — ieguva štata statusu 1959. gada 21. augustā. Štatiem nav tiesību atdalīties no savienības. Štati kopā veido liela mēroga ASV zemes masu; vēl divas citas teritorijas, kas uzskatāmas par neatņemamu ASV valsts daļu, ir Kolumbijas distrikts, federālais apgabals, kur atrodas galvaspilsēta Vašingtona; un Palmiras atols, kas ir neapdzīvota, bet ietilpst valsts teritorijā Klusajā okeānā un atrodas Klusajā okeānā.