Veseksu dinastija
Veseksu dinastija (angļu: House of Wessex) bija Veseksas karalistes anglosakšu karaļu dzimta, kas izveidoja Anglijas Karalisti un valdīja tajā ar pārtraukumiem no 886. gada līdz 1066. gadam. Dinastijas aizsācējs bija Veseksas karalis Alfrēds Lielais (senangļu: Ælfrēd) (849-899), kuram 886. gadā izdevās apvienot anglosakšu karalistes vienā valstī. Tā kā pēdējais Veseksas dinastijas karalis Eduards Grēksūdzētājs (Edward the Confessor) 1066. gada 4. janvārī mira, neatstājot mantinieku, toties testamentā kā savu pēcnācēju bija norādījis brālēnu Normandijas hercogu Viljamu II Bastardu, tas nekavējoties ar karaspēku ieradās Anglijā. Normaņi kaujā pie Heistingsas sakāva un nonāvēja ievēlēto anglosakšu karali Haroldu Godvinsonu. 26. decembrī hercogs Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I, aizsākot Normandiešu dinastiju.