Līgums par pilsonības piešķiršanu pret lieliniekiem karojošajiem brīvprātīgajiem
Līgumu par pilsonības piešķiršanu pret lieliniekiem karojošajiem brīvprātīgajiem 1918. gada 29. decembrī noslēdza Vācijas vēstnieks (no 26. decembra) Augusts Vinnigs un Latvijas Pagaidu valdības vadītājs Kārlis Ulmanis. Līgumu noslēdza kritiskajās dienās pirms Rīgas krišanas Padomju Latvijas karaspēka varā, kad Pagaidu valdība meklēja jebkādas iespējas kaujasspējīgas armijas izveidei. Līguma negatīvās sekas bija nekontrolēta vācu algotņu ieplūšana Latvijā, kas 1919. gadā radīja daudzas no Latvijas brīvības cīņu krīzēm. Protestā pret līgumu, sociāldemokrāti 30. decembrī izstājās no Tautas padomes.