Igauņu virtuve
Igauņu virtuve (igauņu: eesti köök) ir igauņiem raksturīgo ēdienu un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē. To vēstures gaitā ir ietekmējušas citu tautu, piemēram, dāņu, vāciešu, poļu, zviedru, virtuves. Igauņu virtuvē ēdieni galvenokārt tiek vārīti vai sutināti, retāk cepti. Igauņu virtuves pamatā ir kartupeļi, liesa vai cauraugusi cūkgaļa, zivis, kāposti, zirņi, pupas, grūbas, piens un biezpiens. Tradicionālie ēdieni ir marinēts zutis, asinsdesa un sautēti skābi kāposti ar cūkgaļu, kā arī rupjmaize, sautējumi, ievārījumi, marinēti gurķīši, grūbas, kartupeļu biezputra un sālīta siļķe. Svētkos galdā ceļ ceptu zosi, cūkgaļu, alu, melno pudiņu, ābolus, riekstus un piparkūkas.