Triceratopss
Triceratopsi jeb trīsradži (latīņu: triceratops - "trīs ragu seja") ir cerapodu apakškārtas ģints dinozauri, kuri dzīvoja krīta perioda beigās pirms 68-65 miljoniem gadu Ziemeļamerikas teritorijā. Tas bija viens no pēdējiem dinozauriem, kuri piedzīvoja dinozauru izmiršanu, kas, iespējams, notika liela meteorīta sadursmē ar Zemi. Triceratopsi ir vieni no pazīstamākajiem dinozauriem. Tie līdzinās mūsdienās vēl dzīvojošajam degunradzim, jo arī triceratopsam uz deguna ir izaugums. Bet atšķirībā no degunradža, triceratopsam vēl ir divi ragi, kā arī ap kaklu liels kaula vairogs. Lai gan triceratopsa skelets nav atrasts pilnībā, triceratopss zinātniekiem ir jau zināms kopš 1887. gada. Triceratopss ir viens no pazīstamākajiem dinozauriem. Tie dzīvoja tajā pašā periodā, kurā dzīvoja tiranozaurs. Triceratopsi bija tiranozauru upuri. Divas triceratopsa sugas T. horridus un T. prorsus tika atklātas, taču ir aizdomas, ka bija daudz citu sugu. Jaunākie pētījumi liecina, ka torozaurs, dinozaurs, kas dzīvoja krīta periodā, bija triceratopsa suga ar vairāk nobriedušu formu, bet šī teorija ir apstrīdama. Ir savāktas daudzas triceratopsa ģints paliekas kopš to atklāšanas 1889. gadā. Tika atrasti dažāda vecuma skeletu eksemplāri, jaundzimušu un pieaugušu triceratopsu skeleti. Par kaula vairogu un trīs ragiem ir vairākas teorijas. Visbiežāk tiek uzskatīts, ka tie bija aizsardzības ieroči pret plēsējiem. Jaunākās teorijas uzskata, ka tie tika izmantoti, lai identificētu tēviņus.