Spārnžauņi
Spārnžauņi (Pterobranchia) ir sīku tārpveidīgu dzīvnieku klase. Tie pushordaiņu tipa pārstāvji, kas dzīvo okeānu dibenā sekrēta caurulītēs. Spārnžauņi barojas, filtrējot no ūdens planktonu ar skropstiņu palīdzību, kas piestiprināti pie taustekļiem. Ir zināmas ap 25 mūsdienās dzīvojošas spārnžauņu sugas, kas pieder trim ģintīm: Rhabdopleura, Cephalodiscus un Atubaria. Bez to ir zināmi vairāku simtu izmirušu ģinšu pārstāvji, no kuriem daži ir pat no kembrija perioda. Spārnžauņu klasi 1877. gadā izveidoja britu zoologs Rejs Lankesters. Tajā laikā viņš tur iedalīja vienīgo Rhabdopleura ģinti. Rabdopleiru sākotnēji uzskatīja par savdabīgu sūneni, bet kad 1887. gadā tika publicēta Čelendžera atskaite par otro ģinti, cefalodiskiem, tad abas ģintis iekļāva kopīgā kārtā, kas ir līdzīga zarnelpotājiem (Enteropneusta). Elektronmikroskopijas pētījumi parādīja, ka spārņžauņi pieder tai pašai kladai, kā izmirušie graptolīti, bet filoģenētiskā analīze rāda, ka spārnžauņi ir dzīvi graptolītu kladas pārstāvji.