Kauja pie Heiligenbergas (Svētkalna) pils
Kauja pie Heiligenbergas (Svētkalna) pils notika Livonijas ordeņa mestra Vilekīna valdīšanas laikā, kad pēc ķēniņa Nameiša nāves viņš nolēma pakļaut Zemgali, uzbūvējot ordeņa pili Tērvetes Svētkalnā blakus zemgaļu galvenajam pilskalnam un senpilsētai. Jauno pili nosauca par Heiligenbergu (Heiligeberc), jo tur senāk bija zemgaļu kulta kalns. Ap 20 m augsto kalnu norobežoja ar koka sienu, vairākiem aizsarggrāvjiem un priekšpili. Pilī nometināja ap 300 karavīru lielu garnizonu Tērvetes komtura vadībā un labi apgādāja ar karamateriāliem, ieskaitot akmeņu metamās iekārtas. Drīz vien Heiligenbergas pilij uzbruka zemgaļu un žemaišu karaspēks, kas desmit dienas ilgušajā kaujā ar tiem laikiem modernu kaujas tehniku (ribaldēm) nesekmīgi mēģināja ieņemt pili. Kaujās zemgaļi un žemaiši zaudēja apmēram 350 kritušos, kurus viņi sadedzināja sārtā un nolēma arī nodedzināt Tērvetes pili un kā galveno pilskalnu turpmāk izmantot Rakti.