Regejs
Regejs ir mūzikas žanrs, kas 1960. gados izveidojies Jamaikā un kopš 1970. gadiem izplatījies visā pasaulē. Jēdziens radies no grupas Toots & the Maytals 1968. gada dziesmas Do the Reggay. Regejs sevī iekļauj vairākus apakšžanrus — rocksteady, dub, dancehall un ragga. Regeja mūzika var būt dažāda — deju mūzika, relaksācijas mūzika vai protesta dziesmas. Tajā izpaužas Āfrikas kultūras īpatnības, tās tradicionālā mūzika, ritmi un dejas. Regejs, it sevišķi 1970. gados populārais roots reggae, ir cieši saistīts ar rastafari. Pirmie regeja pārstāvji bija Bobs Mārlijs un grupas The Wailers, Burnin’ Spear, Toots & the Maytals. Regejam raksturīgais ritms ir 4/4 taktsmērs ar akcentētu otro un ceturto taktsdaļu, kā arī izteikta basģitāras spēle, ar kuru spēlē skaidru melodiju, bet ar ģitāras palīdzību veic ritmisko funkciju, akcentējot pirmo un trešo taktsdaļu. Regejs ir modernizēta tautas mūzika — lauku tautasdziesmu un pilsētu roktradīciju apvienojums.[nepieciešama atsauce] Karību salās regeja smagās formas ir pazīstamas kā šūpuļsolu mūzika.[nepieciešama atsauce] 2018. gadā Jamaikas regeja mūzika tika iekļauta UNESCO Nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.