Kvantu Holla efekts
Kvantu Holla efekts ir kvantu fizikas versija klasiskajam Holla efektam. To ir iespējams novērot divdimensiju elektronu gāzēs, kuras ir pakļautas spēcīgam magnētiskajam laukam zemās temperatūrās. Šādos apstākļos Holla vadītspēja σ ieņem kvantētas vērtības σ = I Holla V Holla = ν e 2 h {\displaystyle \sigma ={\frac {I_{\text{Holla}}}{V_{\text{Holla}}}}=\nu {\frac {e^{2}}{h}}} , kur I H o l l a {\displaystyle I_{Holla}} ir Holla efekta radītā strāva, kura plūst perpendikulāri pieliktajam elektriskajam laukam paraugā, V H o l l a {\displaystyle V_{Holla}} - Holla efekta spriegums, e - elektrona lādiņš, h – Planka konstante un ν - koeficients, kas var būt gan veselas vērtības (ν=1, 2, 3, 4…), gan daļveida vērtības (ν=1/3, 3/5, 3/7, 2/3, 3/5). Atbilstoši šī koeficienta vērtībai kvantu Holla efektu mēdz dēvēt par veselo vai daļveida kvantu Holla efektu. Eksperimentos novērotā kvantu Holla efekta īpatnējā elektrovadītspēja sakrīt ar parauga elektrovadītspēju jeb R = σ {\displaystyle R=\sigma } . Šī īpašība izriet no novērojumiem, ka kvantu Holla pretestība nav atkarīga no parauga ģeometriskajiem parametriem. Šīs parādības cēlonis vēl aizvien nav viennozīmīgi izskaidrots.