Jūnona (asteroīds)
Šis raksts ir par asteroīdu. Par citām jēdziena Jūnona nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu. Jūnona, oficiāli 3 Juno ir asteroīds ar diametru apmēram 233 km. Objekts atrodas asteroīdu joslā. Tas ir neregulāras formas, pieder S tipa asteroīdiem, ir otrs lielākais šīs grupas pārstāvis pēc Eunomijas. Objektu atklāja 1804. gada 1. septembrī vācu astronoms Karls Hārdings (Karl Harding) Lilientāles observatorijā. To nodēvēja romiešu dievietes Jūnonas vārdā. Jūnona romiešu mitoloģijā ir laulības, mātes, sieviešu un sievišķā ražīgā spēka dieviete, Jupitera sieva. Jūnona ir viens no lielākajiem asteroīdiem, tā masa veido apmēram 1% no asteroīdu joslas kopējās masas. Tas atšķiras no pārējiem S tipa asteroīdiem ar augstāku albedo. Atsevišķu opozīciju laikā, Jūnona var sasniegt pat +7,5m, binoklī tā ir vāji redzama, bet tomēr spožāka par Neptūnu. Atklāšanas laikā Jūnona tika uzskatīta par planētu, tāpat kā Cerera, Pallāda un Vesta. Vēlāk visi četri objekti tika klasificēti kā asteroīdi. Jūnona rotē tiešā virzienā ar ass slīpumu apmēram 50°. Aprēķināts, ka perihēlija laikā virsmas temperatūra uz Jūnonas var sasniegt pat + 28 C°.