Lietuvos ir Rusijos santykiai
Lietuvos–Rusijos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Rusijos. Oficialūs tarptautiniai santykiai užmegzti 1920 m., Sovietų Rusijai pripažinus Lietuvos nepriklausomybę. Tuo tarpu dėl geografinės padėties (nuo pat Lietuvos konsolidavimo XIII a. beveik visą laiką Lietuvos ir Rusios valstybės turėjo bendrą sieną) santykiai siekia bent Kijevo Rusios egzistavimo laikus. Nors Lietuva rytinės sienos su Rusija neturi, Lietuva ribojasi su Rusijai priklausančia Karaliaučiaus sritimi – sienos ilgis 274,89 km, iš jų Kuršių mariomis – 18,5 km, jūra – 22,22 km. Lietuvai paskelbus nepriklausomybę nuo TSRS, Rusija, pati būdama TSRS sudėtyje, tapo penktąja valstybe, pripažinusia Lietuvos valstybingumą 1991 m. liepos 29 d. Neilgai trukus užmegzti diplomatiniai santykiai tarp Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos. Lietuva savo šalies ambasadą turi Maskvoje (dabartinis laikinasis reikalų patikėtinis – Ugnius Labutis), o Vilniuje yra įsikūrusi Rusijos ambasada (dabartinis ambasadorius – Aleksejus Isakovas). Klaipėdoje kurį laiką veikė Rusijos konsulatas, Kaliningrade, Sovetske – Lietuvos konsulatai. Abi šalys yra Jungtinių Tautų, ESBO, Pasaulio Prekybos Organizacijos, kitų tarptautinių organizacijų narės. Lietuvoje gyvena nemaža rusų bendruomenė – rusai sudaro 5,3 % gyventojų (2012 m. duomenimis) ir yra antra didžiausia tautinė mažuma po lenkų. Rusų kalba yra antra dažniausia gimtoji kalba po lietuvių. Santykiai tarp abiejų valstybių išlieka įtempti. Lietuva yra viena aktyviausių sankcijų Rusijai palaikytojų Europos Sąjungoje. Po 2022 m. vasario 24 d. įvykdytos Rusijos invazijos į Ukrainą Lietuva pažemino diplomatinį atstovavimą iki laikinojo reikalų patikėtinio ir uždarė Rusijos Federacijos konsulatą Klaipėdoje.