Rytų Armėnija
Rytų Armėnija (arm. Արևելյան Հայաստան, Areveljan Hajastan) – terminas, kuriuo armėnai vadina Armėnijos kalnyno rytinę dalį – tradicinę armėnų tautos gimtąją žemę. IV–XX amžiuose Armėnija buvo keletą kartų padalinta, o terminai Rytų ir Vakarų Armėnija buvo vartojami nurodyti dviejų skirtingų valstybių valdomas istorinės Armėnijos dalis, nors tarp jų ne visuomet buvo apibrėžta riba. Teritorijos, kurios buvo vadinamos šiuo terminu: Armėnijos marzpanatas (vasalinė Persijos imperijos valstybė nuo 387 m., visiškai aneksuota 428 m.) po šalies padalinimo tarp Bizantijos ir Sasanidų imperijų egzistavo iki arabų užkariavimo VII amžiaus viduryje. Irano Armėnija (1502–1813/1828), apimanti Rytų Armėnijos laikotarpį ankstyvaisiais ir vėlyvaisiais šiuolaikinės istorijos dešimtmečiais iki Rusijos imperijos aneksijos (1813 ir 1828 m.), kuomet ji buvo įvairių Irano imperijų dalis. Rusijos Armėnija (1828–1917) ir tarybinė Armėnija (1920–1991), apimanti armėnų apgyvendintas teritorijas, kontroliuotas Rusijos imperijos ir Tarybų Sąjungos. Šiuo metu didžiojoje šios teritorijos dalyje esti Armėnijos Respublika.