Nimfėjus
45°14′11.71″ š. pl. 36°25′2.95″ r. ilg.﻿ / ﻿45.2365861°š. pl. 36.4174861°r. ilg.﻿ / 45.2365861; 36.4174861 Nimfėjus (sen. gr. Νυμφαι̃ον – šventyklos nimfa) – senovės Graikijos miestas, esantis vakariniame Kerčės sąsiaurio krante. Strabonas Nimfėjų vadino „miestu su puikiu puikiu uostu“. Nimfėjus įkurtas apie 570-uosius – 560-uosius m. pr. m. e. Nežinoma ar miestas buvo įkurtas kaip nepriklausomas polis ar kaip Pantikapėjaus kolonistų gyvenvietė. Pirmoje VI a. pr. m. e. pusėje, Nimfėjuje iškilo šventykla, dedikuota Demetrai (ji egzistavo iki V a. pr. m. e.). V a. pr. m. e. mieste vyko aktyvi būstų statyba. 438-437 m. pr. m. e. miestas priklausė Atėnams ir mokėjo forosą talentais. Eschino liudijimu mieste buvo Atėnų įgula. Po jūrų mūšio prie Egospotamų (405 m. pr. m. e.), Nimfėjus atiteko Bosporo carui Satirui pirmajam. IV a. pr. m. e. pradžioje miestas buvo apjuostas gynybine siena ir netrukus po to buvo sunaikintas dėl tiksliai nežinomos priežasties.