Nacionalinis interesas (tarptautiniai santykiai)
Nacionalinio intereso sąvokai tarptautinių santykių teorijose ilgą laiko tarpą buvo skiriama centrinė vieta. Ji padėdavo paaiškinti valstybės veiksmus ir geriau suprasti jos vykdomą politiką. Vis dėlto ši sąvoka galiausiai tapo kritikos objektu ir pamažu ėmė prarasti savo aiškinamąją funkciją akademinėje srityje. Politikos akademikai nacionalinio intereso konceptu pamažu pradėjo pakeisti kitas svarbias sąvokas kaip valstybės užsienio politikos veiksmai ar tikslai, todėl laikoma, kad ši sąvoka tiesiog prarado savo analitiškąją galią. Vis dėlto tam tikras pozityvus postūmis iš tarsi susidariusios aklavietės atsirado apie XX 6 deš., kada aršus sąvokos kritikas James Rosenau priėjo prie tokios minties, kad šios sąvokos atsisakyti neįmanoma – be jos sugebėti paaiškinti valstybės užsienio politiką ir apskritai įvykius, vykstančius tarptautinių santykių plotmėje būtų dar sunkiau. Galima sakyti, jis paskatino mokslininkus iš naujo įvertinti šios sąvokos turinį ir galiausiai ją vėl taikyti: realizmo ir socialinio konstruktyvizmo šalininkai turbūt labiausiai iškėlė šios sąvokos svarbumą akademinėje plotmėje, taip pat suformuluodami skirtingus šios sąvokos apibrėžimus.