Dešra
Dešra – mėsos gaminys. Pagal gamybos technologiją ir vartojamą žaliavą dešros skirstomos į įdarytas, virtas, dešreles ir sardeles, pusiau rūkytas, rūkytas, arba kietąsias rūkytas, virtas rūkytas, kepenines, kraujo ir mėsos duoną. Svarbiausia dešrų gamybos žaliava yra neriebi jautiena, kiauliena, rečiau − aviena ir paukštiena. Kepeninių ir kraujinių dešrų žaliava − kogalviai ir paskerstų gyvulių kraujas. Beveik visų rūšių dešroms daryti vartojami lašiniai. Kad dešrų įdaras turėtų daugiau pilnaverčių baltymų, į jį dedama kraujo plazmos, riebaus ir lieso pieno, pieno baltymų, kiaušinių, o kad pagerėtų skonis − druskos, cukraus, prieskonių ir uždaro (juodųjų, raudonųjų ir kvapiųjų pipirų, muskato riešutų, kardamono, kalendrų, kmynų, svogūnų, česnakų ir kt.). Į kai kurias mėsos duonos ir rūkytų dešrų rūšis dedama konjako arba maderos. Kad dešrų mėsa išliktų raudonos spalvos, į įdarą dedama silpno natrio nitrito tirpalo. Dešroms tam tikrą formą suteikia ir saugo jas nuo aplinkos poveikio natūralios žarnos arba dirbtiniai apvalkalai (baltyminiai, celiulioziniai, polimerinės plėvelės). Įvairios dešros skiriasi išvaizda (storiu, perrišimo būdais). Įdarytos, virtos, pusiau rūkytos, rūkytos, kepeninės ir kitokios dešros vartojamos daugiausia tik šaltam užkandžiui ir sumuštiniams daryti. Virtos, pusiau rūkytos dešros bei mėsos duona vartojamos ir karštos − kepamos atskirai ar su kiaušiniene. Kepeninė dešra truputį apkepama orkaitėje.