Paragvajus (upė)
Paragvajus (isp. Río Paraguay, port. Rio Paraguai, gvar. Paraguái nysry) – upė Pietų Amerikoje; Paranos dešinysis intakas. Prasideda Brazilijos Mato Groso valstijoje, Brazilijos plokščiakalnyje (Mato Groso plynaukštėje), į pietus nuo Diamantino, į šiaurės vakarus nuo Kujabos. Teka į pietvakarius, o nuo Kasereso miesto į pietus. Vietomis teka Bolivijos pasieniu. Prateka Pantanalio pelkynus, už Korumbos teka Brazilijos–Paragvajaus siena. Toliau kerta Gran Čako lygumas, o žemupyje pasiekia tropinius miškus. Nuo santakos su Pilkomaju teka Argentinos–Paragvajaus siena. Įteka į Paraną ties Paso de la Patrija, netoli Korjenteso. Didžiausi intakai: kairieji: Kujaba/San Lorensas, Takvari, Miranda, Apa, Akidabanas, Ipanė, Chechui Gvasu, Brankas, Tebikvari; dešinieji: Žauru, Bamburalis, Monte Lindas, Konfusas, Pilkomajas, Bermechas. Paragvajus – svarbi laivybinė arterija. Laivuojamas nuo Korumbos, upei nusekus – nuo Konsepsjono. Jūrų laivai pasiekia Asunsjoną. Upės vaga vingiuota, daug upinių salų (pvz., Serito ties santaka su Parana), seklumų. Vidurupio vagos plotis 350–600 m, žemupio – iki 1,5 km, gylis 10–20 metrų. Vandeningiausias sausį–vasarį (plačiai išsilieja), sekliausias rugpjūtį (kai kurie intakai išdžiūsta). Vidutinis debitas prie Asunsjono 3000 m³/s, prie žiočių 4700 m³/s. Vagos nuolydis mažas (nuo 150 iki 60 m), vaga labai vingiuota, salpoje gausu ežerų. Upės baseinas retai gyvenamas, gana laukinis (daugiausia auginami galvijai). Upėje užfiksuota >238 žuvų rūšių. Vandens rūgštingumas – 6,9–7,7 pH, geležingumas – 0,56–1,30 mg/l, konduktyvumas – 111,4 μS/cm, drumstumas – 31,9 APHA. Prie upės (daugiausia aukštupyje ir vidurupyje) įsteigta nacionalinių parkų ir indėnų teritorijų. Didžiausi miestai prie Paragvajaus upės: Kaseresas, Korumba (Brazilija), Puerto Suaresas (Bolivija), Bahija Negra, Fuerte Olimpas, Konsepsjonas, Asunsjonas, Pilaras (Paragvajus), Formosa (Argentina).