Auksinai
Auksìnai – hormonai, lemiantys augalų augimą į ilgį, ląstelių dalijimąsi ir diferenciaciją, vaisių formavimąsi, šaknų formavimąsi iš nuopjovų, augalų atsiskyrimą dalimis. Dėl auksino ląstelės pumpuoja H+ į savo sieneles, pH pokytis lemia fermentų, kurie skaido skersinius ryšius sienelėse, aktyvavimą, o dėl turgorinio slėgio ląstelės ilgėja. Auksinas, sintetinamas medžių dominuojančioje viršūnėje, slopina šoninių šakų augimą (po savimi); dėl to spygliuočiai turi tipišką trikampio formą. Auksinas lemia šaknų augimą žemyn (gravitropizmą). Auksinas kaupiasi šaknies apatinėje dalyje ir slopina ląstelių ilgėjimą, virš jų esančios ląstelės dalijasi greičiau ir šaknis linksta žemyn. Auksinai yra aktyvūs visą augalo vystymosi laikotarpį. Sintetinami meristemose ir jaunuose organuose. Transportavimo metu vyksta specifinis ląstelių atsakas.