Vandenyno srovė
Vandenyno srovė (arba jūrų srovė) – jūrose ir vandenynuose kylantys vandens dalelių slenkamieji judesiai, dėl kurių vandens masės pernešamos tam tikromis trajektorijomis. Tai dalis pasaulinio vandenyno cirkuliacinės sistemos. Srovės kyla dėl gravitacijos, vėjų bei vandens tankio skirtumų ir yra svarbios paskirstant karštį iš pusiaujo sričių link polių. Vandenyno srovės veikia atmosferos cirkuliaciją ir pačios yra nuo jos priklausomos. Sroves galima nusakyti vektoriais, kurie parodo vandens masės judėjimo greitį ir kryptį tam tikru momentu. Jūrų srovių greitis matuojamas metrais per sekundę arba mazgais (0,5144 m/s), debitas – sverdrupais (1 mln. m³/s). Srovių tekėjimo krypčiai didelį poveikį turi Žemės sukimosi kreipiamoji (Koriolio) jėga, kuri kreipia sroves Šiaurės pusrutulyje į dešinę, Pietų pusrutulyje – į kairę. Jūrų srovių režimui taip pat svarbios trinties bei išcentrinės jėgos.