Lietuvos ir Vokietijos santykiai
Lietuvos ir Vokietijos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Vokietijos. Oficialūs tarptautiniai santykiai užmegzti neilgai trukus po Lietuvos nepriklausomybės paskelbimo, Vokietijai tapus pirmąja valstybe, Lietuvą pripažinus dar 1918 m. kovo 23 d. Tuo tarpu pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir vokiečių genčių siekia bent XI a., kai į dabartinės Lietuvos teritoriją ėmė vykti vokiečių misionieriai. Visą dabartinės Lietuvos valstybės ar pirmtakės LDK egzistavimo laikotarpį, išskyrus metus po 1945 m., Lietuva ribojosi su Vokietija ar jos pirmtakėmis: Kryžiuočių ordino valstybe, Prūsijos kunigaikštyste, Prūsijos karalyste, Vokietijos imperija, Veimaro Respublika, Trečiuoju Reichu. Nuo pat prūsų žemių nukariavimo XIII a. iki 1919 m. Klaipėdos kraštas priklausė Prūsijai, vienai iš Vokietijos žemių. Dar kartą Vokietija Lietuvą pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d. Tų pačių metų rugpjūčio 28 d. atnaujinti diplomatiniai santykiai. Lietuva turi ambasadą Berlyne (ambasadorius – Ramūnas Misiulis). Vilniuje yra Vokietijos ambasada (ambasadorius – Kornelijus Cimermanas). Klaipėdoje įkurtas Vokietijos konsulatas. Nors iki Antrojo pasaulinio karo Lietuvoje, daugiausia Klaipėdos krašte, gyveno apie 100 000 vokiečių, 2011 m. Lietuvos vokiečių skaičius tebuvo 2418.. 2022 m. pradžioje Lietuvoje gyveno 1074 Vokietijos pilietybę turintys asmenys. Lietuvių bendruomenė Vokietijoje daug gausesnė - 2020 m. gyveno 58 730 Lietuvos piliečių. Abi šalys yra ES, NATO, OECD ir kitų organizacijų narės.