Kolyma
Šis straipsnis yra apie upę. Apie trėmimo vietą žiūrėkite: Kolyma (regionas) Kolyma (rus. Колыма, jak. Халыма) – upė Rusijoje, šiaurės rytų Sibire, Magadano srityje ir Jakutijoje. Susidaro susiliejus Ajan Jurjacho ir Kulu upėms, prasidedančioms Ochotsko–Kolymos kalnyne. Pradžioje teka kalnuotomis vietovėmis, daugiausia į rytus ir šiaurės rytus, slenkstėta ir uolėta vaga. Vėliau pasuka šiaurės link platesniu slėniu, o už Zyriankos teka Kolymos žemuma. Netoli Ambarčiko trimis šakomis įteka į Rytų Sibiro jūros Kolymos įlanką; sudaro deltą (plotas 3000 km²). Svarbiausi intakai: kairieji – Taskanas, Jasačnaja, Ožogina; dešinieji – Bujunda, Sugojus, Korkodonas, Omolonas, Aniujis. Nuo gegužės vidurio iki rugsėjo patvinsta. Per metus nuneša 5,5 mln. m³ vandens. Ledai laikosi nuo rugsėjo pabaigos – spalio, iki gegužės pabaigos – birželio pradžios. Laivyba nuo Bachapčio upės žiočių, o reguliariai laivuojama nuo Ust Srednekano. Aukštupyje patvenkta Kolymos užtvanka, statoma Ust Srednekano užtvanka. Žvejyba. Svarbiausios pakrančių gyvenvietės: Sinegorjė (Kolymos HE gyvenvietė), Debinas, Ust Srednekanas, Seimčanas, Zyrianka, Srednekolymskas, Čerskis. Kolymos baseine išgaunamas auksas. Sovietmečiu prie Kolymos buvo įkurta daug Gulago lagerių (žr. Kolyma (regionas)).