Henrikas VIII
Henrikas VIII (1491 m. birželio 28 d. Grinviče – 1547 m. sausio 28 d. Londone) – nuo 1509 m. balandžio 22 d. (karūnuotas birželio 24 d.) iki savo mirties buvo Anglijos karalius ir Airijos lordas (vėliau Airijos karalius). Henrikas VIII buvo antrasis Tiudorų dinastijos monarchas, tapęs karalium po tėvo Henriko VII mirties. Beieškodamas moters, kuri jam padovantų taip trokštamą sūnų, buvo vedęs net šešis kartus. Henrikas VIII turėjo bene daugiausiai galių iš visų Anglijos monarchų, jo valdymo metu buvo išformuoti vienuolynai ir sudaryta Anglijos ir Velso unija. Henrikas VIII buvo Henriko VII ir Elžbietos Jorkietės antrasis sūnus. Vyresnysis brolis Artūras, Velso princas mirė 1502 m., palikdamas Henriką įpėdiniu. Valdant Henrikui VIII įsigaliojo daug svarbių įstatymų. Tarp jų buvo keletas aktų, atskyrusių Anglijos bažnyčią nuo Romos katalikų bažnyčios ir įtvirtinančių karalių kaip Anglijos bažnyčios aukščiausią vadovą. Žinoma, kad jis buvo aistringas lošėjas ir kauliukų žaidėjas. Jaunystėje Henrikas VIII užsiiminėjo sportu, ypač riterių dvikovom, medžiokle ir karališkuoju tenisu. Jis taip pat buvo patyręs muzikantas, rašytojas ir poetas. Jo žinomiausias muzikos kūrinys yra Pramoga su gera kompanija ("Kyngio baladė"). Jis dalyvavo statant ar tobulinant keletą svarbių pastatų, įskaitant Nonsucho rūmus, Karaliaus koledžo koplyčią Kembridže ir Vestminsterio abatiją Londone. Daug Henriko VIII patobulintų pastatų buvo prieš tai konfiskuoti iš kardinolo Tomo Volzio (Thomas Wolsey). Pvz.: Kristaus bažnyčia Oksforde, Hemptono rūmai, Vaitholo (Whitehall) rūmai ir Trejybės koledžas Kembridže. Jis įkūrė Kristaus bažnyčios katedros mokyklą 1546 m.