Dvirema
Dvirema – senovės karo laivas su dviejų eilių irklais, tikėtina, atsiradęs Finikijoje. Buvo apginkluojamas jūriniais taranais pramušti priešo laivo korpusui. Dažniausiai tai buvo apie 24 m ilgio, 3 m pločio laivas su 60–100 t vandentalpa. Tai buvo modifikuotas 50 irklų laivas (angl. penteconter), turėjęs tik po vieną irklų eilę kiekvienoje pusėje. Dviremoje buvo po dvi eiles irklų, ir joje dirbo 120 irklininkų. Vėliau pradėta naudoti trirema, turėjusi dviremos ilgį, aukštesnė, su didesniu – 180 irklininkų skaičiumi. Joje taip pat buvo iškeliama didelė kvadratinė burė. Šio tipo laivus dažnai naudojo romėnai, pvz., Gajaus Julijaus Cezario antrajame žygyje į |Britaniją. Birema ilgainiui išsivystė į triremą. Karo laivo vadas buvo įsikūręs ant denio pastatytoje palapinėje, iš kur duodavo nurodymus jūrininkų grupei. Biremų atvaizdų rasta 8-ojo ir 7-ojo amžiaus pradžios Asirijos reljefuose, kai jos buvo naudojamos puolant Elamo ir Persijos įlankos pakrantes Sinacheribo valdymo laikais. 1275 m. Neapolio ir Sicilijos karaliaus Karolio I Anžu išleistas potvarkis pastatyti kelias galeras yra anksčiausias dviremų dydžio paliudijimas. Jos dažniausiai lydėjo pirklių laivus, jomis prekės dažmiausiai nebuvo gabenamos. Keletoje genujiečių krovinių gabenimo sutarčių, sudarytų XIII a. viduryje, pateikti užsakymai dviremoms.