Ūsiniai
Ūsiniai (Capitonidae) – geninių (Piciformes) paukščių šeima. Pasaulyje žinoma apie 80 rūšių. Paplitę Azijoje, Pietų Amerikoje, o daugiausia rūšių yra Afrikoje. Tai tvirto kūno sudėjimo ir ryškiomis spalvomis paukščiai, kurių daugumai rūšių prie snapo pagindo auga gerai matomi šeriai – nuo jų ir kilo pavadinimas. Gerai laipioja medžių kamienais, nes turi tvirtus kojų raumenis ir pasiremia uodega. Gyvena medžiuose, lizdus suka drevėse, kurias išsikala tvirtu kaip kaltu snapu. Deda 2-4 kiaušinius. Padeda išplisti kai kurių medžių sėkloms, nes jas sulesa ir perneša kūno viduje. Paukščių balsai būna įvairūs. Paukščiui šūkaujant išsipučia gurklys. Būdingi ritualiniai šokiai. Poruodamiesi jie kilnoja uodegas ir skiauteres. Raudonkrūtis ūsys (Lybius dubius). Kūno viršus juodas, apačia raudona, su juoda juosta per krūtinę ir baltais šonais. Snapas didelis ir stiprus. Maitinasi vaisiais, ypač mėgsta datules. Didysis ūsys (Megalaima virens). Tai vienas didžiausių ūsių. Jo snapas didelis, blyškus, su daug ilgų ūselių. Pilvas su tamsiai žaliais ar mėlynais brūkšniais.