Žaliosios sierabakterės
Žaliosios sierabakterės (lot. Chlorobiaceae) – Chlobiales eilės bakterijų šeima. Kadangi kitų artimų šeimų nėra žinoma, todėl jos priskirtos atskiram Chlorobi tipui, kuris artimiausias Bacteroidetes tipui. Žaliosios sierabakterės paprastai nejudrios (tik viena rūšis turi žiuželį. Pagal formą gali būti apvalios, lazdelinės bei spiralinės. Tinkama anaerobinė aplinka (be deguonies), augimui reikalinga šviesa. Žaliosios sierabakterės yra fototrofai. Vykdo fotosintezę: specialiuose prie membranos prisitvirtinusiuose dariniuose, vadinamuose chlorosomomis, pigmentais bakteriochlorofilais c, d ir e surinkta šviesos energija perduodama membranoje esančiam bakteriochlorofilui a, kur ir vyksta ATP sintezė. Kaip elektronų donorą elektronų pernašoje naudoja sulfido joną S2- (iš H2S), kuris proceso metu oksiduojamas, taip ląstelės išorėje susidarant sierai, kuri gali būti toliau oksiduojama iki SO42-. Palyginimui, augaluose fotosintezėje elektronų donoras yra vanduo bei galutinis produktas – deguonis. Žaliosios sierabakterės gyvena vandenyje, kur nėra deguonies bei pakanka vandenilio sulfido. Kadangi chlorosomose efektyviai panaudojama šviesos energija, jos bakterijoms daug nereikia ir dėl to jos aptinkamos paprastai giliau ežeruose nei kiti fototrofiniai mikroorganizmai. Vienos šios šeimos rūšies bakterijų buvo aptikta prie „juodojo rūkaliaus“ tipo karštųjų versmių, 2,5 km gylyje Ramiajame vandenyne ties Meksikos krantais. Žinomos bakterijos tiek žalios, tiek rudos spalvos. Kai kurios žaliosios sierabakterės formuoja porinius fizinius junginius („konsorciumus“) su chemoorganotrofinėmis bakterijomis, kurie naudingi abiem mikroorganizmams. Kol kas nėra tiksliai žinoma, kodėl ir kaip šie junginiai suformuojami.