Athrpa
Athrpa – likimo deivė etruskų mitologijoje; atitinka graikų Atropę, vieną iš trijų likimo deivių moirų. Perudžoje aptiktas ankstyvojo helenistinio stiliaus bronzinis etruskų veidrodis (datuojamas ~320 m. pr. m. e.), kur ši deivė vaizduojama besiruošianti įkalti vinį – nepermaldaujamo likimo simbolį. Athrpa pavaizduota nuoga, ant jos nugaros – sparnai, vinį deivė laiko kairėje rankoje, o plaktuką – dešinėje. Iš viso pavaizduotos penkios figūros, visų jų vardai perimti iš graikų, tačiau pati scena graikų mene nėra vaizduojama. Athrpai iš dešinės sėdi Meleagras ir Atalanta, o iš kairės – Turan ir Atunis (Adonis). Pasak mitų, abi poras išskyrusi ankstyva mirtis. Pavaizduota ir šerno galva (Adonį užmušė šernas, o Atalanta ir Meleagras susitiko Kalidono šerno medžioklėje). Vinies kalimo motyvas būdingas tik etruskams, graikai Atropės taip nevaizdavo. Volsinijuose, deivės Nortijos šventykloje, vykdavo vinies kalimo ceremonija, aprašyta romėnų istoriko Livijaus.