Niurnbergo įstatymai
Niurnbergo įstatymai (vok. Nürnberger Gesetze) – nacistinės Vokietijos antisemitiniai ir rasistiniai įstatymai, nukreipti prieš žydus. Priimti 1935 m. rugsėjo 15 d. specialiame Reichstago posėdyje, sušauktame per kasmetinį nacių partijos suvažiavimą. Išleisti du įstatymai: Vokiečių kraujo ir garbės apsaugos įstatymas bei Reicho pilietybės įstatymas. Vokiečių kraujo ir garbės apsaugos įstatymas (vok. Gesetz zum Schutze des deutschen Blutes und der deutschen Ehre) draudė žydų ir ne žydų vokiečių santuokas, kriminalizavo jų seksualinius santykius ir uždraudė žydams įdarbinti jaunesnes nei 45 m. vokietes moteris kambarinėmis. Reicho pilietybės įstatymas (vok. Reichsbürgergesetz) buvo skirtas nustatyti, kam taikomas pirmasis įstatymas. Vadovaujantis šiuo įstatymu, Vokietijos piliečiais galėjo būti tik „vokiško ar giminingo kraujo“ asmenys, o iš žydų, kaip rasės atstovų, buvo atimta Vokietijos pilietybė ir suteiktas „valstybės subjektų“ statusas. Šis įstatymas žydą apibrėžė kaip asmenį, turintį tris arba daugiau žydų tautybės senelius, įskaitant atsivertusius į krikščionybę ir tokių atsivertusiųjų vaikus bei anūkus.