UNESCO nematerialaus pasaulio paveldo objektai
UNESCO sudaromi nematerialaus žmonijos kultūros paveldo sąrašai sudaromi siekianti atkreipti visuomenės dėmesį į nematerialaus kultūros paveldo reiškinius ir juos geriau apsaugoti. Sąrašo objektai yra vadinami elementais. Be pagrindinio sąrašo, kuris įtraukia svarbiausius skirtingose valstybėse aptinkamus nematerialaus kultūros paveldo elementus, egzistuoja dar du papildomi sąrašai: Nematerialaus kultūros paveldo, kuriam būtina skubi apsauga, sąrašas (angl. List of Intangible Cultural Heritage in Need of Urgent Safeguarding) apima tokius elementus, kurie reikalauja skubių priemonių jų išsaugojimui (elementai toliau žymimi oranžine spalva); Gerųjų apsaugos patirčių registras (angl. Register for Good Safeguarding Practices) atkreipia dėmesį į sėkmingas praktikas saugant nematerialųjį kultūros paveldą (elementai žymimi žalia spalva). Sąrašai pradėti fiksuoti 2008 m., kuomet įsigaliojo Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvencija, o iki tol UNESCO vykdė kitą projektą, žinomą kaip Žodinio ir nematerialaus žmonijos paveldo šedevrai (angl. Masterpieces of the Oral and Intangible Heritage of Humanity). Šis projektas buvo vykdomas tarp 2001 ir 2005 m. Per tris įvykusias sesijas į šį sąrašą buvo įtraukti 90 elementų. 2008 m. visi jie automatiškai tapo Nematerialaus žmonijos kultūros paveldo sąrašo dalimi. 2018 m. pabaigoje sąraše buvo 508 objektai 122 valstybėse. 2020 m. pabaigoje - 584 objektai 131 valstybėje. 2023 m. rugsėjį iš viso buvo 676 objektai 140 šalių. 2023 m. pabaigoje (pasibaigus 18-ajai sesijai), sąraše buvo 694 elementai 140 šalių.