Karta (dalelių fizika)
Karta (dalelių fizikoje) - elementariųjų dalelių skyrius. Tarp kartų, dalelės skiriasi tik savo mase, bet nesiskiria elektros krūviu, sukiniu ir kitomis savybėmis. Visi tą pačią rolę skirtingose kartose užimančių dalelių kvantiniai skaičiai vienodi, visos jų sąveikos tokios pat. Šiuo metu žinomos trys dalelių kartos. Visi įprastiniai mus supantys atomai susideda iš pirmosios, pačios lengviausios, kartos dalelių. Jų branduolio protonai ir neutronai sudaryti iš trijų pirmosios kartos kvarkų. Branduolius supa pirmosios kartos krūvį turintys leptonai - elektronai. Aukštesnių kartų dalelės įprastiniuose atomuose nepasitaiko, jų būna tik itin didelių energijų aplinkoje. Visų kartų neutrinai skrajoja po visatą bet retai saveikauja su įprastine medžiaga. Kiekviena karta susideda iš dviejų leptonų ir dviejų kvarkų. Vienas leptonas (panašus į elektroną) turi neigiamą (-1) elektros krūvį, antras (panašus į neutriną) - elektriškai neturalus. Vienas kvarkas yra "žemyn tipo" ir turi -1/3 (trupmeninį) elektros krūvį, kitas - "aukštyn tipo" ir turi +2/3 elektros krūvį. Kiekvienos sekančios kartos dalelė turi didesę masę ir energiją nei prieš ją esančiai kartai priklausanti dalelė. Pavyzdžiui, pirmosios kartos elektrono masė siekia tik 0.511 MeV/c², jį antroje kartoje atitinkančio miuono masė jau 106 MeV/c² ir jį trečiojoje kartoje atitinkančio taono masė jau 1777 MeV/c². Taigi šis trečiosios kartos "elektronas" beveik du kartus masyvesnis nei visas iš trijų kvarkų susidedantis pirmosios kartos protonas. Sudėtinės dalelės komponentai gali priklausyti skirtingos kartoms. Pavyzdžiui, miuonas gali saveikauti su įprastiniu atomo branduoliu, suformuodamas miuoninį atomą. Daug trumpaamžių dalelių susideda tiek iš pirmosios, tiek ir iš antrosios kartos kvarkų.