Pirmoji Meksikos Respublika
Apie dabartinę valstybę, pavadintą Meksikos Jungtinėmis Valstijomis, žr. Meksika. Pirmoji Meksikos Respublika, oficialiai Meksikos Jungtinės Valstijos (isp. Estados Unidos Mexicanos) – federacinė respublika Šiaurės Amerikoje. Pirmoji Meksikos Respublika gyvavo nuo 1824 m. iki 1835 m., kai Antonijaus de Santa Anos vadovaujami konservatoriai ją pertvarkė į unitarinę valstybę – Meksikos Centralistinę Respubliką. Respubliką 1823 m. lapkričio 1 d. paskelbė Steigiamasis kongresas, praėjus keliems mėnesiams po to, kai žlugo Meksikos imperiją valdęs imperatorius Augustinas I, buvęs rojalistų karininkas, tapęs nepriklausomybės siekiančiu sukilėliu. Federacija oficialiai ir teisiškai buvo įkurta 1824 m. spalio 4 d., kai įsigaliojo 1824 m. Meksikos Konstitucija. Visus dvylika valstybės gyvavimo metų ją kamavo didelis finansinis ir politinis nestabilumas. Nuo pat konstitucijos parengimo politiniai ginčai dažniausiai sukosi apie tai, ar Meksika turėtų būti federacinė, ar unitarinė valstybė, o kiekvienai frakcijai atitinkamai priklausė platesnės liberalios ir konservatyvios pažiūros. Visos Pirmosios Meksikos Respublikos administracijos, išskyrus pirmojo prezidento Gvadalupės Viktorijos, buvo nuverstos per karinį perversmą. Pirmoji Respublika galutinai žlugo nuvertus liberalų prezidentą Valentiną Gomesą Fariasą per sukilimą, kuriam vadovavo jo buvęs viceprezidentas generolas Antonijus de Santa Ana, perėjęs į kitą pusę. Atėję į valdžią konservatoriai, kurie ilgą laiką kritikavo federacinę sistemą ir kaltino ją dėl šalies nestabilumo, 1835 m. spalio 23 d. panaikino 1824 m. konstituciją, o federacinė respublika tapo unitarine valstybe – Centralistine Respublika.