Tretininkai
Tretininkai, Trečiasis ordinas, terciarijai (lot. tertius 'trečias'), oblatai (dominikonų, šv. Jono vienuolijų tretininkai) katalikų pasauliečių religinės organizacijos – bendruomenės, priklausančios vienuolių ordinams kaip trečias jų padalinys (greta vyrų ir moterų ordinų). Pirmąjį Pasauliečių ordiną įsteigė Pranciškus Asyžietis, iki 1978 m. juos turėjo visos šio ordino atšakos – observantai, minoritai, bernardinai, reformatai, konventualai, kapucinai, vėliau visų ordinų tretininkai susijungė į vieną Pasauliečių pranciškonų ordiną. Tretininkus turi daugelis tradicinių Vakarų vienuolijų – dominikonai, karmelitai ir kt. Trečiojo ordino nariai neduoda vienuolystės įžadų, bet laikosi Bažnyčios patvirtintos regulos. Trečiojo ordino nariai gali gyventi kaip pasauliečiai, turėti šeimas, dirbti ir pan. Tačiau savo gyvenime jie stengiasi išlaikyti savo organizacijos dvasią. Kito tipo tretininkai gyvena šalia vienuolyno, dėvi abitus ir nuo tikrų vienuolių skiriasi tuo, kad dėl kokių nors aplinkybių negali visapusiškai laikytis regulos ir priimti visų vienuoliškų įžadų. Lietuvoje XX a. I pusėje pranciškonų tretininkai buvo viena gausiausių religinių organizacijų (turėjo apie 40 000 narių). 1978 m. buvo reformuota šv. Pranciškaus Trečiojo Ordino Regula. Nuo 1978 m. Ordinas nevadinamas Trečiuoju ordinu, o broliai ir seserys – tretininkais. Oficialus pavadinimas - Pasauliečių pranciškonų ordinas, o broliai ir seserys - pranciškonai pasauliečiai. Trečiajam ordinui priklauso ir pranciškoniškasis jaunimas (Jaupra). Lietuvoje šios dvi brolijos ypač glaudžiai bendradarbiauja po pranciškoniškojo jaunimo įsteigimo.