Hermerikas
Hermerikas (m. 441 m.) – Galisijos svebų karalius, valdė nuo 406 m. iki 438 m., kai atsistatydino. Jis buvo pagonis ir visą gyvenimą kovojo su Romos imperija. Izidoras Sevilietis Historia Suevorum teigė, kad Hermerikas valdė 32 metus. Hermeriko svebai su vandalais ir alanais persikėlė per užšalusį Reiną 409 m. gruodį. Po to jis kirto Galiją, Pirėnus ir įsikūrė Ispanijoje. Nors Theodore Mommsen ir Ernst Stein mano, kad svebai susitarė su uzurpatoriu Magnu Maksimu ir gavo vakarinę Ispaniją, bet tam pagrįsti nėra įrodymų. 411 ar 417 m. Hermerikas sudarė sutartį su Honorijumi. Tuo pat metu barbarai dalinosi Ispanijos žemes. Rytinė Galesija su sostine Braga atiteko svebams, o vakarinė - pietų vandalų genčiai hasdingams. 416-418 m. vestgotai, vadovaujami Valijos, kovėsi su svebais romėnų pusėje. 419 m. po asmeninio ginčo tarp Hermeriko ir vandalų karaliaus Gunderiko, vandalai užpuolė svebus ir apsupo Nervasijos kalnuose, kol įsikišo romėnų generolas Asterijus ir vandalai atsitraukė. Kol vandalai išvyko į Afriką 429 m., Hermerikas buvo taikus, bet 430 m. pradėjo puldinėti Galesiją. Vienas jos gyventojų Hidacijus nuvyko pas Flavijų Etijų prašyti pagalbos, bet tik 432 m. svebams buvo nusiųstas ambasadorius. Hidacijaus to meto kronika teigia, kad Galesijos gyventojai nugalėjo Hermeriką, daug nužudė ir paėmė į nelaisvę, tad svebai buvo priversti paleisti įkaitus. 435 m. Hermerikas sudarė taiką su galesijiečiais. Tais metais Hermerikas tarėsi su Romos imperatoriu tarpininkaujant vyskupui Symfosijui. 437 m. pas svebus vėl nusiustas ambasadorius su Fretimundu. Po septynerių metų ligos Hermerikas buvo priverstas atsistatydinti sūnaus Rechilos naudai 438 m. Nėra įrodymų, kad po atsistatydinimo Hermerikas būtų išlaikęs bent kokią valdžią. Jo palikuonys buvo karaliais iki 456 m. 429 m. Lusitanijoje trumpam įsigalėjo svebų karo vadas Heremigarijus, kuris galėjo būti karaliumi kartu su Hermeriku, bet nėra įrodymų.