Kapinis liūtas
Kapinis liūtas (Panthera leo melanochaitus), Kapo liūtas – išnykęs liūto (Panthera leo) porūšis, gyvenęs Pietų Afrikoje, Gerosios Vilties kyšulio (kitaip dar vadinamo Kapu) regione. Kiek žinoma, porūšis gamtoje išnykęs, nors manoma, kad zoologijos soduose dar yra liūtų, turinčio kapinių liūtų kraujo. Genetiniai tyrimai rodo, kad kapiniai liūtai galbūt buvo ne porūšis, o tiesiog labiausiai pietinė Pietų Afrikos liūtų populiacija. Kapiniai liūtai žinomi kaip juodakarčiai Pietų Afrikos liūtai, gyvenę Gerosios Vilties kyšulyje ir gretimuose rajonuose. Pietų Afrikoje gyveno ir kitų porūšių liūtai, tad senasis kapinio liūto arealas nėra tiksliai žinomas. Arealo pagrindinė dalis buvo Kapo provincija (Pietų Afrikos respublika), Keiptauno apylinkės. 1858 m. Kapo provincijoje buvo nušautas vienas paskutinių kapinių liūtų. 1876 m. čekų tyrinėtojas Emilis Holubas nupirko jauną liūtą, kuris žuvo po dvejų metų. Kai kurios institucijos ir kai kurie asmenys skelbiasi turintys kapinių liūtų, gyvenančių nelaisvėje. 2000 m. galimi kapinių liūtų individai buvo aptikti Rusijoje ir pervežti į Pietų Afriką veisimui. Yra nemažai painiavos bandant atskirti kapinius liūtus ir kitus tamsiakarčius ilgakarčius liūtus. Nelaisvėje gyvenantys liūtai paprastai būna palikuonys įvairių nelaisvėje augintų porūšių. Todėl ir tipiškos tam tikro porūšio išvaizdos liūtai paprastai būna įvairių porūšių mišrūnai. Ankstyvieji tyrėjai kapinius liūtus laikė atskiru porūšiu, kadangi jie ryškiai savo išorine sandara skyrėsi nuo kitų liūtų. Patinai turėdavo didžiulius karčius, kurie dengdavo ne tik kaklą ir pečius, bet ir dalį krūtinės bei pilvą. Ausys turėdavo būdingus juodus ausų galiukus. Dabar žinoma, kad liūtų karčių dydį ir jų spalvą lemia įvairūs išoriniai veiksniai, tarp jų aplinkos temperatūra. 2006 m. paskelbti mitochondrinės DNR tyrimų rezultatai nepatvirtino, kad kapiniai liūtai yra atskiras porūšis. Gali būti, kad Kapo liūtai yra piečiausia ir išnykusi tebegyvuojančių pietų Afrikos liūtų populiacija.