Baso sąsiauris
Baso sąsiauris (angl. Bass Strait) – sąsiauris Australijos žemyno pietryčiuose, skiriantis Tasmanijos salą nuo likusio žemyno (per Viktorijos valstiją). Sąsiaurio vakaruose prasideda Indijos vandenynas, o rytuose – Didysis vandenynas. Plotis apie 240 km, ilgis apie 490 km. Plačiausia vieta 350 km yra tarp šiaurės rytų Tasmanijoje esančio Cape Portland ir Viktorijos valstijos pietryčiuose esančio Point Hicks. Gylis 50–70 m, vidutinis gylis 60 m. Pirmasis sąsiaurį perplaukė Metju Flindersas 1798 m. ir pavadino jį savo laivo gydytojo ir Australijos žemyno tyrinėtojo Džordžo Baso (George Bass) garbei. Per paskutiniojo ledynmečio epochą sąsiauris buvo išsausėjęs, vadinamuoju sausumos tiltu tuomet į Tasmaniją atsikėlė Australijos aborigenai. Prieš 8000 tūkstančius metų pakilus jūros lygiui ir atsiradus sąsiauriui, Tasmanijos aborigenai liko izoliuoti nuo likusių gentainių žemyne. Dar Fliderso saloje aborigenai gyveno prieš 4000 tūkstančius metų. Sąsiauryje daug salų. Dėl dugno nelygumų sąsiauryje skendo laivai, todėl 1848 m. sąsiaurio saloje pastatytas švyturys. Tai užtikrino pakankamai saugų sąsiauriu plaukiančių laivų kelią. Sąsiauryje siautėja didelių greičių vėjai, todėl pakrantės nusėtos laivų duženomis, užfiksuota ir laivų, dingusių be žinios. Basas sąsiauryje yra virš 50 salų, dvi iš jų apgyvendintos: Kingo sala ir Flinderso sala. Sąsiauryje rasta keletas naftos ir dujų telkinių.