Uškujininkai
Uškujininkai (rus. ушкуйники, iš sen.rus. ушкуй 'uškujus, toks laivas') – ginkluotos družinos iš XIV–XV a. Novgorodo ar Viatkos žemių, plaukiojusios buriniais irkliniais laivais uškujais ir plėšusios svetimus laivus bei gyvenvietes, nariai. Uškujininkai užkariaudavo žemes šiaurėje, rengdavo prekybines-karines ekspedicijas. Plačiai veikė Volgoje ir Kamoje. Gyvenimo būdu artimi vikingams. Novgorodo žemė palaikė glaudžius kontaktus su Skandinavija, tad vikingų gyvenimo būdas jiems buvo gerai žinomas. Dar XI a. kunigaikščiai rengė karines ekspedicijas laivais Bizantijai pulti. Pagal metraščius 1088 m. Kamos bolgarai užėmė Muromą. Dalis istorikų mano, kad šis bolgarų žygis buvo kerštas už rusų plėšikavimą Okoje ir Volgoje, kuris kenkė bolgarų prekybai. Yra ir daugiau faktų, rodančių, kad Novgorodo žemėje dar iki 1032 m. buvo vykdoma uškujininkų tipo žygiai – pvz., žygis į Jugrą. Kituose Rusios regionuose uškujininkų būdavo mažiau, Novgorodas buvo pagrindinis jų veiklos centras, kuriame atsirado ir pavadinimas uškujininkai. Novgorodas pasižymėjo didesnėmis laisvėmis, jo demokratinė valdžia mažiau varžė veiklą. Dėl šių priežasčių ir nuolatinės partijų kovos Novgorode susidarė atskira klasė žmonių, kurie nepriklausė jokiai Novgorodo bendruomenei (tik priklausantis tokiai bendruomenei gaudavo pilnateisio piliečio statusą). Novgorodo žemės valdžia stengėsi atsikratyti šių neklusnių žmonių ir juos panaudodavo Novgorodo žemės riboms plėsti, žemvaldžiai ir pramonininkai naudojo juos savo interesų apsaugai. Labai dažnai uškujininkai patys organizuodavo plėšikiškus žygius į gretimus ar tolimesnius kraštus, dažniausiai – į rytus. Uškujininkų plėšiamosios ekspedicijos Novgorodui neretai kėlė problemas, ypač nuo Maskvos kunigaikščių, kurie keršydavo už uškujininkų antpuolius.