Hepatito A vakcina
Hepatito A vakcina – tai skiepas, skirtas apsaugoti nuo susirgimo hepatitu A. Jis veiksmingas maždaug 95 % atvejų ir veiksmingumas išlieka ne mažiau nei penkiolika metų, o galbūt visą paskiepytojo gyvenimą. Skiepijant nuo hepatito A, rekomenduojama skirti dvi dozes ir imunizaciją pradėti, kai asmeniui daugiau nei vieneri metai. Vakcina leidžiama į raumenis. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) rekomenduoja masiškai skiepyti šia vakcina srityse, kuriose liga pasitaiko vidutiniškai dažnai. Kur liga labai dažna, skiepyti nepatariama, nes žmonės dažnai jau turi imunitetą, nes buvo užsikrėtę ja vaikystėje. Ligų kontrolės ir prevencijos centras (CDC) rekomenduoja skiepyti suaugusiuosius, patenkančius į didelės rizikos grupę, bei visus vaikus. Šalutinis poveikis labai retas. Skausmas injekcijos vietoje kyla maždaug 15 % vaikų ir pusei suaugusiųjų. Dauguma hepatito A vakcinų turi išaktyvintų virusų, o keliose yra susilpnintų virusų. Vakcinų su nusilpnintais virusais nepatariama skirti nėštumo laikotarpiu ir asmenims, kurių nusilpusi imuniteto funkcija. Yra kelios sudėtinės vakcinos, į kurių sudėtį įeina hepatito A skiepas su hepatito B arba vidurių šiltinės skiepais. Pirmoji hepatito A vakcina Europoje įregistruota 1991 m., o JAV – 1995 m. Ši vakcina įtraukta į Pasaulio sveikatos organizacijos būtinųjų vaistų sąrašą, kurį sudaro svarbiausi pagrindinės sveikatos priežiūros vaistai. Jungtinėse Amerikos Valstijose šiai vakcinai kasmet išleidžiama apie 50–100 JAV dolerių.