Didžiojo sprogimo chronologija
Didžiojo sprogimo chronologija pateikia Didžiojo sprogimo teorijos įvykių eigą. Iš šiandieninių tyrimų galima daryti prielaidą, jog Visata susiformavo prieš 13,73±0,12 milijardo metų. Jos plotis siekia mažiausiai 93 milijardus šviesmečių arba 880×1024 metrų. Ankstyvoji visata, kuri šiuo metu tebėra mažai suprasta, buvo akimirka, kuomet ji buvo toki karšta, kad dalelė turėjo energijas, aukštesnes už šiuo metu pasiekiamas dalelių greitintuvuose. Dauguma šios epochos ypatybių ir detalių paremta moksliniais spėjimais. Po ankstyvosios visatos periodo evoliucija tęsėsi pagal žinomą aukštos energijos fiziką. Tai laikas, kuomet susiformavo pirmieji elektronai, protonai ir neutronai, o po jų branduoliai ir galiausiai atomai. Sulig neutralaus vandenilio susiformavimu buvo išspinduliuotas kosminė mikrobanginis fonas. Vėliau materija ėmė jungtis į pirmąsias žvaigždes, o iš jų ėmė formuotis kvazarai, galaktikos, galaktikų spiečiai ir superspiečiai. O apie visatos pabaigą yra kelios teorijos.