Belgijos ir Lietuvos santykiai
Belgijos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Belgijos ir Lietuvos. Moderni Belgija susikūrė 1831 m., po pavykusios revoliucijos atsiskyrusi nuo Jungtinės Nyderlandų Karalystės. Tais pačiais metais visoje Lietuvoje vyko sukilimas prieš Rusijos imperiją, kurį buvo paskatinę būtent įvykiai Belgijoje. Vis dėlto iki 1918 m. tarp Lietuvos ir Belgijos kontaktai buvo gan sporadiški. Tarpukariu Lietuvos nepriklausomybę de jure pripažino 1922 m. gruodžio 27 d., o po Nepriklausomybės atkūrimo diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. rugsėjo 5 d. Abi šalys yra ES, eurozonos, NATO, EBPO, kitų tarptautinių organizacijų narės. Bendradarbiaujama ir tarpparlamentiniu lygmeniu. Baltijos Asamblėja, kuriai priklauso Lietuva, bendradarbiauja su Beniliukso tarpparlamentine konsultacine taryba. Lietuvai Belgijoje atstovauja nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė, reziduojanti Briuselyje, ir garbės konsulai Gente (Rytų ir Vakarų Flandrijos provincijoms), Antverpene (Flandrijai) ir Šarlerua (Valonijai). Belgijai Lietuvoje atstovauja ambasadorius, reziduojantis Varšuvoje, ir garbės konsulas Vilniuje. Vilniuje taip pat veikia Flandrijos investicijų ir prekybos skyrius. Nuo 1947 m. veikia Belgijos lietuvių bendruomenė. Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno 111 Belgijos piliečiai, Belgjoje — 2829 Lietuvos piliečiai. Lietuva savo šalies ambasadą yra atidariusi Briuselyje (dabartinė ambasadorė – Rita Kazragienė), tuo tarpu Belgiją Lietuvai atstovauja ambasada Varšuvoje, Lenkijoje (dabartinis ambasadorius – Luc Frans Jacobs). Vilniuje veikia Belgijos Karalystės garbės konsulatas. Tarpparlamentinių ryšių su Belgijos Karalyste, Nyderlandų Karalyste ir Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste grupė (dabartinis pirmininkas – Valdas Rakutis (TS-LKD)).