Lietuvos ir Prancūzijos santykiai
Lietuvos ir Prancūzijos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Prancūzijos. Ryšiai tarp Lietuvos ir Prancūzijos siekia XIV amžių, tačiau modernios Lietuvos ir Prancūzijos santykių pradžia galima laikyti 1919 m. sausio 18 d., kuomet Paryžiuje prasidėjo Paryžiaus taikos konferencija, kurioje buvo sprendžiamas nuo Rusijos nepriklausomybę paskelbusių šalių likimas. Nors Prancūzija rėmė pradinę Lenkijos vadovybės idėją atkurti Lietuvos-Lenkijos valstybę, 1922 m. gruodžio 20 d. Prancūzija galop de jure pripažino Lietuvos Respublikos nepriklausomybę, taip paklodama pamatus lygiaverčiam bendradarbiavimui. Dar kartą nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugpjūčio 25 d., o diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. rugpjūčio 29 d. Abi šalys yra ES, NATO, eurozonos, EBPO, kitų tarptautinių organizacijų narės. Veikia Prancūzijos lietuvių bendruomenė, kurios ištakos siekia dar 1944 m. 2019 m. gyveno 3 500 Lietuvos piliečių. Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno 503 Prancūzijos piliečiai. Lietuva savo šalies ambasadą yra atidariusi Paryžiuje (dabartinis ambasadorius – Nerijus Aleksiejūnas), tuo tarpu Prancūzija turi ambasadą Vilniuje (dabartinis ambasadorius – Claire Lignières-Counathe). Kaune ir Klaipėdoje veikia Prancūzijos garbės konsulatai, tuo tarpu Lietuvos garbės konsulatai įkurti Anžė, Gradinjane, Marselyje, Lione, Trua ir Strasbūre. Lietuvoje veikia Tarpparlamentinių ryšių su Prancūzijos Respublika (dabartinis pirmininkas – Linas Slušnys (TS-LKD)).