Tvarusis finansavimas
Tvarusis finansavimas – finansinių paslaugų suteikimas, kai į verslo ar investicinius sprendimus integruojami aplinkos, socialiniai ir valdymo (angl. environmental, social and corporate governance; ESG) kriterijai, siekiant ilgalaikės naudos suinteresuotosioms šalims (akcininkams, darbuotojams, visuomenei). 2004 m. viename iš Jungtinių Tautų užsakytame pranešime buvo raginama tiek investicijų valdytojus, tiek įmonių vadovus atsižvelgti į socialinę atsakomybę ir į pastaruosius kriterijus. ESG terminas iki 2018 m. buvo beveik nevartojamas bendrovių pranešimuose. ESG populiarumas itin išaugo COVID-19 pandemijos metu, tačiau pastaraisias kriterijais imta abejoti 2022 m. Rusijos invazijos į Ukrainą metu. Iki tol laikytos neetiškomis investicijomis į karo bei iškastinio kuro pramonę išaugus naftos ir dujų kainoms, bei suvokus Rusijos karines grėsmes Europos šalys ėmėsi ginkluotis, taip pat atlaidžiau žiūrėti, pavyzdžiui, Vokietijoje net ir į anglių kūrenimą ir ekonominių interesų apsaugojimą. Dėl išaugusių naftos ir dujų kainų iš dalies prisidėjo neigiamas institucinių investuojų nusistatymas ir investicijų neskatinimas tarp naftos milžinių (BP, „Shell“, „ExxonMobil“ ir kt.). Nors ir neišvengiama „žaliojo smegenų plovimo“ (angl. greenwashing), atsainių kriterijų, ypač aplinkosaugos srityje, vertinimo, investicijų sektoriaus fondai, besiremiantys ESG kriterijais 2021 m. valdė 2,7 trln. JAV dolerių turto. 2022 m. gegužės 31 d. „Deutsche Bank“ investicijų valdymo padalinyje atlikta krata ir pradėtas tyrimas dėl galimai investuotojus klaidinančių fondų. Sektorius susilaukė kritikos dar ir dėl to, kad nemaža dalis investicijų fondų, besivadovaujančių ESG kriterijais, įtraukia informacinių technologijų bendroves („Meta Platforms“, „Alphabet“, „Microsoft“, „Apple“ ir kt.). Pastarosios nors ir rūpinasi atsinaujinančių išteklių energijos serverių aprūpinimu, tačiau pačios klimato kaitos problemos nesprendžia.