Japoninis žvaigždanyžis
Japoninis žvaigždanyžis (Illicium anisatum). Labai nuodingas, todėl netinka maistui, tačiau Japonijoje naudojamas kaip smilkalinis augalas. Yra buvę atvejų, kai žmonės, gėrę japoninio žvaigždanyžio arbatos, susirgo, patyrė rimtų neurologinių pažeidimų, pvz., patyrė traukulius. I. anisatum yra kilęs Japonijoje. Jis panašus į I. verum, bet jo vaisiai yra mažesni ir silpnesnio kvapo, kuris, sakoma, panašesnis į kardamoną, o ne anyžį. Nors dėl nuodingumo šis augalas negali būti naudojamas kaip vidiniai vaistai, tačiau naudojamas gydyti kai kurioms odos ligoms tradicinėje kinų medicinoje. Japoninio žvaigždanyžio sudėtyje yra anisatino, šikimino ir sikimitoksino, kuris sukelia rimtą inkstų, šlapimo trakto ir virškinimo organų uždegimą. Kiti šioje nuodingoje žvaigždanyžių rūšyje esantys toksiniai junginiai yra safrolas ir eugenolis. Kadangi jų nėra tikrajame žvaigždanyžyje, juos naudoja japoniniam žvaigždanyžiui ar juo užterštiems gaminiams atpažinti. Tiriant iš orasausio japoninio žvaigždanyžio hidrodistiliacijos gaunamą eterinį aliejų buvo identifikuoti 52 komponentai. Pagrindinis buvo cineolas, kitaip eukaliptolas (angl. cineole, eucalyptol) (21,8 %). Spėjama, kad anisatinas ir jo dariniai veikia kaip stiprūs GABA antagonistai. Džiovintą ar kitaip apdorotą japoninio ir tikrojo žvaigžanyžių žaliavą neina atskirti dėl šių augalų morfologinio panašumo. Buvo atvejų, kai gamintojai atšaukė produktus su tikruoju žvaigždanyžiu, nes pasirodė, kad jie užteršti japoniniu žvaigždanyžiu. Užregistruoti atvejai, kai buvo hospitalizuoti žmonės, kurie į vidų suvartojo pernelyg daug produktų su tikruoju žvaigždanyžiu ar nedidelius kiekius tokio produkto, bet užterštus japoniniu žvaigždanyžiu.