Dvergai
Dvergai – skandinavų mitologinės būtybės, nykštukai, gyvenantys Svartalfaheimo (Nidavelo) pasaulyje. Siejami su akmenimis, požemiu ir kalvyste. Tapatinami su juodaisiais elfais svartalfariais, kartais su troliais. „Voluspoje“ nykštukai skirstomi į tris gentis, kurias valdo: Motsognis, Durinas ir Dvalinas, kuris pagal Hávamál „atnešė“ runų rašymo meną. Nykštukai galėjo būti žemesnio rango dievybės panašiai kaip ir elfai. Minima, kad dangaus skliautą laiko keturi nykštukai: Nordris („šiaurė“), Sudris („pietūs“), Austris („rytai“) ir Vestris („vakarai“). Nykštukai dvergai kilo iš milžino Imio lavono, kai dievai: Odinas, Vilis ir Vė kūrė pasaulį. Jie staigiai atsirado lyg lervos mirusio milžino kūne. Dievai suteikė protą ir žmogišką išvaizdą. Dvergai aprašomi kaip žmogui negražios ir mažios ūgiu, palyginus su žmogumi, būtybės. Dvergai bijo saulės šviesios, kuri gali juos paversti akmeniu. Gyvena Nidavele, viename iš devynių skandinavų kosmologijos pasaulių. Dvergai dažniausia savanaudžiai, godūs ir išradingi. Jie yra nagingi kalviai, padarę daugumą dievų artefaktų. Jų padaryti daiktai: Odino ietis Gugnis ir auksinis žiedas Draupnis, Toro kūjis Mjolnis, Sivės auksiniai plaukai, Frėjos vėrinys Brisingamenas, Freiro laivas Skidbladnis. Dvergai taip pat gamino tam tikros rūšies šalmus hulidsjalmus (huliðshjálmr) bei apsiaustus, kurių dėka tapdavo nematomi. Minima, kad skandinavų nykštukai kerštingi. Kai karalius Svafrlamis privertė dvergus Dvaliną ir Duriną pagaminti magišką kardą Tirfingą, dvergai kardą prakeikė. Pasakojama, kad karalius Sveigderas vyliojamas nyštuko įsikalino akmenyje.