Panikos sutrikimas
Panikos sutrikimas – nerimo sutrikimas, pasireiškiantis panikos priepuoliais. Tai ūmus intensyvios baimės pojūtis, nesant jokios realios grėsmės. Panikos priepuolio ištiktam žmogui gali atrodyti, kad jis praranda kontrolę, apima mirties baimė, taip pat pasireiškia įvairūs fiziniai simptomai, kaip antai padažnėjęs širdies plakimas, krūtinės ar pilvo skausmai, darosi sunku kvėpuoti, jaučiamas silpnumas, apima kvaitulys, išpila prakaitas, nutirpsta galūnės, pasireiškia šaltkrėtis ar karščio pylimas. Paprastai panikos priepuolis trunka 5–10 minučių, tačiau pasitaiko, kad užtrunka ir keletą valandų. Kaip teigiama, panikos priepuoliai gali ištikti bet kada ir bet kur, o prasideda ūmai. Asmenys, kuriuos kamuoja panikos priepuoliai, gali vengti vietų, kur juos anksčiau buvo ištikęs panikos priepuolis, juos gali varginti pasikartosiančio panikos priepuolio baimė. Pasitaiko, kad žmonės nebegali palikti savo namų. Panikos sutrikimas paprastai prasideda jaunystėje, moterys juo serga dažniau nei vyrai. JAV 1 iš 10 žmonių kasmet patiria panikos priepuolį, apytikriai trečdalis panikos priepuolį patiria kartą gyvenime, tačiau tik ~3 % suaugusiųjų serga panikos sutrikimu. Šį sutrikimą gali išprovokuoti patiriamas didelis stresas, taip pat įtakos gali turėti paveldimumas, nuolat patiriamos neigiamos emocijos ar negebėjimas su jomis susidoroti. Manoma, kad panikos priepuolius gali paskatinti ir įvairių psichoaktyviųjų medžiagų, kaip antai kofeino, nikotino, alkoholio, amfetaminų, kokaino, vartojimas. Esama ir teorijos, kad panikos sutrikimą sukelia pernelyg didelis jautrumas anglies dioksidui. Gydant panikos sutrikimą, gali būti taikoma terapija arba medikamentinis gydymas.