Amnezija
Amnezija (sen. gr. ἀ = neigiamasis priešdėlis + sen. gr. μνήμη = atmintis) – liga, sukelianti dalinį arba visišką atminties netekimą; negalėjimas įsiminti naujos informacijos. Amnezija gali pasireikšti spontaniškai ir dažnai būna laikina, tačiau kartais atmintis gali silpnėti pamažu. Gali atsirasti dėl epilepsijos, galvos traumos, apsinuodijimo, kai kurių infekcinių ligų, senatvinių galvos smegenų pokyčių. Prisiminimai grįžta chronologine tvarka, pradedant nuo seniausių. Prisiminimai apie nesenus įvykius, įvykusius prieš pat amneziją, dažniausiai niekada negrįžta. Amnezija gali būti retrogradinė, anterogradinė, isterinė, uždelstoji, taip pat išskiriamas Korsakovo sindromas. Tyrimai rodo, kad amnezija paprastai būna susijusi su viduriniosios smilkinių skilties smegenų žievėje pažeidimu. Be to, tam tikros hipokampo sritys (CA1 sritis) yra susijusios su atmintimi. Tyrimai taip pat yra parodę, kad pažeidus tarpinių smegenių sritis, gali pasireikšti amnezija. Naujausi tyrimai parodė ryšį tarp RbAp48 baltymo stygiaus ir atminties praradimo. Mokslininkams pavyko nustatyti, kad pažeistą atmintį turinčių pelių RbAp48 baltymo kiekis yra mažesnis, palyginti su normaliomis, sveikomis pelėmis. Amnezija sergantiems žmonėms vis dar išlieka gebėjimas prisiminti tiesioginę informaciją ir jie vis dar gali gebėti formuoti naujus prisiminimus, nors pastebimas ženklus gebėjimo išmokti naują medžiagą ir atkurti seną informaciją sumažėjimas. Amnezija sergantys asmenys taip pat išlaiko didelius intelektinius, kalbinius ir socialinius įgūdžius, nepaisant to, kad jų gebėjimas prisiminti konkrečią informaciją, su kuria susidūrė ankstesniuose mokymosi epizoduose, yra labai sutrikęs.