Pirmoji Austrijos Respublika
Pirmoji Austrijos Respublika (vok. Geschichte Österreichs/Die Erste Republik) − buvusi centrinės Europos valstybė, gyvavusi tarp I ir II Pasaulinių karų, nuo 1919 m. spalio 21 d. iki 1934 m. vasario 12 d. Po Austrijos−Vengrijos pralaimėjimo Pirmajame pasauliniame kare imperija buvo padalinta remiantis nacionaline gyventojų sudėtimi. Austrija su dabartinėmis sienomis buvo sukurta iš teritorijų, kur dauguma gyventojų buvo vokiečiai. 1918 m. lapkričio 12 d. Austrija tapo respublika, vadinama Vokiečių Austrija. Naujai susirinkęs parlamentas norėjo prijungti šalį prie Vokietijos. Laikinos konstitucijos 2 straipsnis teigė: Deutschösterreich ist ein Bestandteil der Deutschen Republik („Vokiečių Austrija yra Vokietijos respublikos dalis“). Plebiscitai Tirolio ir Zalcburgo žemėse 1919−1921 m. buvo už susijungimą su Vokietija. Tačiau buvo baiminamasi, kad maža Austrija nebus ekonomiškai gyvybinga. Bet Prancūzija ir Italija pasipriešino susijungimui ir reikalavo nepriklausomos Austrijos, kuri bus autonomiška bent 20 metų, konstitucijos. Sen Žermeno sutartyje buvo straipsnis draudžiantis Austrijai politiškai ar ekonomiškai prisijungti prie Vokietijos ir privertė pakeisti šalies pavadinimą iš „Vokiečių Austrijos respublikos“ į „Austrijos respublikos“. Taip atsirado Pirmoji Austrijos respublika. Tačiau visą respublikos gyvavimo laikotarpį šalį nuolat lydėjo ginkluoti susirėmimai tarp kairiųjų ir dešiniųjų politinių grupuočių. 1927 m. kairieji surengė masines protesto akcijas, kurios istorijoje yra vadinamos kaip 1927 m. liepos sukilimas. Sukilimas buvo numalšintas tik įsikišus policijai; žuvo daug protestuotojų. Nepaisant visų vyriausybės priemonių, smurtas šalyje nesibaigė iki pat ketvirtojo dešimtmečio pradžios, kai kancleriu buvo išrinktas Engelbertas Dolfusas (Engelbert Dollfuß).