Džaja
Džaja (indonez. Puncak Jaya) – viršukalnė rytų Indonezijoje, Naujosios Gvinėjos salos vakaruose, Papua provincijoje, Sudirmano kalnagūbryje. Tai aukščiausia Indonezijos vieta bei aukščiausias kalnas Okeanijoje (su ta sąlyga, jei visa Naujoji Gvinėja laikoma Okeanijos dalimi). Be to, tai pats aukščiausias saloje stūksąs kalnas. Sudaro keletas viršukalnių: Džaja arba Karstenso piramidė (4884 m), Rytų Karstensas (4808 m), Sumantri (4870 m) ir Ngapulu (4863 m). Nuo 4400 m aukščio kalną dengia sniegynai ir ledynai. Dabar likę 3 ledynai (didžiausias – Karstenso), kurie sparčiai traukiasi. Džaja patenka į Lorenco nacionalinį parką. Papėdėje įrengta Grasbergo aukso ir vario kasykla. Vietos gyventojai amungai kalną vadina Nemangkaviu (Nemangkawi). 1623 m. netoli kalno keliavo olandų tyrinėtojas Janas Karstensas, kuris aprašė matęs ant kalno ledynus, dėl ko vėliau Europoje buvo išjuoktas (niekas netikėjo ties pusiauju esant sniego ir ledo). 1909 m. kalną tyrinėjo kitas olandas Henrikas Lorencas. Jis kalnui suteikė Karstenso vardą (ol. Carstensz Toppen). 1936 m. į kalną įkopė olandų ekspedicija, tačiau nežinojo, kuri viršukalnė aukščiausia, tad bandė įkopti į visas. Dėl blogo oro Karstenso piramidės jie neįveikė. 1962 m. šią viršukalnę pasiekė jungtinė ekspedicija (Hainrichas Hareris, Filipas Templas, Raselas Kipaksas, Albertas Huicenga). Indonezijai paskelbus nepriklausomybę, 1965 m. kalnas pavadintas prezidento Sukarno vardu (Puncak Sukarno, Gunung Soekarno), o 1969 m. pervadintas į Džają. Šis žodis indonezietiškai reiškia „pergalę“.