Antrinis sergamumas
Antrinis sergamumas (kitaip – ligotumas, bendrasis sergamumas, angl. prevalence) epidemiologijoje reiškia bendro žinomų ligos atvejų skaičiaus ir populiacijos dydžio santykį tam tikru laiko momentu. Jei vartojamas terminas „bendrasis sergamumas“, reiktų jį skirti nuo kito rodiklio, tekstuose taip pat kartais nurodomo kaip „bendrasis sergamumas“, kuris reiškia populiacijos suminį sergamumą visomis ligomis (angl. general morbidity rate). Pastarasis išreiškiamas naujais (arba visais) užregistruotų bet kurios rūšies ligų atvejais, t. y. pirminiu (ar antriniu) sergamumu visomis ligomis, dėl kurių žmonės kreipėsi į sveikatos priežiūros įstaigas; jis paprastai pateikiamas kartu su gyventojų pirminiu (ar antriniu) sergamumu konkrečiomis ligomis, pvz., užkrečiamomis ligomis ir neužkrečiamomis, širdies ir kraujagyslių ligomis, priklausomybėmis ir pan., kad būtų galima geriau suvokti, kiek plačiai konkrečios ligos veikia visuomenės sveikatą. „Ligotumas“ gali būti painiojamas su pavienio žmogaus būsena (ligotas). Matematiškai antrinį sergamumą galima išreikšti formule: P = a a + b {\displaystyle P={\frac {a}{a+b}}} , kai P – antrinis sergamumas (bendrasis sergamumas, ligotumas); a – sergančiųjų liga skaičius populiacijoje nurodytu momentu; b – nesergančių šia liga skaičius populiacijoje tuo pačiu momentu.