Lietų jūra
Lietų jūra (lot. Mare Imbrium, 33° š. pl. 16° v. ilg.﻿ / ﻿33°š. pl. 16°r. ilg.﻿ / 33; 16) – Mėnulio matomosios pusės šiaurės pusrutulio jūra. Lietų jūra susidarė lavai užliejus didelį, apie 3,8 mlrd. metų senumo susidūrimo baseiną Mėnulio paviršiuje. Tai antra pagal dydį Mėnulio jūra (didesnis Audrų vandenynas) ir matoma iš Žemės be optinių prietaisų pagalbos. Baseino išorinis žiedas yra apie 1123−1160 km skersmens, vidinis žiedas − 670 km skermens. Plotas apie 830 000 km². Jūros vakariniame pakraštyje jūros lyguma pereina į Audrų vandenyną ir jos ribos nėra visiškai aiškios. Apie 300° jūros apskritiminio perimetro yra aiškiai apribota kalnų. Pietuose ir šiaurėje Lietų jūrą apriboja pažymėtini Mėnulio krateriai Kopernikas ir Platonas. Lietų jūros baseinas susidarė stambaus kosminio kūno smūgio metu į Mėnulio paviršių. Po smūgio pro Mėnulį praėjo seisminės bangos, kurių poveikis matomas nematomosios Mėnulio pusės Van de Grafo 233 km skersmens baseino suardytose struktūrose.