Čikasai
Čikasai (Chickasaw) – indėnų muskogų tauta, kilusi iš pietrytinės JAV dalies, bet dabar gyvenanti Oklahomoje. Populiacija siekia ~35 tūkst. žmonių. Čikasų kalba (muskogų šeimos narė) beveik išnykusi (2017 m. ją vartojo 75 žmonės), kalbama angliškai. Tikintieji daugiausia krikščionys (protestantai), yra puoselėjančių prigimtinę tikybą. Čikasai ir čoktavai apie XII–XV a. atsikėlė prie rytinių Misisipės krantų (maždaug į dab. Tenesį), o XVI a. tarpusavyje atsiskyrė. 1540 m. susidūrė su europiečiais (Hernando de Soto ispanų ekspedicija). 1700 m. populiacija buvo apie 3500 žmonių. XVIII a. pab. – XIX a. pr. nelygiavertėmis sutartimis su JAV čikasai neteko daugumos savo žemių, o XIX a. 4-ajame dešimtmetyje ištremti į Indėnų teritoriją (žr. Ašarų kelias). Ten pradžioje apsigyveno su taip pat ištremtais čoktavais, bet 1855 m. nuo jų atsiskyrė. Smarkiai etniškai persimaišė, priėmė daug amerikietiškų papročių. Valdžią įgijo prasigyvenę metisai. 1970 m. įgijo teisę rinkti savo gubernatorių. Kultūriškai giminingi kitiems pietryčių indėnams. Vertėsi pasėline-lydimine žemdirbyste (kukurūzai, moliūgai, melionai), medžiokle, žvejyba ir rankiojimu. Svarbus verslas buvo audimas. Dabar verčiasi samdomu darbu, ūkininkavimu. Tradicinis būstas – apskritas ant žemių pakylos (iki 1 m aukščio), rąstinis, virkščių stogo, apkamšytas moliu ir žole. Vasaromis gyvendavo stačiakampiuose dviejų patalpų būstuose baltomis sienomis. Čikasai skirstėsi į 12 giminių (vedamų pagal motinos grandį) ir 2 brolijas: Impsaktea ir Intcutwalipa („ispanų“ ir „panterų“). Kiekviena brolija turi savo valdžią. Aukščiausiuoju vadu galėjo tapti tik „ispanų“ brolijos narys. Šeima buvo didžioji, matrilokalinė. Tikybai buvo būdingi šamanizmo, protėvių garbinimo papročiai. Išliko kai kurie tradiciniai šokiai ir raitelių varžybos. Dabar dauguma Čikasų gyvena Čikasų Tautos rezervacijoje, esančioje pietinėje Oklahomoje, Pontokoko apygardoje (centras – Ada).