Spartakiada
Spartakiada (rus. спартакиада) – masinės sporto varžybos TSRS ir kitose socialistinėse šalyse, pavadintos vergų sukilimo Senovės Romoje vado Spartako vardu. Pradžioje spartakiadas Vokietijoje organizavo prokomunistinės pakraipos sporto klubai. 1918 m. Vokietijoje veikė „Spartako sąjunga“ (vok. Spartakusbund), kuri vėliau tapo Vokietijos komunistų partija. Spartakiadų pavadinimas simbolizavo proletarinį internacionalizmą, kadangi Spartako sukilime dalyvavo įvairiausių tautybių vergai. Proletarinės spartakiados buvo laikomos priešprieša „aristokratiškoms“ olimpiadoms. 1928 m. Maskvoje buvo surengta pirmoji TSRS spartakiada. Spartakiados Tarybų Sąjungoje turėjo būti olimpinio judėjimo pakaitalas. TSRS olimpiniame judėjime pradžioje nedalyvavo dėl boikoto, vėliau – savo iniciatyva dėl ideologinių nesutarimų. TSRS vykdavo TSRS tautų, TSRS profsąjungų, TSRS Ginkluotųjų pajėgų, SDAALR spartakiados. Vėliau TSRS nutarė dalyvauti olimpiniame judėjime, ir nustojo rengti tarptautines (tarpvalstybines) spartakiadas. Spartakiados TSRS viduje vyko ir toliau. Spartakiados vykdavo kas 2 metai. TSRS spartakiados buvo dvi – vasaros spartakiada ir žiemos spartakiada. Spartakiadose galėjo dalyvauti visi – nuo paprastų žmonių iki aukščiausio lygio sportininkų. Pvz., 6-ojoje TSRS tautų vasaros spartakiadoje dalyvavo ~90 milijonų žmonių (sportininkų Tarybų Sąjungoje tada buvo dukart mažiau), jų tarpe – ir 8300 to meto TSRS sporto meistrų. 3-ojoje TSRS tautų žiemos spartakiadoje dalyvavo 20 milijonų žmonių (~1000 TSRS sporto meistrų). Spartakiadų reikšmingumą pažymėjo ir tai, kad kiekvienai spartakiadai atminti dideliais tiražais buvo išleidžiamos serijos pašto ženklų. Buvo rengiamos ir Jaunimo spartakiados. Profsąjungų spartakiados kai kurios šalyse (Rusijoje, Baltarusijoje, Ukrainoje, Uzbekijoje) išliko ir po TSRS suirimo.