Chan Tengri
Chan Tengri (kaz. Хан Тәңірі, kirg. Хан-Теңири, kin. 汗腾格里峰) – viršukalnė Vidurinėje Azijoje, rytinėje centrinio Tianšanio kalnų dalyje, Tengri Tago kalnagūbryje. Ties šiuo kalnu susikerta Kinijos (Uigūrija), Kirgizijos ir Kazachstano sienos. Aukštis – 7010 m, tačiau atmetus ledo kepurę – 6995 m. Kazachstane tai yra aukščiausia vieta, tai antras pagal aukštį kalnas Tianšanyje (po Pergalės viršukalnės) ir toliausiai į šiaurę nutolęs, kalnas viršijąs 7000 m aukštį. Kalnas piramidės formos, nuolat padengtas sniego ir gausių ledynų (bendras jų plotas 2500 km²). Didžiausias ledynas – Inylčekas. Chan Tengri tiurkų kalbomis reiškia „dangaus valdovas“ arba „valdovas Tengri“. Senovės tiurkų religijoje tengrizme Tengri laikytas pasaulio, dangaus skliauto valdovu, o kalnas lyg buvęs jo buveine, šventviete, pasaulio ašimi. Kalnas buvo žinomas nuo senovės, tačiau šaltiniuose paminimas nuo 1857 m., kai prie jo lankėsi žymus rusų keliautojas Piotras Semionovas-Tianšanskis. Tačiau per klaidą keliautojas Chan Tengri įvardino ne tą viršūnę, nes tiurkai tokiu vardu iš tiesų vadino dabartinę Pergalės viršukalnę. Tikrasis dabartinio Chan Tengri pavadinimas buvęs Kanto. Dėl šios klaidos buvo kilęs nesusipratimas tarp Kinijos ir Kirgizijos dėl valstybinės sienos. Į kalną pirmasis įkopė (1931 m.) rusų alpinistas Michailas Pogrebeckis.