Sagreso kyšulys
37°0′23″ š. pl. 8°56′21″ v. ilg.﻿ / ﻿37.00639°š. pl. 8.93917°r. ilg.﻿ / 37.00639; 8.93917 Sagrešo kyšulys Sagreso kyšulys arba Sagrešo kyšulys (port. Ponta de Sagres) – kyšulys pietvakarių Portugalijoje, Algarvėje, tuojau į pietus nuo Sagrešo miesto. Kartu su šalimais esančiu Šv. Vincento kyšuliu laikomas toliausiai į pietvakarius nutolusia Europos žemyno vieta. Yra švyturys. Vietovė gyvenama nuo neolitinių laikų. Antikiniuose šaltiniuose kyšulys minimas kaip lot. Sacrum Promontorium („šventasis kyšulys“, nuo to ir dabartinis pavadinimas), minimas Eforo, Plinijaus Vyresniojo, Strabono. Vėliau jūrininkų dažnai vadintas „pasaulio pakraščiu“. Čia buvusi svarbi religinė vieta, romėnų laikais, manoma, jog čia galimai garbintas Saturnas arba Heraklis. Arabų laikais Muchamadas al Idrisijus mini čia buvus „kranklių šventyklą“. XV a. vid., valdant Henrikui Jūrininkui, Sagreso kyšulio pusiasalyje pastatyta tvirtovė, kurioje, kaip neretai teigiama, veikė jūrininkų mokykla. 1587 m. tvirtovę apgriovė anglų piratas Frensis Dreikas, o 1755 m. galutinai suniokojo Lisabonos žemės drebėjimas. XX a. antroje pusėje tvirtovė atstatyta. Sagreso kyšuliui suteiktas Europos paveldo ženklas. Reginys į kyšulį nuo tvirtovės Sagreso tvirtovė kyšulyje Audra Sagreso kyšulyje Kyšulio prakrantė