Juodoji drignė
Juodoji drignė (Hyoscyamus niger) – bulvinių (Solanaceae) šeimos augalas. Dvimetė, nemalonaus kvapo, užauga iki 100 cm aukščio. Stiebas ir lapai apaugę lipniais liaukiniais plaukeliais. Lapai pailgai kiaušiniški arba lancetiški, karpytais pakraščiais; apatiniai kotuoti, o viršutiniai – bekočiai. Žiedai pavieniai, išaugę stiebo ir šakelių viršūnėje. Vainikėlis nešvariai geltonas, su violetinėmis gyslomis. Žydi birželio – rugsėjo mėn. Vaisius – dėžutė. Sėklos tamsiai rudos, apvalios, smulkios, panašios į aguonų grūdelius. Lietuvoje apyretė, paplitusi šiukšlynuose, daržų pakraščiuose, pakelėse, upių pakrantėse. Mėgsta lengvą ir derlingą dirvą. Augalas labai nuodingas, visose jo dalyse yra daug stipriai veikiančių alkaloidų, dirginančių nervų sistemą – hiosciamino, hioscino, atropino, skopolamino, rauginių medžiagų. Tačiau neretai jis auginamas ir kaip vaistinė žaliava. Nuo seno vartotas kaip enteogenas. Graikų vadintas Pitijos augalu, romėnų – Apolono. Orakulų augalas.