Kraginiai
Kraginiai (Podicipedidae) – vandens paukščių šeima šiuolaikinėje biologijos sistematikoje priskiriama gandrinių paukščių būriui. Anksčiau šeima buvo išskirta į atskirą kraginių paukščių (Podicipediformes) būrį. Nedideli ir vidutinio dydžio paukščiai, kurių kūnas laivelio formos, snapas tiesus ir smailus. Patinai didesni už pateles. Turi gana ilgą kaklą bei trumpas kojas, kurių kiekvienas pirštas su plaukiojamąja skiaute ir jos pasuktos atgal, pastaibis smarkiai suplotas iš šonų. Didžiųjų plasnojamųjų plunksnų turi 12, pirmoji iš jų rudimentinė. Vairuojamosios plunksnos išsivysčiusios silpnai. Ant galvos iš pailgėjusių plunksnų dažnai susidaro kuodukai bei apykaklės. Plunksnos tankios, bet gana trumpos. Patinai ir patelės panašios spalvos. Dieniniai paukščiai. Gana gerai plaukioja ir nardo. Skrydis greitas ir tiesus, bet sausumoje labai nevikrūs. Skrenda greitai, polėkis tiesus, įsibėgėja vandenyje, sunkiai pakyla. Migruojantys paukščiai. Monogamai. Vandenyje krauna lizdą, kuris neretai plūduriuoja. Dėtyje 3-8 vienspalviai balti kiaušiniai. Peri 20-26 dienas abu porelės nariai. Jaunikliai išsiritę būna apaugę pūkais. Pirmomis dienomis keliauja tėvams ant nugaros, o po kelių dienų jau patys sugeba plaukioti ir nardyti. Skraidyti pradeda būdami 4-5 savaičių amžiaus. Suaugėliai šeriasi rudenį bei pavasarį. Maitinasi gėlame vandenyje, išskyrus kai kurias rūšis, kurios apsilanko ir jūroje migracijos metu arba žiemą. Minta įvairiais vandens gyvūnais, kuriuos pagauna nardydami. Dažniausiai tai smulki žuvis, vėžiagyviai, vabzdžiai. Panerti gali iki 20-25 m. Kraginiai paukščiai paplitę visame Žemės rutulyje. Kai kurios rūšys veisiasi kolonijomis. Šeimoje 30 rūšių priklausančių 6-ioms gentims. Lietuvoje gyvena 5 rūšys: Raguotasis kragas (Podiceps auritus) Ausuotasis kragas (Podiceps cristatus) Rudakaklis kragas (Podiceps grisegena). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Juodakaklis kragas (Podiceps nigricollis). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Mažasis kragas (Tachybaptus ruficollis)