Kretingos sinagoga
Kretingos sinagoga – žydų sinagoga, buvusi Kretingoje. Leidimą maldos namų ir mokyklos statyboms 1771 m. žydams suteikė Vilniaus vyskupas Ignotas Jokūbas Masalskis, kuriam anuomet priklausė miestelis. Pirmasis Kretingos sinagogos paminėjimas aptinkamas 1802 m. sudarytame „Kretingos kaimo“ inventoriuje. Medinę sinagogą sunaikino 1854 m. kilęs gaisras. Nauja mūrinė sinagoga iškilo 1860 m. Klaipėdos (Mėguvos) gatvėje (jos statybai išsirūpinta carinės valdžios paskola). Pastatas buvo tradicinio kūgio tūrio, fasadai suskaidyti piliastrais, šalimais stovėjo betmidrašas. Pastatai sudegė per 1889 m. gaisrą. Anglijoje įsikūrusių žydų išeivių iš Kretingos rūpesčiu įsteigtas Kretingos paramos fondas, surinktomis lėšomis vietoje sudegusios 1890 m. pastatyta nauja sinagoga, šalia jos iškilo betmidrašas. 1892 m. nesėkmingai bandyta išsirūpinti leidimą pasistatyti dar vienus maldos namus, o 1902 m. dėl leidimo vietos žydų atstovai kreipėsi dar sykį. Žinoma, kad 1906 m. Kretingoje būta dviejų sinagogų; antroji buvo truputį mažesnė, stovėjo į miesto centro pusę greta didžiosios. 1908 m. birželio 11 d. Kretingoje vėl kilo gaisras, maldos namų atstatymas užtruko iki 1912 m. Lietuvą okupavus nacistinei Vokietijai, Kretingos sinagogą 1941 m. birželio 26 d. padegė miesto nacių karinis komisaras, ieškojęs rabino Benjamino Perskio. Per gaisrą sudegė ne tik mūrinė sinagoga, bet ir visas Kretingos centras. Sovietiniais laikais sinagogos vietoje pastatytas „Mėguvos“ viešbutis (Mėguvos g. 2). 2020 m. spalį sinagogos vietoje priešais buvusį viešbutį pastatytas atminimo ženklas.