Džiovinti vaisiai
Džiovinti vaisiai (rus. сухофрукты, angl. dried fruits) – džiovinti sultingieji vaisiai (obuoliai, kaulavaisiai, uogos ar kt.), kurių drėgnis apie 20 %. Džiovinami natūraliai (pvz., saulėkaitoje) arba pramoniniais džiovinimo būdais. Džiovinami nepjaustyti vaisiai (razinos), perpjauti su išimtomis sėklomis (kriaušės, obuoliai) ar išimtais kauliukais (vyšnios, slyvos), pjaustyti gabalėliais (mango, papajos). Džiovinami vaisiai palengvėja apie 8 kartus. Riešutai džiovintiems vaisiams paprastai nepriskiriami, nors botanikos požiūriu jie irgi vaisiai. Kartais lakštais džiovinama vaisių tyrė, sudaranti savotiškus lakštus, kurie kartasi vadinami angl. fruit leather 'vaisių oda', nes išvaizda primena odą. Džiovinti vaisiai turi daug vitaminų (A, B1, B2, B3, B5, B6) ir mineralinių medžiagų (geležis, kalcis, magnis, fosforas, kalis, natris)), turi apie 250 kcal и 1,5 – 5 g baltymų 100 g masės. Paskutiniais metais imta kai kuriuos džiovintus vaisius pardavinėti drėgnesnius nei klasikinis variantas, kurie vadinami angl. ready to eat 'paruošti valgyti'. Jie laikomi ir pardavinėjami hermetiškai įpakuoti. Dažnai taip pardavinėjami slyvos ir abrikosai, jie, palyginti su visiškai džiovintais, būna ne tokie stangrūs, sultingesni. Jie gali būti ilgai laikomi, jiems laikyti nereikia šaldytuvų. Tai svarbus jų privalumas, dėl ko jie ne derliaus metu jie pakeičia šviežius vaisius. Tiesa, džiovinami vaisiai prarandą didžiąją dalį vitamino C.. Pramoniniu būdu džiovinami vaisiai gali būti apdorojami sieros dioksidu, kad išliktų vaisių spalva, kad mažiau gestų. Taip neapdoroti vaisiai paprastai patamsėja. Kulinarijoje džiovintus vaisius deda į kepinius, sausus pusryčius, miuslius. * 100 g produkto Šaltinis: Сухофрукты.ру Archyvuota kopija 2018-01-18 iš Wayback Machine projekto.