Tepehvai
Tepehvai (isp. tepehuas, iš nah. tēpēhuanih – „kalniečiai“, sav. h’masipini) – indėnų tauta, gyvenanti vidurio Meksikoje – Hidalge, Verakruse ir Puebloje. Populiacija – apie 16 tūkst. žmonių. Vartoja tepehvų kalbą, priklausančią totonakų kalbų šeimai, didelė dalis kalba ispaniškai. Tikintieji – daugiausia krikščionys (katalikai), išlikę senosios tikybos bruožų. Tepehvai tradiciškai verčiasi rankine žemdirbyste (augina kukurūzus, pupeles, cukranendres, aštriuosius pipirus), kalnų šlaituose įrengia terasas. Prie upių gyvenantys tepehvai (moterys ir vaikai) naktimis pasitelkę [[deglas|deglus] žvejoja. Lygumose stato kvadratinio plano būstus iš cukranendrių, kartais sutvirtintus plaušplytėmis, kalnuose – akmeninius, tinkuotus būstus. Stogai trumpi, dvišlaičiai, su toli išsikišusiomis gegnėmis. Vyrai nešioja kelnes (kartais išsiuvinėtas) ir marškinius, moterys – palaidines, sijonus (išsiuvinėtus juodais raštais) su juos laikančiomis juostomis, geometrinėmis figūromis išsiuvinėtas skepetas. Moterys plaukus pina į kasas, juostomis riša į kūgius. Tepehvų raciono pagrindą sudaro žuvis, augalinis maistas. Mėsos beveik nevalgo, bet renka valgomas sraiges. Būdinga mažoji šeima. Santuoka neolokalinė, giminė bilinijinė. Išlaikę senovinių šokių, atliekamų grojant būgneliams, paprotį.