Papua Naujosios Gvinėjos geografija
Papua Naujosios Gvinėjos geografija aprašoma kaip rytinė dalis Naujosios Gvinėjos salos dalis, taip pat Naujoji Airija, Naujoji Britanija, Bugenvilio ir dar keletas mažesnių arčiau esančių salų. Jos kartu sudaro Okeanijos Papua Naujają Gvinėją, kuri yra Ramiojo vandenyno vakariniam pakrašty. Šalies teritorija labai kalnuota ir padengta atogrąžų miškais. Išilgai Naujosios Gvinėjos eina kalnų virtinė, kurios aukščiausios viršūnės padengtos sniegu. Aukščiausias Naujosios Papua Gvinėjos taškas Vilhelmo kalnas esantis 4509 m aukščio. Čia yra keletas didesnių upių, tokių kaip Sepikas (ilgis 1126 km), kuris teka per žemumų pelkes ir išsikrauna šiaurinėje salos dalyje ir upė Flajus (ilgis 1050 km), pratekanti per vieną didžiausių pelkynų pasaulyje ir išsikraunanti pietinėje salos pakrantėje. Papua Naujoji Gvinėja turi tik vieną sausumos sieną, kuri dalina salą į dvi dalis. Sausumos sienos ilgis 820 km, o vakarinė salo dalis yra oficialiai vadinama Papua provincija ir yra valdoma Indonezijos. Pietuose Papua Naujoji Gvinėja turi jūros ribą su Australija, o piertryčiuose - su Saliamono salomis.