Kmyninis kuminas
Kmyninis kuminas (Cuminum cyminum) – salierinių (Apiaceae) šeimos prieskoninių augalų rūšis. Tai vienametė, iki 70 cm aukščio žolė. Lapai 2–3 kartus plunksniškai suskaldyti, lapų skiltys siūliškos. Žiedai susitelkę šakų viršūnėse į sudėtinius skėčius. Vainiklapiai balti arba rausvi. Vaisius – skeltavaisis, sudarytas iš 2 vaisiukų. Vaisiai pailgai kiaušiniški, panašūs į kmynų, bet apaugę šiurkščiais šereliais arba plaukeliais. Kuminas kilęs greičiausiai iš Centrinės Azijos, Artimųjų Rytų ir Levanto. Kaip prieskonis naudojamas tūkstantmečius. Kumino sėklų rasta VI tūkstantmečio pr. m. e. Atlit Jamo archeologinėje vietoje (Izraelis), taip pat atliekant kasinėjimus Egipto Naujosios karalystės, Senovės Sirijos, Mikėnų archeologinėse vietovėse. Kuminas plačiai naudotas senovės romėnų virtuvėje, populiarus indų, persų, kinų, Šiaurės Afrikos, Meksikos ir kt. virtuvėse. Stipriai kvepiantys kumino vaisiai, kuriuose susikaupia 2,5–4 % eterinių aliejų, naudojami kaip mėsos ir jos gaminių (dažniausiai dešrų) prieskoniai. Eterinis aliejus naudojamas parfumerijos pramonėje. Liaudies medicinoje vaisiai vartojami virškinimo sutrikimams gydyti. Pagrindiniai kumino tiekėjai pasaulyje: Indija (~70 % eksporto), Sirija, Turkija, JAE, Iranas. Augalo požymiai Kumino sėklos Maltas kuminas Sirakūzų turguje