Seniūnas (Lenkija)
Sąvoka Seniūnas (lenk. Starosta, lot. capitaneus) ir jo veiklos per daug šimtmečių dažnai keisdavosi. Pirmaisiais viduramžių šimtmečiais tai buvo slavų tautų teritorinės ir gentinės bendruomenės vadas. Nuo XIV a. iki ATR padalijimų tai buvo valdytojo statusas Lenkijos karalystėje ir Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje. Kuris turėjo keletą reikšmių: generalinis seniūnas buvo karaliaus vietininkas tokiose teritorijose kaip: Rusia, Podolė, Didžiojoje Lenkijoje, Žemaitija (Žemaičių seniūnas buvo vienintelis ATR Senato pareigūnas kuris turėjo lygias teises kaip ir žemių vaivados, o senato suvažiavimuose sėdėdavo tarp Lenčicos vaivados ir Bžeskokujavscio vaivados. miesto seniūnas prižiūrėjo valdomų žemių iždą, mokesčių tvarką, žemių apsaugą, teismus, jis vadovaudavo miesto teismui ir paskirdavo mirties bausmes. činšo žemių seniūnas buvo karališkųjų žemių nuomininkas. Tarp 1918-1939 m. ir 1944-1950 m. seniūnas buvo vadinamas apskričių vaivada. Šiais laikais seniūnas yra renkamas apskričių tarybose, vadovauja apskričiai ir yra apskrities valdybos pirmininkas. Seniūnas yra taip pat šių pareigūnų ar institucijų vadovas: pavieto sekretoriaus, kuris yra paskirtas apskričių tarybos, kad vykdytų visas savo pareigas apskrities seniūnijoje apskrities iždininko, kuris yra paskirtas apskrities tarybos, kad prižiūrėtų apskrities iždą apskrities vadovybės apskrities institucijų apskrities administarcijos darbuotojų