Artakserksas III
Artakserksas III (sen. pers. 𐎠𐎼𐎫𐎧𐏁𐏂𐎠 = Artaxšaçāʰ, sen. gr. Ἀρταξέρξης, mirė 338 m. pr. m. e.) – Persijos Achemenidų imperijos karalius, valdęs nuo 359 ar 358 m. pr. m. e. iki 338 m. pr. m. e. Karaliaus Artakserkso II sūnus. Iki karūnacijos vadintas Ochu (sen. gr. Ὦχος, akad. Ú-ma-kuš). Po tėvo mirties užėmęs sostą išžudė vyresniuosius brolius. Siekė centralizuoti valdžią, sumažino satrapų galias, uždraudė jiems turėti samdomą kariuomenę. Artakserksas III bandė susigrąžinti dar 404 m. nuo Persijos atskilusį Egiptą, bet 351 m. pr. m. e. jo surengtas žygis patyrė nesėkmę. Tuo pasinaudoję prieš persus sukilo finikiečiai ir Kipras. 345 m. pr. m. e. surinkęs gausią kariuomenę, Artakserksas III išžygiavo prieš finikiečių miestą Sidoną. Graikų pirklys Mentoras Rodietis išdavė Sidoną, todėl pelnė karaliaus malonę ir gavo valdyti satrapiją. Tada persų karalius su gausiomis sausumos ir jūrų pajėgomis pasiekė Nilo deltą ir 343 m. ties Pelusijumi nugalėjo faraoną Nektanebą II. Artakserksas III prijungė Egiptą prie Achemenidų imperijos, nusiaubė šventyklas, išgriovė miestų sienas, ir, pasak šaltinių, savomis rankomis nužudė egiptiečių šventąjį taurą Apį. Karaliui grįžus į Sūzus, enuchas Bagojas valdė rūmus, o Mentoras numalšino sukilimus vakaruose. 340 m. pr. m. e. Pilypas Makedonietis užpuolė Bizantijų ir Perintą, Artakserksas III pasiuntė pastiprinimą šių miestų gynybai. 338 m. pr. m. e. Artakserksas III ir jo vyresnieji sūnūs nužudyti Bagojo, kuris į sostą pasodino Artakserksą IV ir siekė per jį valdyti imperiją.