AKTH
Adrenokortikotropinis hormonas (AKTH) – pasmegeninės liaukos tolimosios (distalinės) dalies (adenohipofizės) kortikotropinių ląstelių gaminamas hormonas. Šios ląstelės pirmiausia pagamina propriomelanokortikotropiną (PoMKT), kuris skyla į AKTH, lipotropinus, MSH (melanocitus stimuliuojantis hormonas), endorfinus. Per parą žmogaus organizme yra išskiriama 5-25 mg AKTH, o stipraus streso metu – 10 ar 20 kartų daugiau. AKTH funkcijos: Skatina antinksčių žievės ląstelių augimą ir brendimą; Skatina antinksčių žievės hormonų, ypač gliukokortikoidų (kortizolio, kortikosterono), taip pat mineralkortikoido aldosterono sintezę ir sekreciją; Veikia odos pigmentaciją; Dalyvauja angliavandenių, baltymų, riebalų apykaitoje. AKTH suaktyvina riebalų sunaudojimą organizme (dėl to sumažėja jų atsargos kepenyse): AKTH jungiasi su antinksčių žievės ląstelių membranose esančiais receptoriais (mažo ir didelio tankio lipoproteinais), riebalai pinocitozės būdu patenka į ląstelės vidų, juos veikia lizosomų fermentai, cholesterolio esteriai skyla į cholesterolį ir riebalų rūgštis. Cholesterolis panaudojamas gliukokortikoidų sintezei, steroidinių hormonų sintezei, antinksčių žievės ląstelių augimui, brendimui. AKTH sekreciją skatina: Liberinai (skatina PoMKT susidarymą); Stresas; Sumažėjęs kraujo kiekis; Skausmas (veikia pasmegeninę liauką). AKTH sekreciją slopina: Gliukokortikoidai, nes jie slopina liberinų sintezę. Beta – lipotropinas, susidaręs skilus propriomelanokortikotropinui: Aktyvina riebalinio audinio lipazę – skatina riebalų skilimą; Skyla į 3 fragmentus: gama – lipoproteiną, beta – melanotropiną ir beta – endorfiną (jo poveikis panašus į morfino poveikį); Jį gamintis skatina stresas, skausmas --> jis sukelia natūralų nuskausminimą.