Stegeborgo mūšis
Stegeborgo mūšis (šved. Slaget vid Stegeborg) – karo prieš Zigmantą Vazą mūšis, vykęs 1598 m. rugsėjo 18 d. prie Stegeborgo pilies, (dab. Esterjotlandas, Švedija) Lenkijos-Švedijos karų laikotarpiu. Lenkijos ir Švedijos karalius Zigmantas Vaza stengėsi numalšinti grafo Karolio (vėliau tapusio Švedijos karaliumi) maištą. 1598 m. rugpjūčio mėn. grafo Karolio kariuomenei pavyko apsupti karaliaus Zigmanto Vazos sąjungines lenkų–švedų pajėgas ir užkirsti jiems tiekimo kelius. Rugsėjo mėn. grafo pajėgų apetitas augo, griežtėjo jo pozicija derybose tarp šalių. Tai reiškė, kad Zigmantas Vaza buvo priverstas griebtis ginklo, kad išeiti iš pažeidžiamos padėties. Zigmanto Vazos ir princo Karolio kariuomenės susitiko prie Stegeborgo. Tačiau rugsėjo 8 d. vykusiame mūšyje aiškią persvarą turėjo Zigmantas Vaza – jau po kelių valandų kovos blogai parengtų švedų maištininkų nuostoliai siekė 300 žuvusių, kai tuo tarpų sąjungininkų – apie 30-40 žuvusių. Karolio pajėgos buvo priverstos atsitraukti į savo pozicijas prie Memo pilies. Tai buvo didelis smūgis grafo prestižui, jis net buvo nusprendęs su šeima palikti šalį. Tačiau kai kurie aukšti vadai įkalbėjo pasilikti ir tęsti kovą. Priešingai nei norėjo Janas Zamoiskis, karalius nusprendė nebetęsti mūšio, leisdamas švedų kariuomenei atsitraukti. Karaliaus tikslas buvo valdyti Švedijos karūną, o ne ją sunaikinti. Kaip vėliau paaiškėjo, tai buvo jo klaida, kadangi maištininkai atgavo iniciatyvą ir rugsėjo 25 d. sumušė Zigmantą Vazą Stangebero mūšyje. Tai privedė prie Lenkijos–Švedijos sąjungos žlugimo.