Drėgnasis vidutinių platumų miškas
Drėgnieji vidutinių platumų miškai – paplitę vidutinių platumų srityse, pakrančių ir kalnų pašlaičių zonose, kur iškrenta daug kritulių. Šiuos miškus sudaro pušūnai ir lapus metantys lapuočiai medžiai. Tokie miškai pasiskirstę pagal žemynus ir jų dalis: Europoje – Tai pietvakarių Skandinavijos pusiasalio dalyje (Norvegijos pietvakariai), Airijos saloje, vakarinėje Didžiosios Britanijos salos dalyje, Bretanėje (Prancūzijos vakarai), neplačiam Pirėnų pusiasalio šiaurinės dalies ruože bei Balkanų pusiasalio vakarų dalyje. Azijoje – Rusijos Tolimuosiuose rytuose esančioje Sachalino saloje bei Primorės krašte, Šangjano kalnuose (Changbai Mountain Range) esančiuose tarp Kinijos ir Šiaurės Korėjos. Šiaurės Amerikos žemyno vakaruos nuo pietų Aliaskos iki šiaurės Kalifornijos (Kanados Britų Kolumbijos provincija, JAV – Aliaskos, Vašingtono, Oregono, Kalifornijos valstijos) palyginus siauru ruožu palei Ramųjį vandenyną. Taip pat Apalačų kalnų nedideliam ruože nuo šiaurės Džordžijos valstijos iki Naujosios Anglijos. Pietų Amerikos žemyne Valdivijos drėgnieji miškai, kuriais apaugusi pietvakarinė žemyno dalis priklausanti Čilei bei magelaniniai subpoliariniai drėgnieji miškai augantys žemyno pietuose – dalis pietinių Čilės ir Argentinos teritorijų. Australijos žemyno pietryčiuose – Viktorijos valstija ir Tasmanijos sala. Okeanijoje – Naujosios Zelandijos Pietų salos vakarinė dalis, Oklendo salos. Taip pat drėgnais vidutinių platumų miškais apaugę ir dalis subtropinio klimato regionų. Tai Australijos žemyne Naujojo Pietų Velso valstijos rytų dalis), Okeanijoje Naujosios Zelandijos Šiaurės sala. Azijoje Kaspijos drėgnieji miškai, augantys prie Kaspijos jūros pietinės ir pietvakarių dalies. Palei Juodosios jūros pietryčių pakrantę Gruzijoje ir Turkijoje. Taip pat Japonijos salose.