Terakotinė armija
Terakotinė armija (kin. 兵馬俑, 兵马俑, pinyin: bīngmǎ yǒng, „kareivių ir arklių laidotuvių skulptūros“) – Čin Ši Huango, pirmojo Kinijos imperatoriaus, terakotiniai kariai ir arkliai. 1974 m. darbininkai, kasdami šulinį viename iš ūkių tarp Li kalno ir Vei upės, netoli Šensi provincijos sostinės Siano, aptiko molines senovės karių galvas. Netrukus atvykę mokslininkai rado tvarkingai eilėmis išrikiuotą didžiulę molio kariauną. Terakotinės figūros datuojamos 210 m. pr. m. e. Figūrų aukštis svyruoja nuo 183 cm iki 195 cm, priklausomai nuo jų vaidmens; aukščiausios yra generolų figūros. Tarp šių figūrų yra kariai, kovos vežimai, arkliai, valdininkai, akrobatai, stipruoliai ir muzikantai. Pagal legendą daugiau kaip du tūkstančius metų kariai stovi sustingę ir saugo savo imperatorių Čin Ši Huangą, kuris 221 m. pr. m. e. pasiskelbė visos Kinijos imperatoriumi ir pastatė šią didžiulę kapavietę. Iki dabar atkasama vis naujų molinių kareivių. Šiai dienai apytikriais įvertinimais yra trys iškasos su terakotine armija, kur rasta per 8000 karių, 130 karo vežimų su 520 arklių ir 150 arklių su raitininkais, kurių dauguma yra palaidota iškasose. Imperatoriaus Čin Ši Huango mauzoliejus pradėtas statyti 246 m. pr. m. e. Istoriko Sima Čianio buvo aprašytas visas kapavietės grandioziškumas: statant dirbo 700 000 darbininkų, įrengimas tęsėsi 36 metus. Jis rašė apie retus brangakmenius, žvaigždėlapį, kur žvaigždes atstojo perlai, Kinijos žemėlapį ant mauzoliejaus grindų, kur upes ir jūras vaizdavo skystas gyvsidabris. Pilkapis neva buvo užpiltas variu ir apsaugotas arbaletų eilėmis. Tačiau Sima Čianis neminėjo terakotinės armijos. Apie 8000 žmogaus ūgio molinių kareivių buvo nudailinti skulptorių taip, kad kiekvienas buvo skirtingas.