Galvinė utėlė
Galvinė utėlė (Pediculus humanus capitis) – utėlių (Anoplura) būrio vabzdys. Kūnas pilkos spalvos, šonuose su giliais įlinkimais. Galva su trumpais ir storais ūseliais. Patinas 2-3 mm, patelė – 3-4 mm ilgio. Patino užpakalinis kūno galas apvalus, patelės – dvišakas. Šios utėlės turi akis ir vengia šviesos (daugelis kitų Anoplura būrio vabzdžių akių neturi). Maitinasi žmogaus krauju. Gali keletą dienų badauti. Kiaušiniai vadinami glindomis. Juos pritvirtina prie plaukų. Patelė per savo gyvenimą padeda iki 300 kiaušinių. Minimali vystymosi trukmė – 2-3 savaitės. Gyvena plaukuotose kūno vietose, dažniausiai galvoje. Gyvenimo trukmė – 27-38 dienos. Tai labai seni žmogaus parazitai. Pedikuliozė (utėlių turėjimas) senesnė už daugelį kitų ligų. Jų genomo tyrimai (archeogenetika) padeda suprasti, kaip evoliucijos metu keitėsi žmogaus populiacijos dydis. Utėlių genomas liudija maždaug prieš 100000 metų buvus „butelio kaklelio“ efektą, kuomet utėlių (matyt ir žmonių) buvo staiga labai sumažėję. Galvinė utėlė genetiškai artima rūbų utėlei (Pediculus humanus humanus) ir laboratorijos sąlygomis su ja kryžminasi. Tačiau šios rūšys užima skirtingas nišas (rūbų utėlė prisitaikiusi pritvirtinti kiaušinius prie drabužių). Rūbų utėlė yra grįžtamosios šiltinės sukėlėjų pernešėja. Galvinė utėlė neperneša jokių ligų. Tačiau žmogui kasantis įkąstas vietas, į galvos odą gali patekti išorinė infekcija.