Kromvelio srovė
Kromvelio srovė arba Ramiojo vandenyno pusiaujinė priešsrovė – giluminė kompensacinė srovė (priešsrovė) Ramiajame vandenyne, srūvanti priešinga kryptimi po Pietų pasatų srove (40–300 m gylyje). Driekiasi nuo Naujosios Gvinėjos salos apylinkių iki Galapagų salų. Ilgis 8700 km, plotis iki 300 km, greitis vakaruose 7,3–6,0 km/h, rytuose 3,6 km/h; vidutinis debitas apie 39 mln. m³/s. Vidutinė temperatūra 20–22 °C. Druskingumas 35 ‰. Rytuose Kromvelio srovė pereina į paviršines sroves, tekančias į vakarus. Vandenyno vakaruose Kromvelio srovės šerdis yra 200 m gylyje, rytuose iškyla iki 50 m aukščio, o nurimus pasatiniams vėjams gali iškilti į paviršių. Srovę 1952 m. atrado Jungtinių Amerikos Valstijų okeanografinė ekspedicija (pavadinta ekspedicijos vadovo Taunsendo Kromvelio vardu).