Dengės karštligė
Dengės karštligė arba Denge karštinė – uodų platinama tropinė liga. Sukelėjas – flaviviridų šeimos RNR virusas (Dengės virusas). Inkubacinis laikotarpis – 3-14 dienų nuo užkrato. Simptomams būdingas karščiavimas, galvos skausmas, vėmimas, raumenų ir sąnarių skausmai, charakteringas odos niežėjimas ir išbėrimas. Paprastai pasveikstama per 2-7 dienas. Retesniais atvejais liga gali išsivystyti į sunkesnes ligos formas – hemoraginę karštligę (būdinga kraujosrūvos odoje, kraujavimai iš nosies, dantenų, skrandžio, žarnyno) ar šoko sindromą (išsivysto kolapsas). Karštinę sukelia Aedes genties uodų patelės, daugiausiai Aedes aegypti. Virusas turi penkis serotipus.. Priklausomai nuo serotipo, persirgus gali išsivystyti ilgalaikis arba trumpalaikis imunitetas. Yra išrasta vakcina nuo Dengės karštinės; prieinama keliose šalyse. 2018 m. duomenimis, vakcina rekomenduojama tik tiems asmenims, kurie yra anksčiau sirgę šia liga ar bendruomenėse, kuriose aukštas pakartotinis sergamumas tarp vaikų. Kiti prevencijos metodai – uodų veisimosi vietų naikinimas ir uodų įkandimų vengimas. Pirmąkart ligos protrūkis užfiksuotas 1779 m. Dengės karštligė pasaulinio masto problema tapo nuo Antrojo pasaulinio karo, yra endeminė apie 120 pasaulio šalių, daugiausiai Pietryčių Azijoje, Pietų Azijoje ir Pietų Amerikoje. Kasmet šia liga suserga apie 390 milijonų žmonių, iš kurių pusei milijono reikalinga gydymas ligoninėse. Per metus nuo dengės karštligės miršta 40 000 žmonių. 2019 m. susirgimų skaičius buvo smarkiai išaugęs. Lietuvoje Dengės karštinė nėra paplitusi. 2017 m. užregistruoti 4, 2018 m. – 3 įvežtiniai Dengės karštligės atvejai.<ref name=nvsc>