Birgijus (Mėnulio krateris)
Birgijus (lot. Byrgius, 24°42′p. pl. 64°18′v. ilg.﻿ / ﻿24.7°p. pl. 64.3°v. ilg.﻿ / -24.7; -64.3) – smūginis Mėnulio krateris, esantis Mėnulio matomosios pusės pievakariuose. Pavadintas šveicarų matematiko, astronomo ir laikrodininko Josto Biurgio (lotyniškai Birgijus, 1552−1632) garbei. Birgijaus krateris yra į vakarus nuo Drėgmės jūros Mėnulio pietvakarinėje pusėje. Skersmuo 87 km, sienos iškyla 2,1 km virš dugno. Birgijus yra pažymėtinas Mėnulio krateris ne tiek dėl savęs, kiek dėl jo rytinėje sienoje įsiterpusio jauno ir šviesaus Birgijaus A kraterio (19 km skersmens, 24°30′p. pl. 63°22′v. ilg.﻿ / ﻿24.5°p. pl. 63.37°v. ilg.﻿ / -24.5; -63.37), kuris turi daugiau nei 300 km ištįsusių spindulių sistemą, gerai matomą iš Žemės. „Kagujos“ duomenys rodo, kad Birgijaus A krateris išmuštas prieš 48 mln. metų, bet tai įmanoma patvirtinti tik paėmus mėginius iš kraterio. Kitoje Birgijaus kraterio pusėje ir šiek tiek šiauriau yra Birgijaus D krateris (27 km skersmens). Šiaurinėje Birgijaus kraterio pusėje pralaužęs jo sieną prasideda slėnis, kuris šiaurėje sujungia kraterį su įduba Rimae Sirsalis .