Norkaičių–Begėdžių miškai
55°29′52″ š. pl. 21°31′11″ r. ilg.﻿ / ﻿55.49778°š. pl. 21.51972°r. ilg.﻿ / 55.49778; 21.51972 Norkaičių-Begėdžių miškai – miškai vakarų Lietuvoje, Šilutės bei Klaipėdos rajonuose, Nemuno kairiajame krante, 9 km į šiaurę nuo Šilutės, tarp Saugų ir Švėkšnos. Priklauso Šilutės miškų urėdijai (Norkaičių, Pėžaičių ir Švėkšnos girininkijoms) bei Kretingos miškų urėdijai (Šernų girininkijai). Apima 66,5 km² plotą. Masyvą sudaro Begėdžių, Norkaičių, Joniškio, Piliakalnio, Stanaičių, Parubežio, Barvų, Žagatpurvio, Bilviečių, Ažpurvių, Padumblės, Aisėnų miškai. Paviršiu banguotas. Būdingi jauriniai silpnai sujaurėję smėliai, vietomis velėniniai jauriniai glėjiški priesmėliai. Norkaičių-Begėdžių miškai patenka į Minijos baseiną: šiaurine ir vidurine dalimi teka Veiviržas (su Ašva, Švėkšnale, Šalpe, Aise, Šalteike), pietine dalimi – Tenenys (su Šiūšiu). Tyvuliuoja nedidelės pelkės, 2 ežerėliai (Joniškės ežeras ir bevardis). Medynai: pušynai: 72 % beržynai: 11 % eglynai: 10 % ąžuolynai: 5 % juodalksnynai: 1 % baltalksnynai: 1 % Jaunuolynai sudaro 27 % medynų, pusamžiai medžiai 46 %, pribręstantys 18 %, brandūs 9 %. Norkaičių-Begėdžių miškuose yra briedžių, stirnų, šernų, vilkų, kiškių, usūrinių šunų, lapių, barsukų, ūdrų, įveista danielių. Pasodinta kėnių, pocūgių, veimutinių pušų. Įsteigtas Norkaičių botaninis draustinis, Begėdžių botaninis draustinis, aplink Veiviržą ir jo intakus – Veiviržo kraštovaizdžio draustinis bei Veiviržo ichtiologinis draustinis. 64-ajame Norkaičių miško kvartale yra Norkaičių parkas bei Skomantų piliakalnis. Pietuose miškus kerta plentas  193  Kvėdarna–Švėkšna–Saugos . Miškuose įsikūrę kaimai: Aisėnai, Barvai, Berciškė, Begėdžiai, Bilvietis, Diegliai, Dvyliai, Grynaičiai, Kebeliai, Luišės, Norkaičiai, Pėžaičiai, Stonaičiai, Šarkiškiai, Virkytai, Vyskupiškiai, Žagatpurviai.