Lietuvos ir Švedijos santykiai
Lietuvos ir Švedijos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Švedijos. Oficialūs tarptautiniai santykiai pradėti 1918 m. gruodžio 12 d., Švedijai pripažinus Lietuvą de facto, tačiau pirmieji kontaktai siekia užpraeitą tūkstantmetį. Šalys turi jūrinę sieną. Ryšių su Švedijos žemėmis būta dar IX a., kuomet jau vyko prekyba tarp normanų ir baltų, taip pat kariniai žygiai. Žymiausias jų – 854 m. Olafo sėkmingas žygis į Apuolę. Ekonominiai ryšiai dar labiau suintensyvėjo XIV a. Gediminui pakvietus Gotlando pirklius ir amatininkus kurtis Lietuvoje, o ypač daug kontaktų būta ATR laikotarpiu. Antrojo Šiaurės karo metais 1655 m. Lietuva tapo Švedijos imperijos protektoratu, kuriuo išliko ligi 1657 m. Švedija tapo viena pirmųjų valstybių, Lietuvą de facto pripažinusių dar 1918 m. gruodžio 12 d. Anksčiau jau tai padariusi buvo tik Vokietija. Vis dėlto de jure Lietuvą pripažino vėliau – 1921 m. rugsėjo 28 d. Švedija pripažino sovietų įvykdytą Baltijos šalių, tarp jų ir Lietuvos, aneksiją. Diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. rugpjūčio 28 d. Stokholme veikia Lietuvos ambasada, Vilniuje - Švedijos ambasada. Stokholme reziduoja kai kurie akredituoti užsienio diplomatai Lietuvai – Angolos, Australijos, Botsvanos, Ekvadoro, Filipinų, Gvatemalos, Hondūro, Kosovo, Meksikos, Namibijos, Salvadoro, Šiaurės Korėjos, Šri Lankos, Zambijos. Vaižganto gatvėje Kaune Tarpukariu 1924–1940 m. veikė Švedijos pasiuntinybė, o Stokholme nuo 1919 m. su pertraukomis – Lietuvos generalinis konsulatas ir net 11 garbės konsulatų kituose miestuose. Veikia Švedijos lietuvių bendruomenė, 2021 m. gyveno 15 917 Lietuvos piliečių. Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno 326 Švedijos piliečiai. Abi šalys yra ES, EBPO, kitų tarpttautinių organizacijų narės. Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Šiaurės Europos šalimis (Danijos Karalyste, Islandijos Respublika, Norvegijos Karalyste, Suomijos Respublika, Švedijos Karalyste) grupė (dabartinis pirmininkas Giedrius Surplys).