Baskai
Baskai (euskaldunak) – Europos tauta, gyvenanti Pirėnų pusiasalio šiaurėje, Ispanijos ir Prancūzijos pasienyje (Baskijoje). Iš viso pasaulyje gyvena apie 1,25 mln. baskų, dauguma jų gyvena Baskijos autonominėje srityje Ispanijoje (apie 0,95 mln.), taip pat Prancūzijos Akvitanijos regione ir Atlanto Pirėnų departamente, Pietų Amerikoje. Baskai giminingi seniesiems Pirėnų pusiasalio gyventojams iberams. Kalba baskų kalba, dalis ispanų ar prancūzų kalbomis. Dauguma katalikai. Tradiciniai verslai – žemdirbystė, gyvulininkystė, sodininkystė, žuvininkystė, jūrininkystė. Baskai – viena ilgiausiai vienoje vietoje gyvenančių tautų, skirtingai nuo kitų senųjų Europos tautų, jie nepasidavė romanizacijai. Baskų kultūra (tautosaka, tautodailė, architektūra) turtinga. Baskų kilmė neaiški, kalba visiškai nepanaši į jokią kitą kalbą pasaulyje . Vienos teorijos teigia, kad baskai atkeliavo su indoeuropiečiais, kitos – kad žymiai seniau. Naujausi DNR tyrimai atskleidė, kad baskai nuo ispanų nors ir skiriasi genetiškai, tačiau šie skirtumai atsiradę gana neseniai – prieš 2500 m. (geležies amžiaus pab.). Generolo Franko diktatūros metais baskų kalba buvo uždrausta viešojoje erdvėje. Gruzinai teigia, kad jie giminingi su baskais. Įrodymai labai silpni – didelės beretės, tęstinės liaudies dainos. Tiesa, yra vienas bendras žodis – Iberija. Tai viso pusiasalio pavadinimas. O Iverija – tai senasis Gruzijos vardas. Kraujo grupė labai reta, beveik neturi ausies spenelio. XIX a. kilus baskų tautiniam judėjimui, pradėta reikalauti nepriklausomybės ar bent autonomijos. Turėjo gan didelę autonomiją iki 1936 metų. Vėliau ji centrinės Ispanijos valdžios atimta; baskų separatistai eina į pogrindį. 1956 metais įkurta ETA (Euskadi Ta Askatasuna 'baskų laisvė ir tėvynė') – baskų separatistų organizacija. Nepavykus pakelti visos tautos į aktyvią kovą, ėmėsi grynai teroristinių veiksmų. Baskijai suteikta autonomija XX a. aštuntojo dešimtmečio pabaigoje. 2006 m. ETA pareiškė, kad sudeda ginklus ir savo tikslų sieks tik taikiomis priemonėmis.