Didžialapė rafija
Didžialapė rafija (Raphia farinifera) – rafijų rūšis, kilusi Madagaskare, taip pat auganti rytinėje Afrikos pakrantėje, pelkėtuose miškuose ar upių pakrantėse. Paprastai turi kelis kamienus, 2–9 m aukščio, kamieno šonai padengti lapkočių likučiais, tarp kurių esantys tarpai padengti ilgais tamsiais plaušais. Lapai vieni didžiausių palmių tarpe, yra plunksniški, iki 9–10 m ilgio. Lapkočiai ties pamatų spygliuoti. Lapų lapeliai ilgi lancetiški, galiukai smailėjantys, 1–2 m ilgio. Pamatiniai siauri ir labai spygliuoti, centriniai didesni ir mažiau spygliuoti, o viršūniniai labai trumpi ir beveik bespygliai. Žiedai vienalyčiai, išsidėstą ant vienanamių individų, formuojasi ant 40–50 m. amžiaus kamienų vieną kartą gyvenime. Žiedai išsidėstę viršūnėse aiškiai šakotuose žiedynuose, kurių viršutinėje dalyje būna keletas vyriškų žiedų. Šis rūšis kaip ir kitos rafijos yra monokarpinė – kamienas dera vieną kartą gyvenime. Užauginęs vaisius kamienas žūva, o iš šaknų sistemos vėliau atauga nauji ūgliai. Vaisiai dideli, kiaušiniški, vištos kiaušinio dydžio. Jie smailiaviršūniai, padengti kietais, blizgančiais, raudonrudžiais užsiklojančiais žvynais. Šios palmės mėgsta šlapius dirvožemius tropinio ir subtropinio klimato kraštuose, auga saulėkaitoje. Tinka auginti soduose ir parkuose dėl savo didumo. Ugandoje pastebėta, kad šimpanzės valgo pūvančią šios rafijos rūšies šerdį. Manoma, kad jos mėgsta šerdį dėl natrio jonų gausos.