Didžioji schizma
Didžioji schizma arba Rytų–Vakarų schizma – 1054 m. įvykęs ir tebesitęsiantis Romos Katalikų ir Rytų Stačiatikių bažnyčių bendrystės lūžis. Daugybė bažnytinių skirtumų ir teologinių ginčų tarp graikiškų Rytų ir lotyniškų Vakarų atsirado dar prieš formalų skilimą. Ryškiausios iš jų buvo Šventosios Dvasios kilmė (Filioque), tai, ar Eucharistijoje turėtų būti naudojama rauginta ar nerauginta duona, popiežiaus pretenzija į visuotinę jurisdikciją ir Konstantinopolio sosto vieta santykiuose su pentarchija.