Materhornas
Materhorno kalnas (vok. Matterhorn, it. Cervino, pranc. Mont Cervin) – 4478 m aukščio Alpių viršukalnė Šveicarijos ir Italijos pasienyje. Beveik simetriškos piramidės formos kalnas yra viena aukščiausių Alpių ir Europos viršūnių. XVIII a. pabaigoje kalną tyrė Horace-Bénédict de Saussure, vėliau kalnu domėjosi žinomi XIX a. gamtininkai ir menininkai, tarp jų John Ruskin. Kartais vadinamas Kalnų kalnu (vok. Berg der Berge), Materhornas yra tapęs Šveicarijos Alpių ir bendrai visų Alpių emblema. Nuo XIX a. pabaigos, kai apylinkes pasiekė geležinkelis, kalnas traukia gausius lankytojų ir alpinistų srautus. Kasmet daugybė alpinistų bando kopti į Materhorną iš Hörnli kalnų trobelės populiariausiu maršrutu per šiaurės rytinį Hörnli kalnagūbrį. Daugybė vaikščiojimo kalnuose entuziastų renkasi 10 dienų trukmės žygį ratu aplink kalną. Kalnas susiformavo prieš 50 mln. metų, kai Žemės tektoninių plokščių judesiai išstūmė jį į viršų, susidūrus Afrikos ir Europos žemynams. Viršūnę suformavo ledynai, išgraužę aplink ją karas (taurės pavidalo įdubas). Materhornas garsus savo ragu – šiek tiek palinkusia piramidiška viršūne. Tai savita piramidiška Materhorno smailė, arba ragas, yra aštrių, rantytų keterų, vadinamų aretes, susikirtimo vieta. Šios keteros susidarė, kai uolose buvo išskobtos keturios apvalainos įdubos, vadinamos karomis, arba ledyniniais cirkais. Trys piramidės šonai – šiaurinis, rytinis ir pietinis – yra tipiškos lygios užpakalinės karos sienos. Kara susidaro, kai sniego griūtys kalno šlaite išgraužia pridengtą įdubą. Metai po metų nesutirpusį sniegą viršutiniai sluoksniai kietai suspaudžia į ledą. Kasmet uolienas pamažu skaldo šalčiai, ardo ledai, graužia polaidžio vanduo – įduba vis gilėja. Pamažu didėjantis svoris spaudžia ledą, ir šis neatlaikęs ima plūsti per žemiausią įdubos kraštą žemyn – susidaro naujas ledynas. Nuo 1983 m. Materhornas yra Šveicarijos federaliniame gamtos paminklų sąraše. Kalnas atvaizduotas populiariame šveicariškame šokolade "Toblerone".2