Pagramančio piliakalnis
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje. 1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių. Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas(Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Keserauskienės prosenelis Mejeris ant Gramančios upelio buvo pastatęs vandens malūną, todėl ši slėnio dalis dabar vadinama „Melnyčia“.