Kraujamilčiai
Kraujamilčiai (angl. blood meal; rus. кровяная мука) – iš kraujo gaminami milteliai, naudojami kaip azoto trąša ir baltyminis pašaras. Kraujamilčiai paprastai gaminami perdirbant skerdyklų šalutinį produktą – galvijų kraują, bet gaminami ir iš kiaulių bei paukščių kraujo. Kraujamilčiuose paprastai būna 13,25% azoto, 1,0% fosforo ir 0,6% kalio. Iš kitų organinių trąšų kraujamilčiai išsiskiria dideliu kiekiu azoto. Turi daug baltymų (apie 80% masės), geležies (900 mg/kg), tokių aminorūgščių kaip treoninas (laisvo – 0,05%), histidinas (5%), lizinas, metioninas. Sodininkai kraujamilčius barsto soduose kaip triušių atbaidymo priemonę. Kraujamilčiai gana plačiai naudojami kaip pašarų priedai galvijams, žuvims ir paukščiams. Kraujamilčiai pasižymi didele lizino koncentracija. Kai kuriose šalyse pašarams naudojamus kaulamilčius prieš šeriant maišo su melasa. Kraujamilčiai skiriasi nuo kaulamilčių žymiai didesniu azoto kiekiu. O kaulamilčiai turi žymiai daugiau fosforo. Kraujamilčių allternatyva yra plunksnamilčiai ir liucernų miltai.