Juodasis akmuo (islamas)
Juodasis akmuo (arab. ٱلْحَجَرُ ٱلْأَسْوَد = al-Ḥajaru al-Aswad) – akmuo, įmūrytas rytinėje Kaabos, musulmonų pagrindinės mečetės al Masdžid al Charamo svarbiausios dalies, sienoje. Yra 1,5 m aukštyje. Musulmonai akmenį garbina kaip islamo relikviją, kuri, pasak padavimo, siekia Adomo ir Ievos laikus. Akmuo buvo garbinamas Kaaboje dar ikiislamiškais pagonybės laikais. Pagal padavimą, nepažeistą akmenį į Kaabos sieną 605 m. (likus penkeriems metams iki pirmojo apreiškimo) įmūrijo pranašas Mahometas. Nuo tada jis suskaidytas į fragmentus ir dabar yra įrėmintas sidabru. Jo išvaizda primena tamsią suskilusią uolą, glotniai nuglūdintą piligrimų. Remiantis padavimu, akmuo nukrito iš dangaus kaip ženklas Adomui ir Ievai statyti aukurą. Manoma, kad tai buvo meteoritas. Per chadžą piligrimai apibėga Kaabą ir bando pabučiuoti Juodąjį akmenį. Nors Juodasis akmuo yra garbinamas, islamo teologai pabrėžia, kad jis neturi dieviškos reikšmės ir kad jo svarba yra istorinio pobūdžio.