Asteroidų žiedas
Asteroidų žiedas (Asteroidų juosta) – asteroidų regionas ties pagrindine Saulės sistemos plokštuma tarp Marso ir planetos milžinės Jupiterio orbitų, kurioje skrieja dauguma (~95 %) asteroidų. Asteroidų žiedas nuo Saulės nutolęs nuo 2,2 iki 3,2 astronominio vieneto (av). Asteroidai, kartais dar vadinami mažosiomis planetomis, yra uolėtos liekanos, likę nuo ankstyvojo mūsų Saulės sistemos formavimosi etapo, maždaug prieš 4,6 mlrd. metų. Asteroidų žiedo plotis ir storis yra maždaug 1 av, arba 150 mln. km. Visi asteroidai skrieja ta pačia kryptimi kaip ir Saulės sistemos planetos. Vidutinis orbitų posvyris – 10°, vidutinis ekscentricitetas – 0,15. Pro teleskopą asteroidai atrodo kaip žvaigždės. Vienintelė galimybė juos atpažinti, tai kiekvieną naktį stebėti jų judėjimą dangaus fono atžvilgiu. Dabar asteroidų ieškoma fotografiniu būdu. Eksponuojant tam tikrą laiką, nuotraukose žvaigždės išlieka taškeliais, o asteroidas šiek tiek pajuda, palikdamas tam tikrą pėdsaką. Manoma, kad žiede yra nuo 1,1 iki 1,9 mln. asteroidų, kurių skersmuo didesnis nei 1 km, ir milijonai mažesnių. Asteroidų žiedo asteroidai yra įvairaus dydžio: nuo didžiausio Vestos maždaug 530 kilometrų skersmens, iki mažesnių nei 10 metrų skersmens kūnų. Asteroidų žiede yra nykštukinė Cerera planeta, ji sudaro 39% bendros asteroidų žiedo masės bei didesni trys asteroidai: 4 Vesta, 2 Paladė ir 10 Higėja - visi šie keturi objektai sudaro apie 62% asteroidų žiedo bendros masės, o bendra visų šių objektų masė kartu sudėjus yra gerokai mažesnė už Žemės Mėnulio masę - nuo 2,8×1021 iki 3,2×1021 kilogramo - tai atitinka maždaug 4% Mėnulio masės. Už asteroidų žiedo yra keletas asteroidų telkinių, nepriklausančių asteroidų žiedui: tai Hildos asteroidai ir Jupiterio Trojos asteroidai. Jupiterio Trojos asteroidai skirstomi į dvi grupes: Graikų stovyklą, orbitoje skriejančioje priešais Jupiterį, ir Trojos stovyklą, skriejančius orbita paskui Jupiterį. Dauguma meteoritų yra kilę iš pagrindinio asteroidų žiedo.