Kašinavai
Kašinavai (port. Kaxinawá, sav. Huni Kuin) – indėnų tauta, priklausanti pano grupei, gyvenanti Amazonijoje: Brazilijoje (Akrėje) ir Peru (Ukajalio, Madre de Dioso dep.). Gyvena Hualjagos ir Žurua tarpupyje. Tautą sudaro beveik 10 tūkst. žmonių, nors dėl klajokliško gyvenimo būdo tikslus gyventojų skaičius nežinomas. Kalba pano kalboms priklausančia kašinavų kalba (huni kuinų) (išskiriamos kašinavų ir šeminavų tarmės). Taip pat kalba portugališkai, ispaniškai. Išpažįsta tradicinę religiją. Iki XX a. pr. kašinavai gyveno Brazilijoje, bet vėliau dalis persikėlė į vakarus, traukdamasi nuo kaučiuko surinkėjų. 1945–1946 m. užmezgė taikius santykius su brazilais, įsigijo geležinių ginklų, tačiau nukentėjo nuo epidemijų. Tradiciškai kašinavai verčiasi lydimine žemdirbyste: augina manijokus, kukurūzus, bananus, batatus, žemės riešutus, arbūzus, moliūgus, medvilnę, pipirus. Taip pat medžioja (tame tarpe krokodilus), žvejoja daugiausia naudodami užnuodytas strėles. Rankioja vaisius, laukinį medų. Vėliau vyrai pradėjo dirbti miškų kirtimuose, kaučiuko ūkiuose. Amatai – keramika, tekstilė, pynimas. Kašinavų gentį, vadovaujamą vado, sudaro keletas matrilokalinių didžiųjų šeimų. Gentys bendrauja švenčių metu. Yra vyriškos brolijos. Iki XX a. vid. kašinavai gyveno 10-12 m ilgio, stačiakampiuose, dvišlaičiuose mediniuose būstuose (jų kaime būta po 1-2). Vyrai nešioja strėnraiščius, moterys – medvilnines sukneles. Apeiginiai kostiumai zoomorfiniai, gausiai puošti plunksnomis. Būdingas veido ir kūno dažymas tamsiomis spalvomis. Kašinavų mitologijai būdingi mitai apie nukirstos galvos virtimą mėnuliu, apie paukščių plunksnų spalvas. Religinėje praktikoje būdingas šamanizmas. XX a. pab. tradicinė kašinavų kultūrinė sankloda pradėjo nykti.