Negimdinis nėštumas
Negimdinis nėštumas, arba ektopinis nėštumas – patologija, nėštumas ne gimdoje, kai apvaisintas kiaušinėlis prisitvirtina ir auga už gimdos ertmės ribų (gemalo išskiriami fermentai leidžia jam įsitvirtinti įvairiuose audiniuose). Negimdiniai nėštumai sudaro apie 2 % visų nėštumų. 98 % negimdinių nėštumų vystosi kiaušintakyje, 1,4 %, – pilvo ertmėje, o kiaušidėje ir gimdos kaklelyje – po 0,2 %. Gimdos rudimentiniame rage – nepaprastai retai. Apie 40–70 % kiaušintakinių nėštumų organizmo įsiurbiami ir nunyksta be jokio chirurginio įsikišimo. Vystantis ir paaugus gemalui kyla pavojus, kad organas, kuriame jis vystosi (paprastai kiaušintakis), plyš. Negimdinio nėštumo metu galimas stiprus kraujavimas į pilvo ertmę, staigus ir stiprus pilvo skausmas, hemoraginis šokas, nualpimas. Kraujavimas savo ruožtu išmeta gemalą iš kiaušintakio ir įvyksta kiaušintakinis abortas, neretai moterų palaikomas persileidimu. Nustačius negimdinį nėštumą paprastai atliekama laparoskopija, ir kartais tenka pašalinti kiaušintakį. Gausus kraujavimas ir hemoraginis šokas gali sukelti mirtį. Retkarčiais negimdinis nėštumas gydomas vaistais (citostatikais) arba nėščioji stebima. Negydant apie pusė ektopinių nėštumų baigiasi savaime kiaušintakiniu abortu.