Kunguro urvas
57°26′39″ š. pl. 57°00′54″ r. ilg.﻿ / ﻿57.44417°š. pl. 57.01500°r. ilg.﻿ / 57.44417; 57.01500 Kunguro urvas – karstinis urvas Rusijoje, Permės krašte, šiauriniuose Uralo kalnuose, šalia Kunguro miesto. Tai vienas didžiausių ir vienintelis kokybiškai pritaikytas turizmui urvų Permės krašte. Urvas paskelbtas Rusijos gamtos paminklu. Įėjimas į požemius yra dešiniajame Sylvos upės krante, Kunguro miesto pakraštyje Filipovkos kaime (100 km nuo Permės). Kunguro urvo ilgis – 5600 m. 1,5 km pritaikyta turizmui. Urve yra 60 požeminių ežeriukų. Didžiausio ežeriuko tūris 1300 m³, o gylis siekia 3 m. Yra ledyninių darinių, stalaktitų, stalagmitų, stalagnatų. Ekskursijos vyksta nuo 1914 m., o 1969 m. atidarytas turizmo biuras. Pirmasis urvo paminėjimas – XVIII a. Pasak legendos Jermakas 1578–1579 m. žiemojo urvo apylinkėse 1703 m. Semionas Remezovas nubraižė pirmąjį urvo planą 1959 m. urve atrasta pirmykštė tapyba.