Galetė
Galetė (pranc. galette) – įvairių prancūziškų apskritų arba stačiakampių kepinių pavadinimas. Dabar galete dažnai vadinamas pyragas, gaminamas iš sluoksniuotos tešlos. Žymiausia galetės atmaina yra Trijų Karalių pyragas (galette des Rois), kepamas Apsireiškimo dienos proga (sausio 6 d.). Jis ypatingas tuo, kad kepėjas į jį įdeda staigmeną (pupelę, Jėzaus figūrėlę, monetą ar kt.). Laimingasis, kuriam pjaustant pyragą tenka dalis su staigmena, vadinamas „karaliumi“. Šis paprotys atsiradęs iš senosios saturnalijų šventės. Kitos žymesnės galetės atmainos: bulvių galetė (galette de pommes de terre), kepama panašiai, kaip bulviniai blynai arba kugelis. Bretanėje populiari galetė su dešrele (galette-saucisse) – grikių miltų lietinis blynas, į kurį susukama dešrelė. Bretanės galetėmis (galette bretonne) vadinami nedideli sausainiai su būdingu raštu. Vaisinė galetė – tai atviras pyragas su kokių nors vaisių (obuolių, slyvų, vyšnių) įdaru. Švininė galetė (galette de plomb) – tai nedideli saldūs, 2–3 cm storio kepiniai iš kvietinių miltų, sviesto, kiaušinių ir cukraus. Teigiama, kad galetė atsiradusi iš įvairių neolitinių miltinių kepinių, keptų ant įkaitintų akmenų. Galetėmis vėliau vadinti beskoniai kepiniai iš bemielės tešlos, XIX–XX a. kepti įvairioms jūrinėms ir sausumos ekspedicijoms. Jas paskui pakeitė krekeriai, sausainiai, traškios tešlos duonelės. Galetė su dešrele Bretanės galetės Komto galetė Svogūnų ir garstyčių galetė