Billingeni lade
Billingeni lade on ordoviitsiumi ladestu regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Varasemates käsitlustes on lade olnud Latorpi lademe alamlade. Seda hakkas esimesena eristama T. E. Tjernvik aastal 1956. Lade on nimetuse saanud Billingeni mäe järgi Rootsis. Billingeni lademe all lamab keskordoviitsiumi ladestiku Hunnebergi lade ja sellel lasub Volhovi lade. Lademe vanus on 471,8...476,4 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Kunda lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Flo lade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Toila kihistu Päite kihistik. Lademe paksus Eestis on maksimaalselt 1 m, Lääne-Eesti saarestikus lade valdavalt puudub. Lademe kivimid puuduvad ka Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Osmussaarel ja selle ümbruskonnas on lademes, nagu ka Volhovi lademe kivimites ohtralt daike, mida täidavad Kunda lademe hilisema tekkega kivimid. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Tøyeni kihistu kiltkivi ja Latorpi kihistu hallikas või punakas lubjakivi. Leedus kuulub lademesse Armonysi kihistu. Lademe avamusala on Põhja-Eesti klindi allosas. Billingeni lademe alampiiri ja Hunnebergi lademe vahelise piiri määratlemine on seal problemaatiline. Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Leetses, Keila-Joal ja Ontikal. Lademe kivimkoosseisus on palju rohelist glaukoniitliivakivi, Kagu-Eestis ka punast savi ja glaukoniitlubjakivi. Lademe ülemises osas on ka dolomiiti, samuti domineerib lademes punakaspruun dolomiit Tartu ümbruskonnas.