August Constantin Hörschelmann noorem
August Constantin Hörschelmann (27. veebruar 1863 Haapsalu – 25. juuli 1937 Eschwege) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1873–1881 Kuressaare gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1881–1886. Oli prooviaastal Tartus ja Rõuge Maarja koguduses. Ordineeriti 31. mail 1887 õpetajaks. Oli aastal 1887 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1887–1889 oli Gelliehausenis Göttingeni lähedal vikaarõpetaja ja 1889–1891 sealsamas õpetaja. Aastatel 1891–1892 oli Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja ja samaaegselt usuõpetaja. Aastatel 1892–1893 oli ta Vändra Martini koguduse õpetaja ja aastatel 1892–1895 juhtis Vändra kurttummade koolitamise seltsi "Ehwata". 1894. aastal õppis kurttummade koolitamist ja oli seejärel aastatel 1894–1906 Vändra kurttummade kooli juhataja. 29. septembril 1899 ilmub tema toimetamisel ajakirja Kurttummade Sõber esimene number. Aastatel 1906–1907 oli ta Riia lähedal (Jugla järve ääres) Strazdumuiža mõisas (saksa keeles Strasdenhof) asuva pimedate kooli direktor. Aastatel 1907–1908 oli ta Jelgavas asunud saksa õpetajateseminari direktor. Aastatel 1909–1910 oli Kuramaa saksa seltsi tegevjuht. Aastatel 1910–1911 oli ta Liepāja saksa gümnaasiumi õpetaja, aastal 1911 sama kooli direktor. Aastatel 1913–1918 oli ta Paldiski Nikolai koguduse õpetaja, oli aastatel 1915–1917 küüditatud Siberisse. Aastatel 1919–1922 oli luterlik pastor Guttstadtis Ida-Preisimaal (praegu Dobre Miasto Olsztyńi kreisis Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Poolas. Aastal 1922 oli kirikuametis Wittenis (Ruhri linnastus Nordrhein-Westfaleni liidumaal), aastatel 1922–1926 luterlik vaimulik Zürichis. Suri aastal 1937 Eschweges (Werra-Meißner-Kreisis Kasseli ringkonnas Hesseni liidumaal).