Soome köök
Soome köök on tihedalt seotud Soome toiduvalmistamise traditsioonidega; seda iseloomustab suur kala ja liha osakaal, ehedate komponentide kasutamine ja tagasihoidlik maitsestamine. Soome toiduvalmistamist on palju mõjutanud Rootsi köök ning sellesse on tihedalt põimunud Karjala, Lapimaa ja teiste soome-ugri rahvaste toidud. Soome toitude hulgas leiab arvukalt ka Eesti köögis tuntud roogasid. Soome kliimast tingituna on sealses köögis tähtsat rolli mänginud kartul (enne kartuli levikut naeris), teraviljatoidud, liha (eriti põhjapõdra-, põdra- ja metslinnuliha), kala (eriti lõhe, merisiig ja ahven), piimatooted, metsamarjad ja seened. Maitsestamisel on põhiliselt kasutatud soola, kuna varasematel aegadel olid muud maitseained raskesti kättesaadavad või kasutatavad ainult suvekuudel. Veel on levinud tilli, aedpeterselli ja sibulapealsete ning köömnete kasutamine. Eelmistest harvem tarvitatakse küüslauku ja sinepit. Palju on Soome köögis saiade ja kookide retsepte ning osaliselt Rootsi mõjul on levinud ka kõikvõimalikud kuivad leivad. Traditsiooniliste jookide hulka kuuluvad näiteks sahti (filtreerimata õlu), sima (mõdu) ja kilju (suhkruvein). Mämmi on rukkijahust ja -linnastest keedetud tainast valmistatud leib, mida süüakse lihavõtete ajal Mustamakkara on Soomele tüüpiline verivorst, mida süüakse Eestiski. Pildil koos pohlamoosiga Lohikeitto on lõhesupp, mida süüakse palju ka teistes põhjamaades Kesäkeitto on köögiviljasupp, mida tavaliselt süüakse suvel Poronkäristys ehk rasvas praetud põhjapõdraliha on tüüpiline lapi roog, mida süüakse koos kartulipüree, pohlade ja marineeritud kurgiga Soome traditsioonilised leivad