Gustav von Mengden
Vabahärra Gustav von Mengden (läti Gustavs fon Mengdens; 27. aprill (vkj 17. aprill) 1627 Riia – 26. detsember (vkj 16. detsember) 1688) oli vaimulik luuletaja, satiirik, helilooja, Rootsi armee kindralmajor, poliitik ja mõisnik. Gustav von Mengden sündis Liivimaa aadlilipkonna ohvitseri ja Menģele (Altenwoga) vabahärra (1653) Otto von Mengdeni (1596–1681) ja Igate, Ozolmuiža ja Sinole mõisa pärija Gerdruta von Roseni (1589–1651) pojana. Ta õppis Tartus ja Leidenis (Gustavus a Meynden Livonia oriundus; immatrikuleeriti mais 1646), oli Tartu õuekohtu assessor, Rootsi armee kindralmajor ja Liivimaa aadlilipkonna ooberst. 1653 kuni 1660 oli ta Liivimaa maamarssal, 1666. aastast Liivimaa maanõunik ja osales sama aasta 12. oktoobril Rootsi delegatsiooni koosseisus Kärde rahu jätkuna toimunud läbirääkimistel Venemaaga Pljussa jõe äärses mõisas. Rootsi poolelt osalesid seal veel komissarina Eesti-, Liivi- ja Ingerimaa garnisonide ülemjuhataja Simon Grundel-Helmfelt, Eestimaa maanõunik Gustaf Clodt ja saatkonnasekretär Andreas Walwick ning Vene poolelt okolnitši Vassili Semjonovitš Volõnski, duuma aadlik Ivan Afanasjevitš Prontšištšev, Gerasim Semjonovitš Dohturov ja Jefim Rodionovitš Jurjev. 1679 tekkis Mengdenitel konflikt Staël von Holsteinide ja Ungern-Sternbergide suguvõsadega. Seetõttu toimunud duellil tulistas tema poeg Otto Reinhold von Mengden maha kindralmajor Jakob Staël von Holsteini ja pärast mitmeid mõrvu elasid nad pojaga mõnda aega paguluses. 1686 lasi ta trükkida kaks enda kirjutatud koraalikogumikku. Talle kuulusid Menģele (Altenwoga), Igate (Idsel), Ogre (Ogershof mit Osel und Helfreichshof), Ozolmuiža (Lappier), Sinole (Sinohlen), Galgauska (Golgowsky), Weissenhof, Mālmuiža (Mahlenhof), Karlsberg, Carnikava (Zarnikau), Abkunst, Kusa (Kussen) ja Lubeja (Lubey) mõis. Ta on maetud perekonnahauda Riia Toomkirikus.