Valtu mõis
Valtu mõis (saksa keeles alates 1816 Waldau, varem Kotz) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Rapla valda Rapla maakonnas. Taani hindamisraamatus on mainitud Kotoaasseni küla. Valtu mõisa (Koettes) on esmamainitud 1412. aastal. 1558. aastal läheb Valtu (Kotz) valdus Maydellidelt Hermann Dönhoffile, 1588. aastal müüs Gerhard (Gerd) Dönhoff Valtu Frommhold von Tiesenhausenile (surn. 1641). 1588–1828 oli mõis Tiesenhausenite (Frommhold von Tiesenhausen (surn. 1641), Fabian von Tiesenhausen (1589–1649), Frommhold von Tiesenhausen (1627–1694), Fabian ja Jürgen Tiesenhausenid, Berend Johann von Tiesenhausen, riigikrahv Berend Heinrich von Tiesenhausen (1703–1789), Hans Heinrich von Tiesenhausen (1741–1815), Paul von Tiesenhausen (1774–1864)) omanduses, 1828–1858 kuulus Venemaa keisririigile. 1858 ostis mõisa riigilt Vääna parun Otto von Stackelberg (1806–1866), hiljem oli Maydellide, Ungern-Sternbergide ja Girard de Soucantonide valduses, 1919. aastal kuulus mõis (küll kinnistamata müügilepingu alusel) Otto Seislerile. Mõisa senine saksakeelne nimi Kotz muudeti aastal 1816 nimeks Waldau (sks Wald ’mets’ + Aue ’jõeniit’), millest kujunes eestikeelne kohanimi Valtu. Eesti keeles oli varem kasutusel mõisanimena ka Kosu (1732 Kosso mois). 1913. aastal oli mõisa koosseisus 2070,3 ha mõisamaad, 99 lahustükki (2974,9 ha), üks kõrvalmõis ja kaheksa küla. Valtu mõisakompleks oli Eesti klassitsismi üks tippteoseid. Mõisa peahoone põletati 1905. aastal ja selle varemed lammutati lõplikult 1958. aastal. Tänapäeval asub peahoone asukoha ees kortermaja. Mõisakompleksist on säilinud külghäärberid ja mõned ümber ehitatud kõrvalhooned. Mõisasüdamest pool kilomeetrit lääne pool asub 1815. aastal ehitatud Hollandi tüüpi tuulik, nn Puraviku tuuleveski.