Openbox
Openbox on vaba aknahaldur X Window Systemi jaoks. Openboxi esimese versiooni kirjutas Dana Jansens Ottawas Carletoni ülikoolis. Openboxil on GNU GPL litsents. Openboxi eesmärk on olla väike, kiire ning täielikult ICCCM ja EWMH standarditega ühilduv aknahaldur. Openbox kasvas välja C++-s kirjutatud aknahaldusprogrammist Blackbox, kuid on täielikult C-s ümber kirjutatud ja alates versioonist 3.0 ei sisalda ühtki Blackboxi koodiosa. Vaikeaknahaldurina kasutavad Openboxi LXDE töölauakeskkond, CrunchBang Linux, BunsenLabs, Lubuntu ja TinyMe Linuxi-distributsioonid. Openboxis on menüüd, mille abil kasutaja saab kontrollida rakendusi või mis kuvavad mitmesugust dünaamilist teavet. Openbox võimaldab hiire paremklõpsuga või mõne muu selleks seatud nupuvajutusega kuvada töölaualt rippmenüü, nii-öelda juurmenüü. Seejärel saab kasutaja konfigureerida akende haldamise viisi. Minimeeritud aknad muutuvad nähtamatuks. Aknaid saab jälle kuvada Alt+Tab abil, kuid seda saab teha ka juurmenüü kaudu. Openboxi on laiendatud vidinatega, mis võimaldavad lisada ikoone, tegumiribasid, silmarõõmusid ja muud säärast. Openboxi menüüsüsteemis on meetod, mis kasutab dünaamilisi menüüsid. Seda tehakse nii, et alamprogrammi väljundit kasutatakse menüü tekitamisel. Iga kord, kui kasutaja osutab hiirega alammenüüle, käivitatakse see alamprogramm uuesti ja tekitatakse uus menüü. See omadus võimaldab kasutajatele ja tarkvaraarendajatele suuremat paindlikkust kui harilikud staatilised menüüd, mida kasutatakse enamikus teistes aknahaldurites. Näiteks kirjutasid kaks programmeerijat Pythonis programmi, mis kuvab ühes alammenüüs kasutaja uued Gmaili kirjad. Openboxis on ainult kaks konfiguratsioonifaili. Need asuvad kaustas ~/.config/openbox ning nende nimed on menu.xml ja rc.xml. Kasutaja saab neid käsitsi redigeerida, aga enamik sellest tööst on tehtav ka lihtsa vahendiga ObConf. Kõik hiire- või klahvikombinatsioonid, mis lülitavad sisse mingeid alamprogramme, on seadistatavad. Openbox võimaldab konfigureerida niisuguseidki asju, mida teised aknahaldurid ei võimalda. Näiteks saab programmi panna tööle nii, et akna sulgemisnupu klõpsamine hiire keskmise nupuga viib selle akna kolmandale töölauale, või et akna ikooni kerimine üles või alla viib selle akna järgmisele või eelmisele töölauale.