Rumba küla
Rumba on hajaküla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. Küla läbib Kirbla – Vana-Vigala kohalik maantee. Küla piires suubub Velise jõgi Vigala jõkke. Tänapäeval on Rumba harrastuskalurite seas populaarne õngitsemiskoht. Looduslikult on Rumba suhteliselt madal – enamik külas on umbkaudu 6 meetrit meretasemest kõrgemal. Seal leiavad suurvee ajal aset ulatuslikud üleujutused, mil küla võib jääda muust maailmast äralõigatuks. Varem olid üleujutused veelgi ulatuslikumad, kuni 1930. aastatel Kasari ja Velise jõge süvendati. Jõesängis paljanduvate paekihtide järgi hakati hiljem eristama Adavere lademe Rumba kihistut, mis on saanud nime Rumba küla järgi. Rumba küla tekke kohta on ajalooallikates suhteliselt vähe infot. Keskajal oli Rumba kohal suure rannarootslaste osakaaluga sisemaal asuv küla, mis 17. sajandi lõpuks oli juba eestistunud. 19. sajandil oli külas külakõrts (1826. aastast, nüüdseks varemeis), Vanamõisa mõisale alluv Rumba poolmõis (iseseisvus 1880. aastal) ning Vana-Vigala mõisale kuuluv vesiveski (teateid aastast 1512, nüüdseks varemeis). Varem moodustas Rumba koos kagus asuva Märjamaa valla Kojastu külaga kaksikküla (Kojastu-Rumba või ka Kojastu-Rumma) Aastatel 1931–1968 läbis küla Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee, mille ääres asus Rumba raudteejaam. Rumba jaamahoone on säilinud, kuid kehvas seisus. Pärast raudtee likvideerimist on küla taandarenenud. Palju on Rumbas mahajäetud talusid ning küla elanike arv väheneb pidevalt. Raudtee eriprojekti järgi valminud betoonvõlvsild on arhitektuurimälestisena kaitse all ning on tänapäeval kasutuses maanteesillana. Aastatel 1937–1941 oli raudteesilla kõrval sarnase konstruktsiooniga Rumba maanteesild. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli külas neli elanikku. 10. jaanuaril 2014 eraldati Rumbast Jõeääre küla.