Aadu Jõgiaas
Aadu Jõgiaas (sündinud 13. veebruaril 1951 Tartus) on Eesti taasiseseisvumisele kaasaaitaja[viide?] ja raadioside edendaja. Eesti NSV ajal tegi ta kaastööd ajakirjandusele, kõige rohkem Põlva ajalehele Koit. Praegu tegeleb Jõgiaas lähiajaloo uurimisega ja on poliitik. 1972. aastast töötas ta ALMAVÜ Tartu Raadioklubi raadiojaama ülemana. Hiljem on ta olnud side- ja raadiotehnikaringide õpetaja, raadioside operaatorite kursuste korraldaja, õppeprogrammide koostaja jne. 1980. aastatel koostas ta ka rahvusvaheliste autorallide (Old Toomas, Sojuz jt) ja suurte spordivõistluste tarbeks raadiosidemeeskondi. 1989. aastast oli Jõgiaas Eesti NSV Sideministeeriumi mobiiltelefoniside töögrupi liige.[viide?] 1990. aastal sai Jõgiaasast üks Kaitseliidu Põlva Maleva asutaja[viide?], juhatuse liige ja sidepealik. 1990. aasta sügisel asus ta Eesti Kodukaitse Piirivalve Sideteenistuse ülema ametisse[viide?], tema loodud on kogu Eesti piiridel kasutatud esmased raadiosidesüsteemid.[viide?] 1991. aasta jaanuarist oli ka Jõgiaas Eesti Piirivalve Remniku õppekeskuse sidevaldkonna õppejõud. 28. juunist oli ta Eesti valitsuse salajase sidealase töörühma liige ja juhtis ainuisikuliselt Eesti Vabariigi valitsuse salajase sidekeskuse töösse rakendamist, mis alustas tegevust juba 10. juulil ning mil oli suur strateegiline tähtsus 1991. aasta augustiputši ajal. 1991. aasta juulis osales Eesti esimese tänapäevase militaarse siderühma loomisel piirivalve struktuuris, et kindlustada valitsuse sidekeskuse ööpäevane valmisolek. Loodud sidekeskuse esmane tegevus oli signaalluure võimekuse kasutamine ja ettevalmistus elektrooniliseks sõjaks. Augustiputši päevadel, 19.–21. augustil 1991 juhtis vabariigi valitsuse sidekeskuse ja alternatiivsete sidesüsteemide tegevust. 21. augusti 1991 hommikul rünnati Nõukogude Armee poolt Tallinna Teletorni, mille peatas Eesti elektrooniline rünnak Nõukogude Liidu armeeüksuste vastu ja selle tulemusena katkes neil käsuliin. Sellest ajast alates on Eesti Vabariik üheks vähestest riikidest, kes on olnud reaalses sõjalises konfliktis NSV Liiduga (elektrooniline sõda). 1992. aasta veebruaris tõi ta Eesti Piirivalveametile esimesed 100 militaarset Yaesu käsiraadiojaama. Neid ja nende kasutamist demonstreeriti 24. veebruaril Eesti Vabariigi aastapäeva paraadil, millel Jõgiaas oli sidejuht. Sama aasta detsembris osales Jõgiaas Eesti Vabariigi kaitseväe esimestel manöövritel piirivalve sidejuhina. 1993. aastal seadis ta Võrumaal asuva Suure Munamäe vaatetorni piirivalve raadiosideks kodustes tingimustes valmistatud vahejaama (repiiter), mille abil suurenes raadioside kaugus tunduvalt. Mõni aeg hiljem võtsid Eestis sarnase sidesüsteemi kasutusele Eesti Politsei ja Päästeamet. Tänapäevane Eesti Vabariigi operatiivraadioside ja väga paljud kasutatavad raadiovõrgud on rajatud vahejaamade rakendamise põhimõttel. 2017. aasta oktoobris NSA (USA Riiklik julgeolekuagentuur) korraldatud ajaloo teemalisele sümpoosionile Marylandi kogunesid teadlased ja praktikud kümnest riigist, nende seas ka Jõgiaas, et arutada ja lahti mõtestada mitmesuguseid eelmisel sajandil toimunud luurealaseid tegevusi. Eesti-poolse ettekande esitas Ivo Juurvee. Teemaks oli "Taavet Koljati vastu, ehk Eesti signaalluure ja elektrooniline sõda Nõukogude Armee vastu augustis 1991." (David Against Goliath: Estonian Sigint and EW against Soviet Army During the August 1991 dˇEat Attempt). Selle teemaga seotud lisaküsimustele vastas Jõgiaas.