Savaiʻi
Polüneeslaste müütilise kodumaa kohta vaata artiklit Hawaiki. Savaiʻi (kohalike seas vahel Salafai) on Samoa Iseseisvusriigi ja Samoa saarte suurim (1694 km²) ja kõrgeim (Silisili, 1858 m) saar. See on Polüneesia suuruselt kuues saar, suuremad on vaid Uus-Meremaa Põhjasaar ja Lõunasaar ning Hawaii saarestiku Hawaii saar ja Maui. Samoalased nimetavad Savaiʻi vahel "Salafaiks", kuna see on samoakeelne algkuju. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt kõnekunstis ja proosas. Saarel elab 2016. aasta seisuga 43 958 inimest ehk ligi 24% Samoa rahvastikust. Savaii ainus parvlaevaterminal asub saare idaosas Salelologas. Enamik küladest on ühendatud ühe maanteega. Saarel tegutseb ka bussiliin. Savaiʻi koosneb kuuest ringkonnast (itūmālō). Iga ringkonna külad on omavahel ajalooliselt sugulussuhete ja maa tõttu seotud. Savaii ökoturismi organiseeritakse külade tasandil. Üheksakümnendate alguses toimunud Samoa iseseisvusliikumine algas Savaiilt Mau a Pule liikumisena. Savaiʻi on Austraalia ja Okeaania suurim kilpvulkaan. Viimati purskas see 20. sajandi alguses. Saare keskosas on üle 700 ruutkilomeetri suurune Kesk-Savaii vihmamets, mis on Polüneesia suurim. Vihmametsas on üle saja kraatri ning seal on enamik Samoa taime- ja loomaliikidest. Seetõttu on see üks maailma märkimisväärsemaid looduskaitsealasid.