Gustav Naan
Gustav Naan (17. mai 1919 Vladivostok – 12. jaanuar 1994 Tallinn) oli eesti kosmoloog ja filosoof,Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1951). Naan oli Eesti nõukogude entsüklopeedia peatoimetaja (1966–1989), publitsist ja teadusadministraator, tema sulest ilmus rohkesti irriteerivaid publitsistlikke artikleid ja esseid. Teadusjuhina toetas ta uue observatooriumi ehitamist Tõraveres ja küberneetika arendamist Tallinnas. Aastatel 1958–1961 oli Gustav Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegelik juht. Kokku oli Naan teaduste akadeemia juhtorgani liikmeks 32 aastat (presiidiumi liige 1951–1964 ja 1968–1987). Aastatel 1960–1964 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja aastatel 1951–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. Naani on peetud ka üheks Eesti ajaloo stalinistliku käsitluse loojaks. Perestroika perioodil naeruvääristas Naan avalikult Eesti iseseisvuse taastamise ideed ning õigustas ajakirjanduses stalinistlikke repressioone. Kaitses ühena esimestest Nõukogude Liidus avalikult relatiivsusteooriat. Universaalteadlasena huvitus Naan tõsiselt filosoofilistest probleemidest ja kirjutas artikleid kaasaegse kosmoloogia probleemidest, kus kaitses moodsaid seisukohti maailma lõpmatusest, paisumisest ja muudest aktuaalsetest probleemidest ajal, mil Nõukogude Liidus oli veel valdav seisukoht, et mingit universumi paisumist pole olemas, et see on vaid Lääne pseudoteadlaste järjekordne väljamõeldis ning näitab nende võimetust näha maailma selle dialektilises mitmekesisuses. Lisaks on ta avaldanud uurimusi aegruumi topoloogia, lõpmatuse ja sümmeetria kohta. Teadusfilosoofina arendas Naan dialektilis-natuurfilosoofilisi vaateid kosmose ehitusest, rakendas küberneetika ideid ühiskonna seoste nägemisel. Idealistliku (tomistliku) filosoofia ja religiooni kriitikas kasutas loodusteaduslikku argumentatsiooni. Norbert Wieneri vaadete vahendaja, globaalprobleemide käsitleja ja publitsistina avaldas ta märgatavat mõju Eesti 1960.–1970. aastate mõttekultuurile.