EPROM
EPROM (lühend ingliskeelsest nimetusest Erasable Programmable Read Only Memory, kustutatav programmeeritav püsimälu) on püsimälu, mis võimaldab andmete korduvat kirjutamist ja mis säilitab andmed ka ilma toitepingeta (nii nagu teisedki ROMi versioonid). Andmete kirjutamiseks (mida nimetatakse kiibi programmeerimiseks) kasutatakse elektroonilist programmeerimisseadet, mis annab kiibile suuremat pinget kui kasutatakse andmete lugemiseks. Programmeeritud EPROM-ilt saab andmeid kustutada tugeva ultraviolettkiirgusega. EPROMi komponent on äratuntav selle peal oleva läbipaistva kvartsist kustutusakna järgi, läbi mille on nähtav ränikiip. EPROM-tüüpi mälu väljatöötamine sai alguse vigase integraallülituse uurimisest, mille transistoridevahelised ühendused olid katki ja kus salvestatud laengud nende isoleeritud ühendustes mõjutasid transistori juhtivust. Edasine uurimistöö viis ujuva lisapaisuga transistori loomiseni. EPROM-i leiutas ettevõtte Intel töötaja Dov Frohman 1971. aastal. USA patent 3660819 EPROM-i kohta avaldati 1972. aastal. See püsimälu tüüp oli kasutusel kuni 1990. aastate keskpaigani, kui teda hakkas eriti arvutitehnikas asendama elektriliselt kustutatav püsimälu EEPROM.