Suured häbememokad
Suured häbememokad (labia majora pudendi) on naisel ja teistel emastel esikloomalistel välissuguelundite (häbe) hulka kuuluvad käärulised piklikud nahavoldid – paarilised elundid, mis ulatuvad lahklihani ning katavad paadikujulise moodustisena täielikult või osaliselt kõdistit, kusiti ava ja tupeesikut. Nad vastavad mehe munandikotile. Suurtest häbememokkadest sissepoole jäävad väikesed häbememokad. Kui naine seisab või tal on jalad koos, siis suured häbememokad katavad nende vahele jäävad elundid osaliselt või täielikult. Suured häbememokad sisaldavad rasvpadjandit ning korgaskehasid, mis seksuaalse erutuse korral täituvad verega ning põhjustavad suurte häbememokkade kõvastumise, suurenemise ning tumenemise või punaseks muutumise. Samuti on seal silelihaste kiht, mis meenutab munandikoti tunica dartos't, ning rasu- ja higinäärmed ja veresooned (sealhulgas veenipõimikud) ning närvid. Neid varustab verega arteria pudenda externa profunda ja innerveerivad rami perineales nervi cutanei femoris posterioris. Suured häbememokad on pealtpoolt kaetud pigmenteerunud nahaga ning täiskasvanud naisel (alates puberteedist) looduslikus olekus väljastpoolt osaliselt häbemekarvadega. Seestpoolt on nahk limaskestataoline – sile ja läikiv. Tavaliselt on suurte häbememokkade värvus sarnane ülejäänud naha värvusega, kuid esineb ka märgatavat erinevust. Limaskestataoline siseosa on sageli roosa, võib aga olla ka pruun. Suured häbememokad on pehmed ja elastsed. Need omadused on olulised sünnituse juures. Nahk sarnaneb käärulisuse poolest mehe munandikoti nahaga. Suurte häbememokkade vahel on häbemepilu. Nende ülemine ühinemiskoht on eesmine mokkadenide ja tagumine ühinemiskoht on tagumine mokkadenide. Õigupoolest nad tagant ei ühine, vaid jäävad paralleelselt kulgema, kuni nad kaovad. Ülaltpoolt on suured häbememokad paksemad. Suurte ja väikeste häbememokkade vahel on sulci interlabiales.