Tönnes Maydell
Tönnes Maydell "vanem" (suri 25. septembril 1600 Pärnus) oli Eestimaa aadlik. Maydelli isa oli Tönnes Maydell (t.a. Johann Maydell), kes oli Saare-Lääne piiskopi vasall. Ta astus ilmselt 1560. aastatel Rootsi riigi teenistusse ning tegi küllaltki muljetavaldavat karjääri: 1590. aasta esindas ta Rootsi poolt rahuläbirääkimistel Vene Tsaaririigiga, mis lõpetas 1590. alanud Vene-Rootsi sõja (mille tulemused kinnitas 1595. aastal Täyssinä rahu), 1593. aastal oli ta ka Rootsi delegatsiooni esindaja Poola kuninga Zygmunt III Waza juures. Tönnes Maydell oli ta mitmete Rootsi kindluste ülem (1581–1582 Toolse, 1582–1584 Tallinna, 1584–1586 Haapsalu asehaldur ja 1586–1599 Koluvere lossipealik). Alates 20. septembrist 1570 Tallinna kodanik. Tönnes Maydell tõusis 1593. aastal Eestimaa rüütelkonna 1. peameheks (1593–1598) ning Rootsi Peipsi järve flotilli admiraliks. Maydell suri tõenäoliselt 25. septembril aastal 1600, ent kindlat teavet selle kohta pole. On teada, et päev varem koostas ta testamendi ning sama aasta 31. detsembril oli ta surnud. Maydell on peamiselt tuntud oma vastukirjaga Balthasar Russowi kroonikale, kus ta viimast rumalaks taluhärjaks ehk matsist mittesakslaseks (eestlaseks) sõimab. Asja muudab irooniliseks see, et Maydellide suguvõsa pärineb eesti aadlike seast[viide?]. Maydelli tegelaskuju on kasutanud Jaan Kross oma teoses "Kolme katku vahel". Talle kuulusid Harjumaal Hageri Maidla (Pernorm; Wredenhagen) mõis ja Läänemaal 12. juulil 1594 Rootsi-Poola kuninga Sigismund III-e poolt kingitud Koluvere linnuselääni Maidla (Tockumbeck) mõisa moodustanud külad.