Burley Griffini järv
Burley Griffin on paisjärv Austraalia pealinnas Canberras. Järv tekkis aastal 1963, kui kesklinna ja Parlamentaarse kolmnurga vahelt läbi voolanud Molonglo jõgi üles paisutati. Järv kannab Canberra linnaplaneeringut juhtinud Ameerika Ühendriikide arhitekti Walter Burley Griffini järgi. Griffin kujundas järve paljude geomeetriliste motiividega, nii et tema kujunduse teljed joondusid piirkonna looduslike vaatamisväärsustega. Valitsus muutis aga tema esialgseid plaane ja enne tema lahkumist Austraaliast 1920. aastal sisuliselt tööd ei alustatud. Griffini ettepanekute elluviimist lükkasid veelgi edasi ülemaailmne majanduskriis ja teine maailmasõda ning planeerimine jätkus alles 1950. aastatel. Pärast poliitilisi vaidlusi ja muude väljapakutud variantide kaalumist alustati 1960. aastal peaminister Robert Menziesi toetusel järve süvendamist. Pärast sildade ja paisude valmimist suleti paisud 1963. aasta septembris, põua tõttu saavutati järve planeeritud veetase aga alles 1964. aasta aprillis. Järv avati ametlikult 17. oktoobril 1964. Järv asub linna ligikaudses geograafilises keskmes ning on Griffini esialgse üldplaneeringu järgi pealinna keskpunkt. Järve kaldale on ehitatud arvukalt olulisi asutusi, nagu rahvusgalerii, rahvusmuuseum, rahvusraamatukogu, Austraalia Rahvusülikool ja ülemkohus; ka parlamendihoone asub seal lähedal. Peamiselt pargialadest koosnev ümbrus on linlaste seas populaarne aja veetmise koht, seda eriti soojematel kuudel. Kuigi järves ujumas eriti ei käida, kasutatakse seda paljude muude tegevuste jaoks, nagu sõudmine, kalapüük ja purjetamine. Järv on pikliku kujuga, pikkus on 11 kilomeetrit ja laius kõige laiemas kohas 1,2 kilomeetrit. Selle keskmine sügavus on 4 meetrit, sügavaim koht Scriveneri paisu lähedal umbes 18 meetrit. Voolu reguleerib 33 meetri kõrgune Scriveneri pais, mis on ette nähtud ka kord 5000 aasta jooksul esinevate üleujutustega toimetulemiseks. Põua ajal saab veetaset säilitada, lastes ülesvoolu Molonglo jõe lisajõel asuvat Googongi paisu alla.