Tessaloonika vaga Theodora
Tessaloonika vaga Theodora [teod'oora] (ka vaga Teodora; kreeka keeles Θεοδώρα 'Jumala and'; umbes 812 Aigina saar – 29. august 892 Thessaloniki) on õigeusu ja katoliku pühak, kes elas Bütsantsis nunnana eeskujulikku elu vagaduses ja kuulekuses. Tessaloonika vaga Theodora vanemad olid kristlased Antonios ja Chrysanthi (Chrysanthe), kes elasid Aigina saarel. Ta ristiti nimega Agapia. Theodora abiellus ja tal sündis kolm last, kellest jäi elama ainult esimene (tütar). Kreetal paiknevate saratseeni mereröövlite sissetungi ajal (umbes 823–830) asus noorpaar elama Thessaloniki linna. Nad pühendasid oma esimese lapse Jumalale ning andsid ta püha Stephanose kloostri hoole alla. Seal pühendus Theodora Jumala teenimisele kloostris ning pärast abikaasa surma sai temast sama kloostri nunn nimega Theodora. Ta elas selles kloostris nunnana 55 aastat. Pühaku eluloo järgi oli Theodora kuulekuse, paastu ja palvega Jumalale nii meelepärane, et ta sai imetegemise anni ja tegi imesid mitte ainult eluajal, vaid ka pärast surma. 868. aastal andis kloostri iguumenja Anna oma ameti üle Theodora tütrele Theopistele. 3. augustil 893 maeti Theopiste säilmed tema soovi kohaselt kloostri peakiriku narteksisse Theodora kirstu kõrvale. Theodora nihkus koos kirstuga, nagu oleks elus, ning loovutas koha oma ülemusele, näidates alandlikkuse eeskuju isegi pärast surma. Ühest avausest Theodora haua alumisest otsast, ühest lambist ja ühest pühaku ikoonist voolas imettegevat mürri nagu püha Demetriose puhul. Klooster kandis hilisematel sajanditel Theodora nime. Kui türklased 1430. aastal Thessaloniki vallutasid, pillutasid nad vaga Theodora säilmed laiali. Vaga Theodora on ka Thessaloniki linna kaitsepühak. Tessaloonika vaga Theodora mälestuspäev on õigeusu kirikus 5. aprill ja 29. august ning katoliku kirikus 29. august.