Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee
Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee (lühemalt ka: Eesti NSV Spordikomitee) oli Eesti NSV ajal kehakultuuri ja sporti riiklikul tasemel juhtinud asutus. Komitee allus üheaegselt kolmele asutusele: EKP Keskkomiteele, Eesti NSV Ministrite Nõukogule ja Üleliidulisele Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juurde asutati Kehakultuuri- ja Spordikomitee 1940. aastal, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 24. detsembril 1940. aastal. Kehakultuuri- ja Spordikomitee ülesanded olid: 1. olla Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures, kehakultuuri ja spordi alal tööd kontrollivaks ja juhtivaks organiks Eesti Nõukogude Sotsialistlikus Vabariigis. 2. teostada Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi territooriumil: a) kõigi kehakultuuri-organisatsioonide tegevuse juhtimist; b) kogu töö juhtimist spordi alal; d) laste, õpilaste ja eelsõjaväe-ealise noorsoo kehalise kasvatuse üldist juhtimist; e) osavõttu töö juhtimisest spordi sõjastatud erialadel (laske-, lennu-, purilennu-, langevarju- j. t.), mida teostavad massilised kaitseorganisatsioonid; f) kesk- ja kursusteharidusega kehakultuuri- ja spordikaadrite ettevalmistamise, täiendamise ja paigutamise juhtimist; g) kehakultuuri-õppeasutiste tegevuse üldist juhtimist; h) kehakultuuri ja spordi õppelise programmilis-metoodilise materjali läbitöötamise ja kirjastamise organiseerimist riiklikkude programmide ja õppevahendite alusel, mida kinnitanud Üleliiduline Kehakultuuri- ja Spordikomitee NSVL Rahvakomissaride Nõukogu juures; i) kehakultuuri-ehituste ja seadete ehitamise ja spordiinventari tootmise plaanimist ja juhtimist; j) kogu kehakultuuri- ja sporditöö plaanimist ja aruannete saamist. Aastatel 1959–1968 täitis komitee ülesandeid Eesti NSV Spordiühingute ja Organisatsioonide Liit.