Liisu Mägi
Liisu Mägi, tuntud ka kui Puru Liisu, (16. detsember 1831 – 17. jaanuar 1926) oli Mulgimaal ja Lõuna-Viljandimaal tuntud rahvalaulik ja pulma-kaasitaja. Ta sündis ühtedel andmetel 16. detsembril 1831 Holstre vallas Kutsiku kõrtsis. Teistel andmetel on ta sündinud hoopis 16. detsembril 1833. Ta suri 17. jaanuaril 1926 ja on maetud Paistu kalmistule. Liisu Mägi elas ja tegutses peamiselt Paistu kihelkonnas, Viljandi maakonnas, Mulgimaal. Liisu Mägi eluloo ja palju laule on üles kirjutanud Oskar Loorits, kes käis Holstre kandis rahvapärimust kogumas, ja kelle käsikiri „Rahvalaule, mänge ja sõnu Puru Liisult Holstrest“ on kirja pandud 19.–20. ja 29.–30. detsembril 1921. Käsikiri on 122 lehekülge pikk ning sisaldab nii Liisu Mägi elulugu ja huvitavaid seiku elust kui ka rahvalaule, sealhulgas surmalaule, sõjalaule ja eepilisi laule. Puru Liisu nime all oli laulik tuntud üle Paistu, Tarvastu ja Viljandi kihelkondade. Sagedasti esines ta pulmades, kohandades oma laulusõnu vastavalt kohale ja oludele nii tabavalt, et tundus alati värske ja huvitavana. Kunagi ei tulnud tal sõnadest puudu ja teda kuulati meelsasti hiliste öötundideni. Väljavõte Oskar Looritsa käsikirjast: “Aga kui süttivad tal sõnad, siis saab eideke taas nägijaks – ja ta pilgud ja ta sõnad manavad esile mineviku aastasajad, kerkib kui hauast pime muinaslaulik ja lööb helisema oleviku inimese hingekandlil kõik keeled. Laulik isegi sattub varsti ekstaasi, paisust pääseb värsside valing – ja imelik on siis näha, kuidas laulik otsekui eksalteerub, kuidas ta hääl muutub majesteetlikuks, seis sirgeks ja uhkeks, kuidas viskab ta hooti pää üles ja kuidas põrutab ta vahel jalaga takti ning hõiskab loodusliku hooga: Hõissaa! Ja siis võlub laulik oma kuulajaid.“