Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsus
Eesti NSV SARKi ja SM Miilitsavalitsus oli Eesti NSV sisejulgeoleku- ja haldusasutus Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Siseministeeriumi alluvuses. 1940. aasta septembris moodustatud Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis senise Politseitalituse ja sisekaitseülema ülesanded. Eesti NSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis moodustamisel 1940. aastal välis- ja kriminaalpolitsei ülesanded töö korraldamisel, administratiivkaristuste määramisel, tegeles elanike registreerimise, väljasõidulubade ja välispasside väljaandmise ja avalike ürituste registreerimisega, lahendas NSV Liidu kodakondsusse astumise avaldusi (senistele kodakondsuseta isikutele). Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse moodustamisel likvideeriti Rahva Omakaitse, mille isikkoosseisust enamik astus SARK-i ja miilitsasse. ENSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse juhiks oli Eesti kohalik kommunist Edgar Petree ja tema asetäitjaks miilitsa vanemleitnant Sergei Golubkov. Vastavalt NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi organisatsioonistruktuurile allus miilitsavalitsus keskaparaadis, Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadile ja ka piirkondlikes asutustes siseasjade linna- ja maakonna osakondadele. Varasema Eesti politsei kaheksa prefektuuri asemele moodustati TTM osakond igasse maakonda, lisaks Raudteede prefektuuri asemele raudteemiilits. TTM osakond (linnades ja maakondades) jagunes omakorda jaoskondadeks (kriminaaljälitusosakond, SORVVO osakond jt). Osakonnad linnades jagunesid veel miiltsajaoskondadeks ja maapiirkondades rajoonide miilitsavolinike piirkondadeks. TMM juurde moodustati ka Riiklik Autoinspektsioon, mille ülesanne oli registreerida mootorsõidukeid, jälgida liiklus­eeskirjadest kinnipidamist, aga tegeleda ka mootorsõidukite tehnilise ülevaatusega. TMM juurde moodustati eriosakond, mis tegeles lisaks salajasele ametkondlikule kirjavahetusele ka tulirelvade lubade väljastamisega ja võttis arvele kõik trüki- ja paljundusmasinad. TTM juurde moodustati abistava organisatsioonina 1940. aasta lõpus vabatahtlik brigaadimiilits. Brigaadimiilitsate ülesandeks oli „võitlus kontrrevolutsioonilise ja klassivaenulise elemendi, salakuulajate, trotskistide, kahjurite, varaste ning huligaanidega”, st pidid abistama miilitsat patrullimisel ja vahiteenistuses.