Codex aureus
Codex aureus (ladina keeles codex 'raamat', 'koodeks', aureus 'kuld-') on nimetus, mida kannab mitu eriti rikkaliku kujundusega, sealhulgas kuldtindiga kirjutatud või lehtkullast kaunistustega keskaegset käsikirja: Stockholmi codex aureus (ka Canterbury codex aureus), iiri-anglosaksi käsikiri, mis on loodud umbes 750. aasta paiku Canterburys ja tänapäeval asub Rootsis Stockholmis (Stockholm, Kungliga Biblioteket, MS.A.135). Lorschi evangeliaar (codex aureus Laureshamensis), Karolingide-aegne, umbes aasta 810 paiku Karl Suure õukonnas kirjutatud rikkalikult illustreeritud käsikiri, mis tänapäeval asub kahes osas Rumeenias Bukaresti Rahvusraamatukogus ning Vatikanis Vatikani raamatukogus (Biblioteca Vaticana, Pal. lat. 50). Harley codex aureus on umbes aastail 800–825 oletatavasti Aachenis loodud käsikirjaline evangeliaar, asub Briti Raamatukogus (British Library Harley MS 2788) Sankt Emmerami codex aureus, Karolingide-aegne käsikiri, mis on loodud umbes aasta 870 paiku Charles II Paljaspea õukonnas ja tänapäeva paikneb Saksamaal Münchenis (München, Bayerische Staatsbibliothek, Clm 14000). Sankt Galleni Kuldne psalter, karolingide stiilis käsikiri, alustatud umbes 860. aastal, valminud ajavahemikus 870–900, asub Šveitsis Sankt Gallenis (St. Gallen, Stiftsbibliothek, Cod. Sang. 22). Codex aureus Anthimi ehk minuskelkäsikiri 1143, 9. sajandisse dateeritud kreekakeelne Uue testamendi käsikiri purpurpärgamendil, asub Albaanias Tirana riigiarhiivis. Echternachi evangeliaar, ka codex aureus Epternacensis, umbes 1030.–1050. aastatel valminud ottode stiilis käsikiri, praegu Saksamaal Nürnbergis (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum, Hs. 156 142). Speyeri evangeliaar, ka codex aureus Escorialensis, üks tuntumaid ottode raamatukunsti näiteid, mis on valminud umbes 1043.–1046. aastatel ja asub tänapäeval Hispaanias Escorialis (Madrid, Escorial, Cod. Vitr. 17). codex aureus Gnesnensis, evangeliaar umbes aastast 1070, asub Poolas Gnieznos peapiiskopi arhiivis. codex aureus Pultoviensis, luksusköites perikoopide raamat umbes 1050. aastast, asub tänapäeval Poolas Krakovis (Muzeum Czartoryskich w Krakowie).