Islami revolutsiooniline kaardivägi
Islami revolutsiooniline kaardivägi (pärsia keeles سپاه پاسداران انقلاب اسلامی‎ Sepâh-e Pâsdârân-e Enghelâb-e Eslâmi 'Islamirevolutsiooni valvurite armee'; lühidalt Sepâh; ingliskeelsest nimest lühend IRGC) on Iraani relvajõudude osa, mis asutati ajatolla Khomeini käsul pärast 1979. aasta revolutsiooni 22. aprillil 1979. Kui Iraani Islamivabariigi sõjavägi (ehk arteš) kaitseb põhiseaduse järgi riigi piire ja hoiab ära sisekonflikte, siis revolutsioonilise kaardiväe (ehk pasdaran'i) ülesandeks on kaitsta riigi islamivabariiklikku süsteemi. Revolutsiooniline kaardivägi on sätestanud, et nende ülesandeks islamisüsteemi kaitsmisel on ära hoida võimalikud kahjulikud välismõjutused, nagu sõjaväelised riigipöördekatsed või "normist kõrvalekalduvad liikumised". Islami revolutsioonilisse kaardiväkke kuulub maa-, mere- ja õhujõududes kokku umbes 125 000 sõdurit. Kaardiväe merejõud on praegu (2018) peamine Pärsia lahte kontrolliv üksus. Kaardiväe käsu all on ka umbes 90 000 sõduriga Basiji paramilitaarüksus. Revolutsioonilise kaardiväe meediaharu on Sepah' uudised. Islami revolutsiooniline kaardivägi on oma ajaloo jooksul kasvanud algsest ideoloogilisest väeüksusest palju suuremaks ning on omandanud mõjuvõimu pea igas Iraani ühiskonna harus. Kaardiväe mõjukus kasvas enim president Maḩmūd Aḩmadīnezhādi ametiaja jooksul, eriti 2009. aasta presidendivalimiste ja nendele järgnenud meeleavalduste mahasurumise ajal. Paljud lääne eksperdid on arvamusel, et revolutsioonilise kaardiväe mõjukus ületab isegi paljude kohalike usujuhtide oma. Alates 2007. aastast on kaardiväe ülemjuhataja Mohammad Ali Jafari, enne teda oli sellel ametikohal kümme aastat Yahya Rahim Safavi.