Kersti Rattus
Kersti Rattus (sündinud 10. oktoobril 1952 Tallinnas; neiupõlvenimi Kersti Talisoo) on eesti maalikunstnik. 1971. aastal lõpetas Rattus Nõo Keskkooli, õppis 1971–1972 füüsikat Tartu Ülikoolis ning astus 1974. aastal Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Ta lõpetas ERKI 1980 lavakujunduse ja maali alal. Pärast kõrgkooli töötas Rattus ühe aasta teatris Ugala ning oli seejärel vabakutseline kunstnik. Alates 1994. aastast on Rattus Tallinna Kunstiülikooli ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud. Peamiselt tema organiseerimisel loodi Kultuuriakadeemiasse teatrikunsti visuaaltehnoloogia eriala. Kersti Rattus on tegelnud lavakujunduse, maalimise, graafika ja pisiplastikaga. Ta on esinenud näitustel Eestis, Rootsis, Norras, Poola ja Saksamaal. 1989. aastal sai temast uussürrealistliku rühmituse Para 89 asutajaliige. "Need maalid, mida ta vanasti tegi, olid hästi kihvti värvitunnetusega," kirjeldas Rattuse töid moekunstnik Lee Reinula. "Juba kaugelt näed: "Ahaa, see peab Kersti pilt olema – meelas ja justkui natuke magus, aga samas mitte üldse magus."" "Kersti on ülimalt andekas ja loominguline," iseloomustas teda kunstnik Mare Hunt. "Tema oligi see, kes algatas pärimusmuusika festivali kunstilise kujundamise. Arvan, et muusikul on enam-vähem ükskõik, kuidas lava dekoreeritud on, aga publikule annab see väga palju juurde." Lisaks Viljandi pärimusmuusika festivalile on Rattus kujundanud ka Tartu hansapäevi. Eesti maalikunstnikest on Rattuse lemmikud Tiit Pääsuke, Peeter Mudist, Olev Subbi ja skulptoritest Mare Mikof. "Eesti kultuur on väike. Kui midagi juhtub, on see nagu lusikaga klaasis tee segamine – lausa orkaan," lausus Kersti Rattus intervjuus ajalehele Sakala. "Meie kultuur on nii õrn, et väikesed vigastused tekitavad kohutava hälbimise või soovimatuid arenguid. Teda tuleb hoida massikultuuri eest, mis väljast sisse tungib." Rattus on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Lavastuskunstnike Liidu liige. Ka oli ta Eesti Autorite Ühingu liikmete seas üks esimesi kunstnikke.