Trooja sõda
Trooja sõda oli üks suurimaid sõdasid, mida on kirjeldatud vanakreeka mütoloogias, vanakreeka ja vanarooma mütoloogia üks keskseid sündmusi. Trooja sõjast räägitakse paljudes vanakreeka kirjanduse teostes. Homerose "Ilias" kirjeldab sõjastseene Trooja (Ilioni) linna kreeklaste väe poolt, keda "Iliases" nimetatakse enamasti ahhailasteks, harvem danaoslasteks või argiivideks. "Iliase" põhiosa (raamatud II–XXIII) kirjeldab nelja päeva ja kahe öö pikkust perioodi kümne aasta pikkuse Trooja piiramise kümnendal aastal; "Odüsseia" kirjeldab Trooja sõja kangelase Odysseuse koduteed. Teised sündmused on pärandunud teistes eepostes eepilises tsüklis. Sõja episoodid on andnud ainet vanakreeka tragöödiakirjandusele ning rooma kirjandusele, sealhulgas Vergiliusele ja Ovidiusele. Kas mainitud sõda ka tegelikult aset leidis, on tänini vaidluse all; need, kes sõja ajaloolisusse usuvad, arvavad, et see toimus 13. või 12. sajandil eKr. Sageli eelistatakse Eratosthenese dateeringut 1194–1184 eKr, mis enam-vähem vastab arheoloogilistele tõenditele Trooja VII katastroofilisest põlemisest ja pronksiaja kollapsile. Muinaskreeklased ise uskusid, et Trooja asetses Dardanellide lähedal. 19. sajandi keskpaigas usuti üldiselt, et nii sõda kui ka linn on puhas väljamõeldis, kuid 1868 kohtus Heinrich Schliemann Frank Calvertiga, et Trooja asus Hisarliki kohal Türgi alal. Schliemanni ja teiste tehtud väljakaevamiste põhjal jagab tänapäeval enamik uurijaid seda seiukohta. Trooja sõja ajaloolisus on endiselt lahtine. Paljud uurijad uduvad, et lool on ajalooline tuum, kuigi see võib tähendada kõigest seda, et Homerose lood on kokku liidetud mitmesugustest pronksiaja Mükeene kultuuri kandjate piiramiste ja sõjakäikude lugudest. Trooja sõja müütiline vallapäästja oli Menelaose abikaasa Helena röövimine Trooja kuninga Priamose poja Parise poolt (vt Parise otsus). Seepeale läksid ühinenud kreeklased sõjaretkele Trooja vastu, et kätte maksta. Hoolimata kümneaastasest piiramisest ei õnnestunud tugevalt kindlustatud linna vallutada. Odysseuse nõuandel ehitasid kreeklased suure puuhobuse, millesse kõige vapramad sõjamehed end peitsid, ja teesklesid oma laevade ärasõitu. Hoolimata Kassandra ja preester Laokooni hoiatustest tõid troojalased hobuse linna. Öösel ronisid kreeklased peidust välja ning tegid väravad lahti; nii saadi linn vallutada. Sellele sündmusele viitabki väljend "Trooja hobune". Teise versiooni järgi ehitasid kreeklased nii suure hobuse, et see Trooja väravatest läbi ei mahtunud. Nii lammutasid troojalased ise oma müüre, et puuhobune linna tuua.