Tõmmu külmaseen
Tõmmu külmaseen (Armillaria solidipes, varem Armillaria ostoyae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seeneliik. Ta on maailmas üpris levinud ja kasvab peamiselt põhjapoolkera jahedamatel aladel. Eestis on ta levinud hajusalt kõikjal. Tõmmu külmaseen on poolparasiitne liik ja saprotroof, ta on tavaline okaspuudel, kuid leidub ka lehtpuudel. Tema niidistik levib kiiresti kaugele nii maa sees kui ka puude koore all tänu oma musta värvi risomorfidele ehk seenenööridele. Kuna tõmmu külmaseen on puidul parasiteeriv liik, siis võib kohata seda seent nii metsades, raiesmikel ja parkides olevatel kändudel kui ka elusatel puudel. Üldjuhul kasvab ta põõsasjalt hiiglaslike kobaratena. Eestis leidub teda kesksuvest kuni kesksügiseni (enamasti juulist oktoobrini). Peamiselt elab seen parasiidina okaspuudel, kuid suudab aastaid elus püsida ka saprotroofina (surnud puidu tarbijana). Värskelt sööduna on ta inimesele mürgine, nimelt tekitab seen hemolüüsi ning mao-sooltrakti häireid, kuid kupatatult on ta ohutu. Seda seeneliiki on nimetatud maailma kõige suuremaks elusorganismiks. On teateid, et tõmmu külmaseene niidistik võib hõlmata ligi 10 km² maad. Ameerika Ühendriikides Oregonis Malheuri metsas leiti üks liigi esindaja, mis oli arvatavasti 2400 aasta jooksul kasvanud umbes 8,4 km² suurusele alale. Mõõtmisel võeti arvesse seenehüüfi ulatus, mis kasvab silmale nähtamatult maa all ja puude sees, kuna seenekübarad moodustavad vaid väikese osa seenest. Seene välisteks tunnusteks on selle kreemjas kuni pruunikas värvus ja küllaltki väljapaistvad soomused kübara peal. Teistest külmaseentest erineb tõmmu külmaseen kõige rohkem oma jala ümber oleva vatja rõnga poolest. Seenekübar on 5–10 sentimeetri laiune. Tõmmu külmaseene eoslavakandja on lamelliline.