Hüdroksülapatiit
Hüdroksüapatiit (Hap, HAp või HA) on kaltsiumapatiidi looduslikult esinev mineraalvorm näiteks inimeste luudes valemiga Ca5(PO4)3(OH), sageli kirjutatud Ca10(PO4)6(OH)2 tähistamaks, et kristallühikrakk koosneb kahest üksusest. See on kompleksse apatiidirühma hüdroksüülrühm. OH-iooni saab asendada fluoriidi või kloriidiga, tekitades fluorapatiiti või klorapatiiti. See kristalliseerub kuusnurkses kristallisüsteemis. Puhas hüdroksüapatiidi pulber on valge. Looduslikult esinevatel apatiitidel võib aga olla ka pruun, kollane või roheline värvus, mis on võrreldav hammaste fluoroosi värvimuutustega. Kuni 50% mahust ja 70% massist inimese luust on hüdroksüapatiidi modifitseeritud vorm, mida tuntakse luu mineraalina.[7] Gaseeritud kaltsiumipuudulik hüdroksüapatiit on peamine mineraal, millest koosneb hambaemail ja dentiin. Hüdroksüapatiidi kristalle leidub ka patoloogilistes lupjumistes, näiteks rinnakasvajates,[8] aga ka käbinäärme (ja teistes ajustruktuurides) kaltsifikatsioonides, mida tuntakse corpora arenacea või "ajuliivana".[9]