Gustav Adolf von Rosenkampff
Vabahärra Gustav Adolf von Rosenkampff (vene keeles Густав Андреевич Розенкампф; vkj 26. detsember 1763 / 6. jaanuar 1764 Kaarepere, Palamuse kihelkond – vkj 16. / 28. aprill 1832 Peterburi) oli baltisakslasest Venemaa riigitegelane, jurist ja literaat. Ta sündis Luua, Kaarepere omaniku, Liivimaa maanõuniku, õuekohtu assessori ja hilisema Liivimaa maamarssali (1775–1777) Kaspar Heinrich von Rosenkampfi (1734–1790) pojana. Tema vanaisa Reinhold Johann von Rosenkampf oli Rootsi aadlik (20.08.1687) ja assessor. Ta õppis Leipzigi Ülikoolis ja oli 18. sajandi lõpul Tartu- ja Võrumaa maakohtunik. Keiser Aleksander I valitsusaja algul tõusis ta valitseja peamiste nõunike hulka. Rosenkampf valmistas ette mitmeid olulisi reformiprojekte, millest võttis suures osas eeskuju ka hilisem tuntud reformaator Mihhail Speranski. Seoses Speranski esiletõusuga jäi Rosenkampf keisri lähikonnast eemale. 25. detsembril 1811 sai ta naturalisatsiooni korras Soome aadlikuks. 13./25. juulil 1817 tõsteti ta koos vennapoja, insenerkindralmajor Carl von Rosenkampffiga (1793–1846), Soomes vabahärra seisusse, ning nende suguvõsa immatrikuleeriti 17. septembril 1818 Soome rüütelkonda (Nr.27). Ta maeti Peterburis Aleksander Nevski kloostri kalmistule. Ta oli Tartumaal Kaarepere (Kersel), Kudina (Kudding), Jõe (Jägel) ja Vaiatu (Somel) mõisa omanik.