Reußi vanem liin
Reuß-Greizi vürstkond (saksa: Fürstentum Reuß-Greiz), pärast 1848. aastat ka Reußi vanema liini vürstkond (saksa: Fürstentum Reuß älterer Linie), oli suveräänne riik Saksamaal, mida valitsesid Reußi dünastia liikmed. Reuß-Greizi, Alam- ja Ülem-Greizi (saksa: Reuß zu Greiz, Untergreiz und Obergreiz) krahvid ülendati vürstiseisusse aastal 1778. Selle liikmed kandsid tiitlit Reußi vanema liini vürst või Reuß-Greizi vürst. Sarnaselt palju arvukama Reußi noorema liiniga olid kõik dünastia meessoost liikmed nimega "Heinrich", Heinrich VI auks, keda perekond oli aidanud, ja olid nummerdatud sünni-, mitte valitsemise järjekorras, viimane seeria algas Heinrich I-ga (sündis aastal 1693) ja lõppes Heinrich XXIV-ga (1878–1927). Reußi vanema liini vürstkond kattis ala 317 km² ja selle rahvaarv oli 71 000 (1905). Selle pealinn oli Greiz ja teine linn Zeulenroda Aastal 1919, pärast esimest maailmasõda, liideti vanema liini territoorium noorema liini territooriumiga, moodustus Reußi Rahvariik, mis liidendati samal aastal uude Tüüringi osariiki. Reußi vanem liin suri välja seoses lastetu Heinrich XXIV surmaga aastal 1927, misjärel läksid selle õigused üle nooremale liinile. Greizi ülemine loss Greizi alumine loss