Neustria
Loode-Itaalia kohta varakeskajal vaata Neustria (langobardide) Neustria või Neustraasia (tähendades 'uut, läänepoolset maad', vastandina Austraasiale) oli frankide kuningriigi lääneosa, mis loodi aastal 511 seoses frankide kuninga (481–511) Chlodowech I Merovingide kuningriigi jagunemisega tema nelja poja vahel pärast tema surma. Neustria hõlmas piirkonna Akvitaaniast La Manche'ini, ligikaudu enamuse tänapäeva Prantsusmaa põhjaosast, kus Pariis ja Soissons olid peamised linnad. Hiljem viitas see piirkonnale Seine'i ja Loire'i jõe vahel, tuntud kui regnum Neustriae, Karolingide impeeriumi ja siis Lääne-Frangi riigi alamkuningriik. Karolingide kuningad asutasid ka Neustria margid mis oli piirihertsogkond bretoonide ja viikingite vastu, mis kestis kuni Kapetingide monarhiani 10. sajandi lõpul, kus mõiste hääbus kui Euroopa poliitiline või geograafiline mõiste. Neustriat rakendati mõistena ka Loode-Itaalias langobardide domineerimise perioodil. See vastandus kirdega, mida kutsuti sarnaselt Austraasiaks, sama mõiste oli antud Frangi riigi idaosale.