Mõju hindamine
Mõju hindamine on protsess, mille abil määratakse muutust, mida eeldatakse konkreetsest sekkumisest, näiteks projekti, programmi või poliitika kaudu. Sealjuures hinnatakse nii kavandatud kui ka mittekavandatud mõju. Võrreldes väljundindikaatorite seirega, millega tuvastatakse sihttasemete saavutamist, on mõju hindamine struktureeritud laiemalt tõendipõhiste vastuste saamiseks, näiteks vastata küsimusele: kuidas oleks tulemused muutunud siis kui ei oleks sekkumist rakendatud? Hindamine toob kaasa kontrafaktilise analüüsi, mis tähendab "tegelikult toimunud muutuse ja mis oleks muutus sekkumise puudumisel" võrdlevat analüüsi. Mõju hindamine püüab vastata põhjus ja tagajärg küsimustele. Teisisõnu otsitakse muutust väljundites, mis on otseselt põhjustatud sekkumisest (oodatud programmi efektist). Mõju hindamine aitab vastata võtmeküsimustele tõenduspõhise poliitika kujundamisel: mis töötab, mis mitte; kus, miks ja kui palju on otseselt muutunud? Viimastel aastatel on oluliselt suurenenud mõju hindamise tähtsus ja sellega tõenduspõhise poliitika kujundamine arvestades nii lääneriikide kui ka arengumaadega. See on oluline mõjuhindamise tähtsuse esile tõstmiseks, mis on lahutamatu osa ülemaailmsest jõupingutusest parandada toetuste (abi) osutamise tõhusust ja üldiselt riiklikke kulutusi elatustaseme parandamiseks. Algselt arengumaade sotsiaalvaldkondade programmide hindamisele orienteeritud, eelkõige tingimuslik sularaha ülekandmine, on üha enam mõjude hindamist hakatud kasutama teistes valdkondades nagu põllumajandus, energeetika ja transport.