Uurdekivi
Uurdekivi on eelkõige Põhjamaades levinud muistne kivi, millesse on uuristatud üks või mitu 50–100 cm pikkust siledapõhjalist süvendit. Uurete laius on paar sentimeetrit. Soomest leitud kivide uurded on olnud maksimaalselt 5 cm sügavused. Põhjamaades on kive nimetatud mõõgaterituskivideks. Uurded on keskel laiemad ja sügavamad kui äärtes. Mõnikord esineb uuretega koos lamedaid ja siledaid hõõrdunud pindu. Põhjamaadest leitud uuretega kivide tekkimise viis ja aeg on siiani ebaselge. Usutakse, et need valmistati rauaajal või hiljem. Soomes seostatakse kive viikingiajaga, sest need paiknevad tolle aja matmispaikade läheduses. Tõenäoliselt ei kasutatud kive praktilisel otstarbel. Uurijad on oletanud, et kivid on seotud Skandinaavia muinasusundiga. Sama tüüpi uurdeid on kohatud ka mujal kui Põhjamaades, kuid mõõgaterituskivideks on tavaliselt nimetatud ainult Põhjamaadest leitud kive.