Moodul
Moodul (ladina sõnast modulus 'mõõt') on mitmetähenduslik termin. Algselt tähendab moodul mingite suuruste vahelist suhet: suhtarvu, mis esineb näiteks koefitsiendina, konstandina või tingliku mõõtühikuna. Näiteks arhitektuuris on moodul lähtemõõt, mille kordsed ehitise mõõtmed peavad olema. Moodul on näiteks samba tüvese alumise osa läbimõõt. Mehaanikas on moodul ehk hambumismoodul mõõt hammasrataste, kruvide ja vintide normeerimiseks. Matemaatikas nimetatakse mooduliks ehk üleminekumooduliks koefitsienti, mis seob eri alustel logaritme. Geoloogias on moodul konstant eri süsteemide ühikute konverteerimiseks. Moodul on ka mingi kunstliku süsteemi osa, mis täidab kindlat ülesannet ja on standardiseeritud või normeeritud, nii et ta on ühildatav erinevatesse konstruktsioonidesse. Moodulist räägitakse näiteks arvuti riistvara puhul (näiteks mälumoodulid DIMM, RIMM, SIMM ja PS/2-SIMM) Kosmonautikas on moodul kosmoseaparaadi iseseisev osa (näiteks kuumoodul). Programmeerimises on moodul lausete jada, mis on eraldi kompileeritav. Sealhulgas räägitakse tuumamoodulitest (LKM), eriti Linuxi puhul (vaata moodul (Linux)). Tunnetusteaduses ja neuroteaduses on moodul peaaju funktsionaalne üksus. Matemaatikas nimetatakse mooduliks reaalarvu absoluutväärtust või selle üldistust, näiteks kompleksarvu absoluutväärtust. Samuti nimetatakse matemaatikas mooduliks teatavat vektorruumi üldistust, kus skalaarid ei pruugi moodustada korpust, kuid peavad moodustama ringi. Mooduliks nimetatakse matemaatikas ka jäägiklasside korpust. Mooduliks nimetatakse kõrgkoolis õppekava sisulise liigendamise ühikut, mis koondab õppeained eesmärgistatud kogumiks või koosneb ühest õppeainest. Moodul on kosmoselaeva funktsionaalselt ja ehituslikult iseseisev osa.