Durgā
Durgā on hinduistlik naisjumalanna, jumaliku väe naisaspekti üks kehastus. Tema nimi tähendab 'mõistetamatu'. Durgāl on nii rahuarmastav kui raevukas aspekt, milles väljendub vastavalt Universumi sünnitav ja hävitav tung. Teda kutsutakse ka teiste nimedega: Parvati, Ambika, ja Kālī. Durgā on naissoost sõjajumalanna, kes loodi võitluseks deemonite vastu. Teda kutsutakse ka daakinite kuningannaks. Mahišasura isa oli deemonite kuningas Rambha, kes enda hetkelises kiimas heitis ühte vesipühvliga ja selle armastuse viljana sündis Mahišasura. Ta võis muuta enda kuju ja välimust, see tähendab võtta nii inimese kui ka vesipühvli kuju (mahiša tähendab pühvlit). Mahišasural oli imeline omadus - ta oli võitmatu taplustes, nii et ükski jumal ega inimene ei saanud temast jagu, isegi mitte taevaste kõige võimsamad (Brahma, Višnu ja Rudra). Mahišasura oli nii vaimustuses enda võitmatusest, et enda hulluses tegi maailmas mida tahtis. Nii taevad, põrgud kui ka maa kannatasid tema terrori ja vandalismi all. Siis leiti lahendus tekkinud situatsioonile, kuna selgus, et ainult naisterahvas võib Mahišasurat tapluses võita ja maailmas korra majja lüüa. Taevased jumalad meisterdasid kohe imelisel moel valguskiirest valmis jumalanna Durga. Durga tehti pimestavalt ilus lootos-silmade, 10 käe ja kuldselt helkiva nahaga. Tema näo meisterdas Šiva, ülakeha Indra, rinnad tegi kuujumal Chandra, hambad Brahma, põlved Varuna, ja silmad tulejumal Agni. Igaüks jumalustest andis talle ka enda kõige võimsama relva: Indra välgunoole, Rudra kolmhargi, samuti annetasid enda poolt jumalikku varustust Višnu, Brahma, Kubera jt. Durga liikumisvahendiks sai lõvi. Üheksandal noorkuul tappis Durga võitluses kolmhargiga Mahišasura, seepärast on üheksanda kuu loomise ajal alati Durgale pühendatud pidustused ehk puja. Sellest jumalikust tapmisaktist tuleneb šakti mõiste. Võitleja Durgat peetakse ka nõidade, nõidumise ja maagia valitsejaks. Nõidasid, kelle üle Durga valitseb, nimetatakse Matrika või Mamo.