Cochabamba
Cochabamba [kotšav'amba] on linn Boliivias, Cochabamba departemangu keskus. Cochabamba asub Ida-Kordiljeerides 2650 m kõrgusel merepinnast. Linnast voolab läbi Isiboro jõgi, mis Mamoré ja Madeira jõe kaudu viib oma veed Amazonasesse. Cochabamba lähimad suured asulad on idas olev naaberlinn Sacaba ja selle taga pisut kaugemal idas olev Punata. Cochabambal ei ole raudteeühendust. Maantee läheb linnast läände Orurosse ja La Pazi, itta Santa Cruzi ning kirdesse mägedest alla tasandikule. Piirkond oli asustatud juba inkade-eelsel ajal. Seal oli viljaka pinnase ja soodsa kliimaga org, kus elasid mitmest hõimust pärit inimesed. Esimene eurooplane, kes sellesse orgu jõudis, oli Garci Ruiz de Orellana 1542. Ta ostis suurema osa sellest piirkonnast kohalike hõimupealike käest ära, makstes selle eest 130 peesot. Müügitehing registreeriti 1552 Potosi linnas, mis oli kuningavõimu esindajate asupaik. Orellana elupaik Mayorazgo maja on säilinud ja asub tänapäeval Cochabamba lähedal Cala Calas. Cochabamba linn asutati nimega Villa de Oropeza 2. augustil 1571 asekuninga, Oropesa krahvi Francisco de Toledo käsul. 1574. aastal vormistati see ametlikult. Sellest sai kohaliku põllumajanduse keskus, mis tootis toiduaineid läheduses olevate kaevandusasulate jaoks Altiplanos, sealhulgas Potosi jaoks, millest sai 17. sajandil üks maailma rikkamaid linnu sealsete hõbedakaevanduste tõttu. Need tohutud hõbedakoormad viidi Hispaaniasse, mis oli tollal üks maailma suurvõimudest. Seetõttu õitses ka Cochabamba oma olemasolu esimestel sajanditel. 18. sajandil hakkasid sealsed kaevandused ammenduma ja seetõttu käis Cochabamba alla. 1786 andis Hispaania kuningas Carlos III linnale uue nime Villa de Cochabamba, mille ette käisid sõnad "ustav ja vapper". Ustavaks ja vapraks nimetas Carlos linna sellepärast, et too oli olnud võtmerollis 1781. aasta indiaanlaste ülestõusu mahasurumisel Oruros, saates Orurosse oma väeüksused. 1793. aasta rahvaloenduse andmetel elas Cochabambas 22 305 inimest, neist 6368 hispaanlast (valget), 12 980 mestiitisi, 1182 indiaanlast, 1600 mulatti ja 175 aafriklasest orja. 2000. aastal toimusid linnas rahutused vee hinna kolmekordse tõusu pärast. Elanike arv on umbes 800 000 (2003).