Rektifikatsioon
Rektifikatsioon ehk rektifitseerimine on fraktsioneeriva destillatsiooni meetod lähedase keemistemperatuuriga vedelike lahutamiseks kasutades rektifikatsioonikolonni, milles toimub mitmekordne aurustumine ja kondensatsioon. Rektifikatsioonikolonni juurde kuulub kolonni pealis, mis võimaldab reguleerida tagasijooksu (flegma) ning destillaadi (rektifikaadi) hulkade suhet. Nii saab valida optimaalsed tingimused komponentide lahutamiseks ja lahutumine on palju täielikum, võrreldes teiste destillatsioonimeetoditega. Rektifikatsiooniseade koosneb järgmistest osadest: kolb vedeliku aurustamiseks, rektifikatsioonikolonn koos teda ümbritseva kestaga (soojusisolatsioon), kolonni pea, termomeeter, jahuti , klapp (tagasijooksu reguleerimiseks), allonž ja vastuvõtukolb. Laboratoorsetes kolonnides kasutatakse tavaliselt mingit inertset täidist (näiteks klaastoru tükikesed), tööstuslike seadmete juurde kuuluvad enamasti taldrikkolonnid. Rektifikatsioonikolonni efektiivsus sõltub selle pikkusest ja kolonni täidise võimest viia kontakti tõusev aurufaas ja allavalguv vedelfaas. Aurud, mis tekivad kolvis vedeliku keemisel, tõusevad üles piki kolonni ning jahtuvad osaliselt. Kondenseerub peamiselt raskemini lenduv komponent. Aurud, mis jõuavad kolonni peasse (peamiselt kergemini lenduv komponent), kondenseeruvad seal täielikult. Tekkiv kondensaat voolab osaliselt kolonni tagasi (flegma), osaliselt juhitakse vastuvõtunõusse, sõltuvalt sellest, kui palju on avatud kolonni peas olev klapp. Suhet flegma hulk / rektifikaadi hulk nimetatakse tagasijooksusuhteks e. flegmaarvuks: FA = Flegma hulk / Rektifikaadi hulk Kolonnis puutub allavoolav vedelik (flegma) kokku ülesliikuvate aurudega, mis võtavad temast täiendavalt kaasa kergesti lenduva komponendi. Samal ajal peseb vedelik aurudest välja raskemini lenduvat komponenti. Kolonni peasse jõuab puhtam kergemini lenduv komponent. Rektifikatsiooniprotsessi alguses tuleb kolonn viia režiimi. Kolonni peas oleva klapi või kraani abil destillaadi väljavõtt suletakse ja flegmaarv reguleeritakse alles siis, kui toimub tagasitilkumine ning temperatuur on jäänud kolonni peas püsivaks. Kuumutamisel jälgitakse, et kolonni peas ei tekiks üleujutust.