Kanada kuldvits
Kanada kuldvits (Solidago canadensis) on liik korvõielisi taimi kuldvitsa perekonnast. See on Eestisse ilutaimena sisse toodud võõrliik. Alates 1990. aastaist kiiresti invasiivsena levinud, peamiselt niitudel, jäätmaadel, teeservades. Taime leidub ka hooldamata hauaplatsidel või hooldatud hauaplatsidel teadmatusest, et see on invasiivne võõrliik. Kanada kuldvits kanti koos sügis-kuldvitsaga looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide nimekirja 2004. aastal ja seda tuleb eristada pärismaisest harilikust kuldvitsast. Niitmata maadel tõrjub Kanada kuldvits pikapeale kõik muud taimed välja. Taime juurestik on väga tihe ja labidas sellest läbi ei lähe. Ükski teine taim enam selle taime juurtekamara sees ei kasva. Aasta-aastalt suureneb Kanada kuldvitsa ja teiste taimede suhe kuni lõpuks hõivab kogu hooldamata maa Kanada kuldvits. Kanada kuldvits levib nii seemnete kui juurtega. Juured elavad ka krõbedama talvekülma üle. Kasvuperioodi lõppedes on kuivanud kõrred jätkuvalt väga tugevad ja ilmastikuolud neid naljalt vastu maad ei suru. Lume sulamisel piisab ühest päikesepaistelisest päevast, et Kanada kuldvitsa kuivanud kõrte väli tuleohtlikuks muutuks. Kanada kuldvitsa saab heinamaalt välja tõrjuda sagedase niitmisega. Protsess võtab aega mitu aastat. Taimest lahtisaamiseks võib heinamaa ka metsamaaks muuta. Puude all hämaruses sureb taim välja. Mesilaste pidamisel võib Kanada kuldvitsast kasu olla meetaimena. Taim õitseb küllaltki ohtralt ja kaua.