Suurbritannia poliitika
Suurbritannia on unitaarriik, mille detsentraliseerimine toimub parlamentaarse demokraatia raames põhiseadusliku monarhia all, kus monarh, praegu kuningas Charles III, on riigipea, samal ajal kui Suurbritannia peaminister, kelleks on praegu Rishi Sunak, on valitsusjuht. Täidesaatvat võimu teostab Suurbritannia valitsus monarhi nimel ja nõusolekul, samuti Šotimaa ja Walesi valitsused ning Põhja-Iirimaa valitsus. Seadusandlik võim kuulub Suurbritannia parlamendi kahele kojale, alamkojale (House of Commons) ja ülemkojale (House of Lords), samuti Šotimaa parlamendile ning Walesi ja Põhja-Iirimaa assambleedele. Kohtusüsteem on täidesaatvalt ja seadusandjalt sõltumatu. Kõrgeim kohus on Suurbritannia ülemkohus. Suurbritannia poliitiline süsteem on mitmeparteiline süsteem. Alates 1920. aastatest on kaks domineerivat parteid olnud Konservatiivne Partei ja Leiboristlik Partei. Enne kui Leiboristlik Partei tõusis Briti poliitikas, oli Liberaaldemokraadid koos Konservatiividega teine suur poliitiline partei. Samal ajal kui koalitsioon ja vähemus valitsused on olnud parlamendipoliitika juhuslik tunnusjoon, on üldvalimistel kasutatav esimene minevik-post-valimissüsteem kaldunud säilitama nende kahe osapoole domineerimise, kuigi igaüks on viimase sajandi jooksul tuginenud kolmandale parteile nagu Liberaaldemokraadid, et esitada parlamendis enamust. Konservatiivne-liberaalne demokraatide koalitsioonivalitsus oli ametis alates 2010. aastast kuni 2015. aastani, esimesed koalitsioonid tekkisid alates 1945. aastast. Koalitsioon lõppes 7. mail 2015 toimunud parlamendivalimiste järel, kus konservatiivide partei võitis 330 kohta, samal ajal kui nende koalitsioonipartnerid kaotasid kokku kaheksa kohta. Suurbritannia põhiseadus on kodeerimata, koosneb põhiseaduslikest konventsioonidest, põhikirjast ja muudest elementidest, näiteks ELi õigusest. Seda valitsussüsteemi, mida tuntakse Westminsteri süsteemina, on vastu võtnud teised riigid, eriti need, kes olid varem Briti impeeriumi osad.