Euroopa Teadusnõukogu
Euroopa Teadusnõukogu (inglise keeles European Research Council, lühendatult ERC) on Euroopa Liidu teadust rahastav organisatsioon. ERC asutati 2007. aastal Euroopa Komisjoni poolt Euroopa tippteaduse edendamiseks. Seda rahastatakse Euroopa Liidu teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide vahenditest. Kui seitsmendas teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis (2007–2013) oli ERC kogueelarve 7,5 miljardit eurot, siis kaheksandas teaduse ja innovatsiooni raamprogrammis ehk Horisont 2020-s (2014–2020) kasvas ERC eelarve 13,1 miljardi euroni. Käesolevas raamprogrammis "Euroopa Horisont" on ERC planeeritud eelarve üle 16 miljardi euro. Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetusi antakse välja avaliku konkursi korras kõikides teadusvaldkondades. Grandid eraldatakse uurimisrühma juhile ning tal on selle kasutamisel väga suur iseseisvus. Juhul, kui grandi saanud teadlane läheb ühest uurimisasutusest teise, võib ta uurimistoetuse endaga kaasa võtta (uurimistoetuse liikuvuse ehk inglise keeles money follows researcher printsiip). ERC grandid on rahaliselt mahult suured. Seetõttu on ERC grantidele konkurss väga kõrge, edukuse määr (taotluste ja eraldatud grantide suhe) on keskeltläbi 12,5%. Uurimistoetuste mahu, suure konkurentsi ja rahvusvahelise hindamise, aga samuti grantide liikuvuse tõttu on ERC uurimistoetused ühed prestiižikamad teadusgrandid. Nende saajaid hinnatakse kõikjal kõrgelt ning neil on head väljavaated edasises teadlaskarjääris. Euroopa teadusnõukogu grandihoidjatest on 6 teadlast saanud hiljem Nobeli auhinna. Euroopa teadusnõukogu loodud grandisüsteemi on kasutanud mitu riiki (nt Poola ja Eesti) mudelina enda uurimistoetuste süsteemi ülesehitamiseks või moderniseerimiseks. Eesti teadusagentuuris 2016. aastal välja töötatud grandikontseptsiooni üheks eeskujuks oli ERC grantide süsteem (suunatus teadlaskarjääri eri astmetel olevatele teadlastele, fikseeritud grandimahud). Samuti tugineb ETAGi 2019.a käivitatud arendusgrant ERC teostatavuse analüüsi toetuse (Proof of Concept) eeskujule.