Koroonapandeemiaga seotud puudujäägid
Koroonapandeemiast põhjustatud meditsiiniliste materjalide, tootmis- ja tarbekaupade puudus muutus kiiresti ülemaailmseks probleemiks, nagu ka ülemaailmsete tarneahelate katkestused, mis on seadnud proovile tarneahela vastupidavuse kogu maailmas. Enamikus riikides esines puudus isikukaitsevahenditest, nagu meditsiinimaskid ja -kindad, näokaitsmed ja desinfitseerimisvahendid, ning haiglavooditest, intensiivravi vooditest, hapnikuteraapia seadmetest, ventilaatoritest ja ECMO-seadmetest. Inimressursid, eriti meditsiinipersonal, võivad olla ammendunud epideemia tohutu ulatuse ja sellega seotud töökoormuse tõttu, koos saastumise, isolatsiooni, haigestumise või tervishoiutöötajate suremuse tõttu tekkinud kadudega. Territooriumid on pandeemiaga toimetulekuks erinevalt varustatud. On võetud mitmesuguseid erakorralisi meetmeid varustuse taseme tõstmiseks, näiteks ostud, samas kui on esitatud üleskutseid annetuste tegemiseks, kohalike 3D-valmistajate, vabatahtlike töötajate, kohustusliku kutsealuse või varude ja tootmisliinide konfiskeerimiseks. Erinevate riikide ja riikide vahel on teatatud pakkumissõdadest nende esemete pärast, kus hinnad on tõusnud, kohalikud omavalitsused on tellimusi konfiskeerinud või müüv ettevõte on need tühistanud, et suunata need kõrgema pakkumise tegijale. Mõnel juhul on meditsiinitöötajatele antud korraldus mitte rääkida nendest ressursside puudujääkidest. Kuna piiramata intensiivraviosakonna vajadused on hinnanguliselt umbes 50 korda suuremad kui enamikus arenenud riikides olemasolevad intensiivraviosakonna voodid ja ventilaatorid, julgustasid rahvatervise eestkõnelejad ja ametnikud kodanikke sotsiaalse distantseerumise abil kõverat tasandama. Samuti on kutsutud üles suurendama tervishoiu võimsust hoolimata puudusest.