Äikesepilve kujunemine
Äike tekib rünksajupilvede ehk äikesepilvede korral. Äikesega kaasnevad tavaliselt hoogvihmad, rahe ja tugevad tuuleiilid. Äikesepilv on ülisuur elektriakumulaator. Äikesepilv on rünkpilv, mille alumises osas asuvad negatiivsed ja ülemises positiivsed laengud. Kuna äikesepilve sisse koguneb suur hulk õhuelektrit, siis hakkavad füüsikaseadusele vastavalt erinimelised laengud tõmbuma. Pilve ülemise osa positiivsed laengud hakkavad vastastikku tõmbuma pilve alumises osas olevate negatiivsete laengutega. Samuti hakkavad omavahel tõmbuma pilve negatiivsed laengud maapinnal olevate positiivsete laengutega. Kõige enam on ohus kõrgemad hooned, majade katused ja puude ladvad. Pilves olev õhk aga ei suuda enam ühel hetkel takistada erinimeliste laengute ühinemist ja tekib välk. Äikeseelektri päritolu ja selle paiknemist pilves seletavat mudelit nimetatakse äikeseteooriaks. Väidetakse, et Maa atmosfääris on korraga umbes 2000 äikest 100 pikselöögiga igas sekundis. Iga päev on umbes 40 000 äikesetormi, millest vaid 1% on ohtlikud.