Jaluit-Gesellschaft
Jaluit-Gesellschaft oli Saksamaa aktsiaselts, mis asutati 21. detsembril 1887 peakorteriga Hamburgis. Seltsi eesmärk oli võtta üle Okeaanias Jaluiti atollil asuv peafaktooria, mida varem olid juhtinud Deutsche Handels- und Plantagengesellschaft der Südeeeinseln ja firma Robertson & Hernsheim Hamburgis. Selts tegeles ka Jaluiti ning Gilberti saarte (praegu Kiribati) ja Karoliinide vahelise kaubanduse ja laevasõiduga. Ta omandas Marshalli saarte ja eriti Jaluiti atolli kaubanduses peaaegu monopoolse seisundi. Põhikapital moodustas 125 000 riigimarka. Jaluit-Gesellschaft võttis enda kanda protektoraadi halduskulud ning sai selle eest õiguse omandada peremeheta maad, tegelda pärlipüügiga ning ekspluateerida guaanovarusid. Haldusega tegeles keiserlik maapeamees (Landeshauptmann) mõne alluva ametnikuga. Seltsil olid faktooriad Marshalli saarte 33 saarest 18-l. Ta tegeles kabotaažiga, ostes koprat ning müües lääne kaupu ja vedades posti. Kompanii nimetas keisri nimel alamaid ametnikke. Aastal 1892 omandas selts ka protektoraadis paiknevad USA ettevõtted. Aastal 1900 maksis selts 12% dividende ning sai 151 955 riigimarka puhaskasumit. Firma konkurendid olid Austraalia kompanii Trading Company Burns Philp & Co ja Briti kompanii Pacific Island Company. Aastal 1906 loovutas Jaluit-Gesellschaft oma õigused kaevandada Nauru maa-alust fosforiiti 2000 naelsterlingi eest Briti kompaniile Pacific Island Company ning omandas osaluse selles ettevõttes, mis sai nüüd nimeks Pacific Phosphate Company. Peale selle pidi Pacific Phosphate Company maksma iga kaevandatud tonni fosforiidi eest teatud osa Jaluit-Gesellschaftile ning väiksema osa naurulastele.