Kiirgavus
Kiirgavus (inglise keeles radiant exitance), tähis M e {\displaystyle M_{\text{e}}} , on radiomeetrias kiirgusallika pinnaühikult lähtuv kiirgusvoog: M e = Φ e A , {\displaystyle M_{\text{e}}={\frac {\Phi _{\text{e}}}{A}},} kus Φ e {\displaystyle \Phi _{\text{e}}} on pinnalt A {\displaystyle A} lähtuv kiirgusvoog. Kiirgavuse mõõtühik on vatt ruutmeetri kohta (W/m2). Kui kiirgavus on pinna punktides erisugune, kirjeldab seda suurust kiirgusvoo ja pinnaelemendi tuletiste jagatis: M e = d Φ e d A , {\displaystyle M_{\text{e}}={\frac {\mathrm {d} \Phi _{\text{e}}}{\mathrm {d} A}},} kus d Φ e {\displaystyle \mathrm {d} \Phi _{\text{e}}} on antud punkti sisaldavalt lõpmata väikeselt pinnaelemendilt d A {\displaystyle \mathrm {d} A} lähtuv kiirgusvoog. Kiirgavust võib vaadelda ka kui energiat d Q , {\displaystyle \mathrm {d} Q,} mis ajaühikus d t {\displaystyle \mathrm {d} t} pinnaelemendilt kiirgusega üle kandub: M e = d 2 Q d A ⋅ d t . {\displaystyle M_{\text{e}}={\frac {\mathrm {d} ^{2}Q}{\mathrm {d} A\cdot \mathrm {d} t}}.} Märkus. Kui vaatluse all on ainult radiometrilised suurused, siis kiirgavuse ja kiirgusvoo tähistes indeksit e (ingl energetic) ei kasutata. Kiirgavusele kui radiomeetrilisele suurusele vastab fotomeetrias valguskiirgavus.