Stirnase kihistu
Stirnase kihistu (inglise Stirnas Formation) on ordoviitsiumi ladestu Lasnamäe lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1976. Kihistu stratotüüp on Stirnas 18 puurauk, kus kihistu kivimid on esindatud 978..988 meetril. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Salduse kihistu neostratotüüp, kus kihistu kivimid on esindatud 1096..1107.5 meetril. Kihistu on nime saanud praeguse Gudenieki valla aladel asunud endise Stirnase küla järgi. Eestis esineb kihistu maa lõunaosas, Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 10 meetrit. Kihistu koosneb kirjuvärvilisest lubjakivist. Allpool on kihistu kivimid tavaliselt punased, üleval aga hallid. Kohati sisaldab kihistu ka dolomiiti või mergli vahekihte. Kihistu lubjakivid on suure savisisaldusega.