Heinrich Himmler
Heinrich Luitpold Himmler (7. oktoober 1900 München – 23. mai 1945 Lüneburg) oli Saksamaa poliitik, ja Schutzstaffeli juht. Talle kui Reichsführer-SS-ile (RFSS und ChdDtPol) allusid Saksamaa politsei- ja julgeolekujõud. Heinrich Himmler sündis kooliõpetaja Joseph Gebhard Himmleri keskmise pojana. Vanem vend Gebhardt sündis 1898 ja noorem, Ernst, sündis 1905. Isa õpetas teiste hulgas Wittelsbachide suguvõssa kuuluva Baieri printsi Arnulfi ainsat poega, 1884 sündinud Baieri Heinrichit, kes nõustus hakkama Heinrich Himmleri ristiisaks. Tema järgi Heinrich Himmler ka nimetati. Pärast Landshuti keskkooli lõpetamist 1918 suunati ta Esimese maailmasõja ajal 11. Baieri rügementi kadetiks, kuid ta ei jõudnud sõjategevuses osaleda. Sõjas langes tema ristiisa, kes oli pälvinud palju autasusid. Sõja kaotus tõmbas kriipsu peale Himmleri unistustele saada ohvitseriks. 1919–1922 õppis ta agronoomiat Müncheni Tehnikaülikoolis. Sellele järgnes lühike praktika talus. Himmler huvitus tollal ühtlasi liikumisest "tagasi loodusesse" ning tal olid maaelu suhtes romantilised ettekujutused. Ta ühines artamanide rahvaliikumisega, mis maaelu propageeris, aga segas ühtlasi rassismiga. Himmlerist sai üks selle liikumise liidritest. Hiljem ühines see liikumine natsiparteiga. Õpingute ajal liitus ta Vabakorpuste liikumisega "Keisririigi sõjalipp" (Reichkriegsflagge) ja 1923 astus ta Rahvussotsialistlikku Parteisse. Selle kaudu liitus ta tekkiva Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei sõjalise tiiva Sturmabteilungi (SA-ga). Ta osales ka 1923. aasta novembris Õllekeldri riigipöördekatses. 1926 tutvus ta Margarethe Siegrothiga (sündinud Boden), kes oli temast 7 aastat vanem ja lahutatud. Nad abiellusid 3. juulil 1928. Abielust sündis üks laps, tütar Gudrun (8. augustil 1929). Hiljem lapsendasid nad poja, kelle vastu Himmler huvi ei tundnud, tütart seevastu jumaldas. Nad asusid 1940 lahku elama, kuid ei lahutanud. Samal ajal hakkas Himmler lähedalt suhtlema oma sekretäri Hedwig Potthastiga, kellega asus 1941 koos elama. Kooselust sündis kaks last, poeg Helge (1942) ja tütar Nanette Dorothea (1944). Ta on külastanud Eestit umbes 27 korda, esimest korda 19. septembril 1941. Ta pidas enamus eestlasi germaanideks.