Nama keel
Nama keel, Khoekhoegowab (endise nimetusega hotentoti või damara keel, mõnedes allikates khoekhoe keel) kuulub khoisani keelkonda keskkhoisani keelte hulka . Seda kõneldakse Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Botswanas. Nama keeles on kasutusel ladina kiri. Nama keele rääkijaid on 251 100: Namiibias räägib seda keelt 200 000 inimest, Lõuna-Aafrika Vabariigis 50 900 ja Botswanas 200 inimest. Nendes riikides räägitakse nama keelt enim Oranje jõe ja Namakwalandi piirkonnas . Nama keel on oma rääkijate arvu poolest khoisani keelte seas üks elujõulisemaid. Nama keel on Namiibia riigikeel. Nama keelt õpetatakse alg- ja põhikoolides, Namiibia Ülikoolis on seda keelt võimalik õppida doktoriõppe tasandini; loodud on namakeelsed raadiosaated ja grammatika ning välja antud sõnaraamatuid. Piibel tõlgiti nama keelde 1966. aastal. Keel on kasutusel ka asjaajamiskeelena. Nama keelel on neli dialekti: kesk-damara, damara, namidama ja sesfonteini damara.