Kahekroonine münt (1930)
1930. aastal vermitud kahekroonine münt on Eesti Vabariigi esimene väärismetallist münt. Münt oli mõeldud kasutamiseks igapäevases käibes (käibis 20.02.1930–25.03.1941) ning neid vermiti Riigi Trükikojas 1 276 455 tükki.[viide?] 20. veebruaril 1930 käibele tulnud münt valmistas rahvale pettumuse – kuna tegu oli Eesti esimese hõberahaga, siis oli seda palju reklaamitud ja rahva ootused olid kõrged. Kui münt lõpuks käibesse jõudis, siis leiti, et see on eestlastele solvav – kujunduse kesksel kohal on Toompea lossi müürist väljaulatuv dansker, mida on kasutanud meie rahvavalitsejad.[viide?] Vastavalt kehtinud seadusele tuli 1- ja 2-kroonised mündid vermida sulamist, milles on vähemalt 500 tuhandikku hõbedat. Nende müntide valmistamiseks vajaminev hõbe osteti Inglismaalt hinnaga 63 kr/kg, kokku ligi üheksa tonni. Müntide valmistamiseks kulus sellest 7728,122 kg.[viide?] Ligatuurina kasutati 1926. aasta 10-margaseid, mida kulus kokku 8228,081 kg, hinnaga 57 senti kg. Kõik kulud kokku olid 528 428,4 krooni, mille eest saadi 1 276 455 käibemünti ja 1000 proovimünti, seega ühe mündi hinnaks tuli 41 senti, mis on ligikaudu 20% nimiväärtusest.[viide?] Münditoorikud valmistati Arsenalis.[viide?]