Tõrva kõrtsihoone
Tõrva kõrtsihoone on ajalooline maakivist ehitis Lõuna-Eestis Tõrva linnas. Seda peetakse Tõrva üheks esimeseks tänaseni säilinud ehitiseks ning linna sümboliks. Kõrtsihoone ehitati esmakordselt Pärnu–Tartu ja Viljandi–Valga maantee ristumiskohale 1834. aastal. Algselt oli hoone valmistatud puidust ning see kuulus tollase Patküla mõisa omandisse. 1890. aasta sügisel põles vana puidust kõrtsihoone maha ning hoone ehitati taas üles maakivist. Kõrtsihoones tegutses kõrts ning tall. Ümberehitatuna oli kõrtsihoone pikk krohvimata dekoratiivselt laotud maakivihoone, mis kaetud poolkelpkatusega. Uste ja akende avad olid historitsismile omaselt markeeritud valgete krohviraamistustega. Enamus hoone algsest väljanägemisest on restaureeritult säilinud tänaseni. 19. sajandi viimasel veerandil oli kõrtsihoone omanik ja kõrtsipidaja ning hobupostijaama ülem tollal Tõrva lähistel asuva Riiska talu omanik Hugo Wecram. Sajandi lõpus ostis kõrtsihoone läti rahvusest ärimees Zakrits, kes tellis uue kõrtsipidajana seniste savi- ja puunõude asemele klaaskannud ja fajansstaldrikud, mille alla oli varguste ennetamiseks graveeritud "Tõrva kõrtsist varastatud". Pärast Teist maailmasõda tegutsesid hoones einelaud ja Tõrva Tarbijate Kooperatiivi kauplused. Aastatel 1998–2000 renoveeriti Tõrva linna omandisse kuuluv kõrtsihoone, mille käigus vahetati välja hoone sarikad, laoti uus kivikatus ning restaureeriti hoone maakividest müüritis. 2017. aasta seisuga tegutsevad hoones infopunkt, kaks lillepoodi, postkontor, juuksur, bussijaam ja Musta Kõutsi Kõrts (bistroo), suletud on varem samas tegutsenud Swedbanki harukontor.