Lakk
Lakk on vedelik, mille kuivamisel moodustub kelme. Lakk sisaldab peale kelmet moodustava aine lahustit ja muid komponente. Mõistet lakk kasutatakse mitmete kõvade ja potentsiaalselt läikivate viimistluste jaoks mida pannakse näiteks puidu peale. Lakid jagunevad eri rühmadesse. Mõiste lakk pärineb sanskriti sõnast lākshā (लाक्षा), mis tähistab numbrit 100 000, lakki tootvat putukat kilptäid ja nende punast vaigust eritist, mis sisaldab šellakit. Šellak on vaik, mida kasutati puidu viimistlemiseks iidses Indias ja naaberpiirkondades. Aasia lakk, mida võib nimetada "päris lakiks", on tehtud töödeldud, värvitud ja kuivatatud värnitsa-mürgipuu vaigust. Sellist lakki pannakse mitme kihina alusele, mis on tavaliselt puidust. See kuivab väga kõva ja sileda pinnaga kihiks, mis on vastupidav, veekindel ja atraktiivne katsumiseks ja vaatamiseks. Aasia lakile maalitakse vahel pilte, inkrusteeritakse koori (või muid materjale), või nikerdatakse, lisaks tolmutatakse kullaga ja viiakse läbi edasisi dekoratiivsed meetodeid. Tänapäeva tehnikates märgib sõna lakk läbipaistvaid, värvitud või värvimata puidu viimistlusi, mis kuivavad lahusti aurustumise või kõvendamisprotsessi käigus ja toodavad kõva, vastupidava kaitsekihi. Viimistlus võib olla ükskõik millise läikega, väga matist kuni kõrge läikeni ja seda saab veelgi lihvida vastavalt vajadusele. Samuti on sõna lakk kasutatud "lakk värvi" jaoks, mis on värv, mis tavaliselt kuivab paremini kõval ja siledal pinnal.