Kennitala
Kennitala (lühend kt.) on Islandil kasutatav isikukood. Kennitala antakse nii Islandi kodanikele sündides, Islandil elavatele välismaalastele registreerides ja ka organisatsioonidele. Kennitala võeti kasutusele 1987. aastal, vahetades välja senise nime baasil kasutava koodi. Kennitala koosneb kümnest numbrist. Esimesed kuus moodustavad isiku sünnikuupäeva, seitsmes ja kaheksas valitakse suvaliselt vahemikus 20–99, üheksas on kontrollnumber ja kümnes on sünnisajand (9 = 1900–1999, 0 = 2000–2099). Tavaliselt kirjutatakse kennitalad sünnipäeva ja teiste numbrite vahele sidekriipsuga, näiteks 120174–3399. Üldvalem on seega D1D2M1M2Y1Y2R1R2PC. Kontrollnumbri valem on: P 0 = ( 3 D 1 + 2 D 2 + 7 M 1 + 6 M 2 + 5 Y 1 + 4 Y 2 + 3 R 1 + 2 R 2 ) mod 1 1 {\displaystyle P_{0}=(3D1+2D2+7M1+6M2+5Y1+4Y2+3R1+2R2){\bmod {1}}1} P = { 0 , kui  P 0 =0 11 − P 0 , vastasel korral {\displaystyle P={\begin{cases}0,&{\text{kui }}P_{0}{\text{=0}}\\11-P_{0},&{\text{vastasel korral}}\end{cases}}} Kennitala disaini järgi saab ühel päeval sündinud olla kuni 80 inimest. Kennitalat kasutatakse ka organisatsioonide ja ettevõtete registreerimiseks, kasutades registrisse kandmise kuupäeva. Et ei tekiks konflikti inimestega, liidetakse esimesele numbrile 4 (näiteks 25. kuupäeva korral 65). Kennitala sarnaneb teiste Euroopa riikide isikukoodidega, kuid Islandil kasutatakse seda eriti laialdaselt – näiteks ettevõtetes ja haridusasutustes ei kasutata siseseid isikutuvastussüsteeme, vaid riiklikku kennitalat, ning pangateenused nõuavad kennitala kasutamist. Ka Islandi internetipangateenustes saab võrrelda nimesid numbritega. Kuna kennitala on vägagi avalik, ei kasutata seda autentimiseks. Kuna Islandi riiklik register on täielik, ei ole riigis vaja pidada rahvaloendusi: rahva statistika saab lihtsalt andmebaasist.