Mīshāl ʻAwn
Mīshāl Naʻīm ʻAwn (araabia keeles ميشال نعيم عون‎; sündinud 18. veebruaril 1935) on Liibanoni sõjaväelane ja poliitik, Liibanoni president aastatel 2016–2022. Liibanoni parlament valis ta ametisse alles 46. istungil ning sellega lõppes 29 kuud kestnud patiseis. Ta on maroniidi kristlane ja erakonna Vaba patriootlik liikumine asutaja. Mīshāl ʻAwn nimetati 1984. aastal Liibanoni relvajõudude juhatajaks. Ta oli aastatel 1988–1990 Liibanoni peaminister, ʻAwni nimetas valitsusjuhiks ning ajutiseks peaministriks ametist lahkuv president Amīn al-Jumayyil. Vastuoluline käik põhjustas korraga kahe konkureeriva valitsuse tekkimise, lisaks kindral ʻAwni valitsusele tegutses ka peaminister Salīm al-Ḩuşşi valitsus. ʻAwn kuulutas 14. märtsil 1989 Süüria armee vastu "vabadussõja". Süüria väed vallutasid 13. oktoobril 1990 mitmeid ʻAwni territooriume, kaasaarvatud Baabdas asuva Baabda presidendipalee. Lahingutes hukkus sadu Liibanoni sõdureid ja tsiviilisikuid. ʻAwn pages Beirutis asuvasse Prantsusmaa saatkonda. Prantsusmaa rahuldas tema asüülitaotluse ning ta oli seal eksiilis 15 aastat, kuni 2005. aastani. ʻAwn naasis kodumaale 7. mail 2005, 11 päeva pärast Süüria vägede riigist lahkumist. 2006. aastal sõlmis ta Vaba patriootliku liikumise (VPL) juhina Hezbollah'ga "Vastastikuse mõistmise memorandumi", millega pandi alus seni kestvale liidule. Hoolimata ʻAwni ja Ḩāfiz̧ al-Asadi vahelisest verisest ajaloost külastas ʻAwn 2009. aastal Hafizi poja Bashshār al-Asadi juhitavat Süüriat. ʻAwn valiti 2005. aastal parlamendi liikmeks. Ta juhtis parlamendis lisaks VPL-le ka suuremat, 27-liikmelist Reformi ja Muutuse blokki, mis oli sellel ajal parlamendis suuruselt teine liit. Ta kandideeris 2014. aasta presidendivalimistel, kus tema peamised rivaalid olid Samir Geagea, Suleiman Frangieh Jr. ja Henri Helou. Üle kahe aasta veninud valimised lõppesid 2016. aastal ʻAwni võiduga ning ta nimetati Mīshāl Sulaymāni mantlipärijaks.