Bengt Klasson Horn
Bengt Klasson Horn af Åminne (10. november 1623 Vikhus – 7. veebruar 1678 Riia) oli Rootsi poliitik ja väejuht, vabahärra. Bengt Horni vanemad olid riiginõunik ja Åminne vabahärra Klas Kristersson Horn (1587–1651) ja Sigrid Oxenstierna (1590–1644), kelle vend Bengt Oxenstierna (1591–1643) ja poolvend Gabriel Oxenstierna (1586–1656) olid kõrgetel ametikohtadel Eesti, Liivi- ja Ingerimaal. Tema vend Krister Klasson Horn (1622–1692) oli samuti riigitegelane, vanaisa Krister Klasson Horn (1554–1612) oli Rootsi saadik Täyssinä rahu sõlmimisel ja vanavanaisa Klas Kristersson Horn (1518–1566) Viiburi asehaldur ja admiral, kes sai 1561. aastal Åminne ehk Joensuu mõisa vabahärra tiitli. 1647. aastal määrati Horn Blå rügemendi kapteniks, 1653 ülendati ooberstiks ja 1656 kindralmajoriks. Aastast 1656 oli ta Eestimaa kuberner, 1660 sai riiginõunikuks ja juhtis 1661. aastal Rootsi delegatsiooni Kärde rahu sõlmimisel. Aastatel 1672–1674 oli Horn Eestimaa kindralkuberner, 1674 Svea õuekohtu president ja 1677 ülendati feldmarssaliks. Åminne vabahärra Bengt Hornile kuulusid Ekebyholmi loss Norrtäljes, Koivaliina (Adsel), Mustiala (Tammela), Viki (Wijk), Edshammari (Edsshammer), Ridö (Ryda), Djursö (Diurssöö), Frössviki (Frösswyck) ja teised mõisad.