Biotehnoloogia ajalugu
Biotehnoloogia ajalugu kirjeldab märkimisväärseid sündmusi biotehnoloogia ajaloos. 8000 eKr karjakasvatus ja põllupidamine 7000 eKr õlle pruulimine, veini fermenteerimine ja leiva küpsetamine pagaripärmi abil 8000–3000 eKr jogurti ja juustu valmistamine piimahapet tootvate bakterite abil 500 eKr Hiinas kasutatakse antibiootikumi: hallitunud sojaoa kaunad koeranaela ravis 250 eKr kreeklased kasutavad mitmevälja külvisüsteemi mulla viljakuse parendamisel 100 eKr Hiinas kasutatakse insektitsiidi 1322 araabia sõjapealik kasutab kunstlikku seemendamist tugevama hobusetõu aretamisel 1590 Zacharias Jansen leiutab mikroskoobi 1663 Robert Hooke avastab raku 1675 Antoni van Leeuwenhoek avastab bakterid 1761 Joseph Kölreuter ristab edukalt eri liiki viljataimi 1797 inglise kirurg Edward Jenner inokuleerib last viraalse vaktsiiniga rõugete vastu 1830 avastatakse valgud 1833 avastatakse ensüümid ja rakutuum 1835–1855 saksa teadlased Mathias Schleiden ja Theodor Scwann esitavad seisukoha, et organismid koosnevad rakkudest ning saksa patoloog Rudolf Virchow lisab, et iga uus rakk saab alguse rakust 1857 Louis Pasteur toob fermentatsiooni põhjusena välja bakterite elutegevuse 1859 Charles Darwin publitseerib oma teooria evolutsioonist ja looduslikust valikust 1863–1865 lõpetab Gregor Mendel oma katsed hernestega ja järeldab, et alleelid antakse vanemailt järglastele. Tema avastusi ignoreeritakse 20. sajandi alguseni, siiski peetakse teda geneetika isaks. 1877 Robert Koch tuvastab ja identifitseerib baktereid 1878 Gustaf de Laval leiutab tsentrifuugi 1879 Walther Flemming rajab tsütogeneetika kui avastab kromatiidid 1883 esimene rõugevaktsiin 1909 geenid seostatakse pärilike haigustega 1911 ameerika patoloog Peyton Rous avastab esimese vähki põhjustava viiruse 1914 Inglismaal Manchesteris kasutatakse baktereid reovee puhastamisel 1915 avastatakse bakteriofaagid ehk bakteriaalsed viirused 1919 Ungari agrikultuuri insener kasutab biotehnoloogia mõistet 1928 Alexander Fleming avastab esimese antibiootikumi, penitsilliini 1930 Ameerika Ühendriikide Kongress võtab vastu akti, mis võimaldab patenteerida taimede ristamise tulemusi 1933 Henry Wallace loob kommertsiaalse maisi, mistõttu seemnete varumine pole enam vajalik. 1945 moodustab 78 protsenti USAs kasvatavast maist kommertsiaalne mais 1944 Oswald Avry ja kolleegid tuvastavad DNA kui pärilikkuse kandja 1953 ajakiri Nature avaldab James Watsoni ja Francis Cricki manuskripti, mis kirjeldab DNAd kaksikheeliksina 1960 avastatakse mRNA ja luuakse mRNA:DNA hübriidid kasutades komplementaarsuse printsiipi 1965 inimese ja hiire rakk sunnitakse liituma 1966 seletatakse geneetiline kood; kolm nukleotiidi moodustavad koodoni, mis lülitab ühe kahekümnest aminohappest valgu koosseisu 1970 restriktsiooniliste ensüümide avastamine 1973 ameerika biokeemikud Stanley Cohen ja Herbert Boyer viivad läbi esimese eduka DNA rekombineerimise eksperimendi 1977 esmakordselt ekspresseeritakse inimese geen bakteris 1978 toodetakse rekombinantset inimese insuliini 1979 sünteesitakse inimese kasvuhormoon 1980 said Paul Berg, Walter Gilbert ja Frederick Sanger Nobeli keemiaauhinna esimese rekombinantse molekuli loomise eest 1981 kloonitakse edukalt hiiri 1982 FDA kiitis heaks esimese biotehnoloogilise ravimi – inimese insuliin toodetud bakteris 1983 ameerika biokeemik Kary Mullis leiutab PCRi – reaktsiooni, mis kasutab temperatuuri ja ensüüme, et toota piiramatus koguses geenifragmente 1984 sekveneeritakse HIV genoom 1986 kiidetakse heaks rekombinatoorne B-hepatiidi vaktsiin 1988 patenteeritakse transgeenne hiir. DNA kasutamine asitõendina kohtus 1990 algab 13 aastat väldanud Inimese Genoomi Projekt (Human Genome Project) 1992 embrüo testimine geneetiliste hälvete vastu 1996 laialdane muundatud maisi, soja ja puuvilja kasvatamine 1997 kloonitakse lammas Dolly täiskasvanud looma somaatilisest rakust 1998 pannakse alus inimese embrüonaalsetele tüvirakuliinidele 1999 sureb Jesse Gelsinger geeniteraapia eksperimendi käigus; edasisi eksperimente hakatakse piirama 2001 avaldatakse täielik inimese genoom 2003 kiidab Hiina heaks esimese vähivastase geeniteraapia protseduuri 2004 bioetanooli tootmine Iogeni poolt 2010 loovad teadlased J. Graig Venteri Instituudis esimese sünteetilise raku