Röövkala
Röövkala on kala, kes toitub teistest kaladest või muudest loomadest. Röövkaladele vastandatakse lepiskalu. Röövkalade hulka kuuluvad näiteks ahven, haug, koha ja lõhe. Röövkalad valivad saaki vastavalt selle küllusele, kuid eelistuste muutused ei pruugi olla proportsionaalsed muutustega saakloomastikus. Mõned röövkalad on muutunud tippkiskjaks. Mõnikord on täheldatud, et seesugused kalad hakkavad oma ökosüsteemi toiduahelat destabiliseerima, mistõttu sealne elustik vaesub. Näiteks USA Marylandi osariigis on selliseid probleeme tekitanud tähniline madupea [viide?], kes tavaliselt elab Ussuuri jõgikonnas. Hinnanguliselt on röövkalade arvukus tänapäeval kümnendik sellest, mis see oli enne tööstusliku kalapüügi algust. Suured röövkalad surevad suhteliselt kergesti välja, näiteks 65 miljonit aastat tagasi kriidi ja paleogeeni piiril toimunud suures väljasuremise laines kadus suuri röövkalu (nagu teisigi suuri röövloomi) ebaproportsionaalselt palju. Ning vastupidi: merelooduskaitsealade loomine soodustab eeskätt röövkalade arvukust. Kui Belize'is võeti Glover's Reefi atoll looduskaitse alla ja seal keelati kalapüük, siis suurenes seal 14 aasta jooksul kõige rohkem just röövkalade arvukus. Mõned tippkiskjad, näiteks haid ja tuunid, kuuluvad ka inimese toidulauale. Kuid sellega tuleb olla ettevaatlik, sest raskmetallide bioakumulatsiooni tõttu võivad nad sisaldada suures koguses elavhõbedat ja teisi mürke [viide?].