Tartu jesuiitide gümnaasium
Tartu jesuiitide gümnaasium oli jesuiitide 5-klassiline gümnaasium Tartus. Kool tegutses aastatel 1583–1601 ja 1611–1625. Jesuiitide gümnaasium asus endises Tartu Püha Katariina kloostris, mis koos Püha Katariina kirikuga asus Jakobi ja Laia tänava nurgal. Jesuiitide gümnaasium asutati Tartus jesuiitide domitsiiliumi (aastast 1585 Tartu jesuiitide kolleegium) juurde 18. aprillil 1583. 1583. aasta märtsikuu saabusid Tartusse Jesuiitide ordu Poola orduprovintsiaali Giovanni Paolo Campana juhtimisel jesuiidipaatrid Theodor Havkenscheid, Thomas Busaeus, Valentin Hengelius ja Johannes Ambrosius Völcker ning kaks ilmikvenda - Johannes Strunk ja Stepan Braun, Hollandist pärit paater Busaeusest saigi Tartu jesuiitide juht. Antonio Possevino jõudis Tartusse 1585. aasta hilissuvel ning Possevino töötas välja seminari õppetöö põhikorra ja kasvatuse reeglid. 1583. aastal õppis gümnaasiumis 30 kasvandikku, neist 3 sakslast, ülejäänud enamuses poolakad; teistel andmetel ka eestlasi ja valgevenelasi. Paater Maselli visitatsiooni ajal 1592. aastal oli gümnaasiumi kolmes klassis kokku 70 õpilast. Vastavalt jesuiitide õppekavale «Ratio studiorum» oli nende õppesüsteemis 3 astet: gümnaasium, filosoofia ja teoloogia. Gümnaasium jagunes omakorda: grammatika, mis hõlmas 5 õppeaastat ja 3 klassi. nn. humaniora, kaheaastane humaniora-kursus ja retoorika, kaheaastane retoorikakursus. 1600. aasta detsembriks, kui Södermanlandi hertsog Karl Rootsi-Poola sõjas Tartu ümber piiras olid gümnaasiumi õppejõud ja kõik õpilased Tartust läheneva sõja kartusel lahkunud. Tartu hõivamisel laskis hertsog Karl 1601. aastal linna jäänud jesuiidid (sh Johannes Esto) vangistada ning Rootsi saata. 1603. aastal, kui Rzeczpospolita väed Tartu tagasi vallutasid, jätkas jesuiitide kool tööd alles 1611. aastal 20 õpilasega. Järgmise Rootsi-Poola sõda taaspuhkemisel ja Tartu 1625. aasta augustis kapituleerumisel rootslastele, lõpetas kool ametlikult oma tegevuse 1625. aastal.