Voogamine
Voogamine on bakterite kooskõlaline kollektiivne liikumine üle tahke pinna pöörlevate viburite jõul. Voogamine saab toimuda tänu bakterite omavahelisele suhtlemisele, mille käigus muutuvad rakkude füsioloogia ja käitumine. Rakud kohanevad muutustega neid ümbritsevas keskkonnas, viies oma kasvu ja liikumise vastavusse teiste koloonias olevate rakkudega. Rakud moodustavad vibureid, millega kinnituvad üksteise külge ja ühinevad parvedeks ühise eesmärgi nimel: liikuda tahkel pinnal. Kolooniad liiguvad mööda pikitelge. Voogavate bakterite moodustatud kolooniatele on iseloomulikud korrapäraste vahedega kontsentrilised terrassid: samal tasandil asetsevad ühise keskmega ringjooned ja tsirkulaarne sümmeetria, mis meenutavad märklauda. Voogamist võib võrrelda biokilega: mõlemad kujutavad endast kooskõlalist sotsiaalset nähtust, mis nõuab rakkude diferentseerumist ja omavahelist suhtlust. Lisaks esineb paljudel voogavate bakterite liikidel omandatud resistentsus mitme antimikroobse aine, näiteks antibiootikumide suhtes.