Afyonkarahisar
Afyonkarahisar (2005. aastani Afyon) on linn Türgis Anatoolia lääneosas 250 km Ankarast edelas ning mööda raudteed 206 km Konyast loodes, Afyonkarahisari provintsi keskus. Geograafilised koordinaadid on 38°45′ N, 30°32′ E. Elanike arv on 2008. aasta andmetel 163 207. Aastal 1990 oli elanikke 98 618. Linn on unimagunakasvatuse keskus. Linna ametlikus nimes on liidetud hüüdnimi Afyon ('oopium') ja ajalooline nimi Karahisar ('must linnus'). Afyonkarahisari linnus linna kohal kõrguva kalju otsas pärineb hetiitidelt. Vana-Rooma ja Bütsantsi ajal oli linna nimi Akroinon või Akroinos. Aastal 740 toimus Akroinoni lahing, milles Bütsantsi keiser Leo III kaitses linna araablaste vastu. Linna vallutas Ikonioni sultan Kılıç Arslan I ning 1382 läks ta Osmanite riigi koosseisu, kus temast sai sandžaki keskus. Kreeka-Türgi sõja käigus vallutasid märtsis 1921 linna kreeklased; augustis 1921 läks see türklastele tagasi. Linnas on tervisveeallikad, arheoloogiamuuseum ja suur mošee Ulu Cami. Säilinud on Osmanite-aegseid maju. Seal valmistatavat kaimakki peetakse eriti maitsvaks, sest kohalikud lehmad söövad moonitaimi. Tuntud on kohalik marmor ja kohalikud sudžukid. Linnavõimud hoolitsevad puhtuse eest. Afyon oli üks esimesi Türgi linnu, kus on palju prügikaste. Linnast on pärit president Ahmet Necdet Sezer, kelle nime kannavad haigla ja Afyoni Kocatepe Ülikool.