Vürst-abtkond
Vürst-abt (saksa keeles Fürstabt) on tiitel vaimulikule, kes on kirikuvürst (nagu vürst-piiskop) feodaalüksuse, tavaliselt Saksa-Rooma riigi osariigi ex officio ilmaliku isanda tähenduses. Omanik aga ei pea piiskopi kiriklikku ametit. Määratud abtkond võib olla kas munkade või nunnade kogukond. Seega, kui tegemist on naistekloostriga, on abt-vürstkond üks väheseid juhtumeid, kus valitsemist saab piirata naissoost valitsejatega, tiitliga vürstinna-abtiss. Mõnel juhul oli omanik riigivürst (Reichsfürst), koha ja otsese häälega (votum virile) Riigipäeval. Enamik keisrile otsealluvaid abte, kandes küll "vürst-abti" tiitlit, omas vaid riigiprelaadi staatust kollektiivse häälega Riigipäeval. Riigiprelaadid olid Riigipäeval esindatud Švaabi ringkonna ja Reini kolleegiumi saadikutega, mõlemal oli üks kollektiivne hääl. Tegelikud vürst-abtid olid: Fulda abt, "keisrinna peakantsler" vastavalt keiser Friedrich II 1220. aasta dekreedile, ülendatud vürst-piiskopkonnaks paavst Benedictus XIV poolt 1752. aastal Prümi abt, ülendatud keiser Friedrich II poolt 1222. aastal, personaalunioonis Trieri piiskopkonnaga 1576. aastast Kempteni abt, kinnitatud kuningas Karl IV poolt 1348. aastal Murbachi abt, ülendatud kuningas Ferdinand I poolt 1548. aastal Stavelot-Malmedy abt Corvey abt, ülendatud vürst-piiskopiks 1792. aastal