Üksküla kirik
Üksküla Maarja kirik oli kirik Lätis Ükskülas. Praegu asub kirik Püha Meinhardi saarel. Esimene romaani stiilis kirik ja Üksküla linnus ehitati Meinhardi eestvõtmisel Gotlandi meistrite ja liivlaste poolt 1185.–1186. aasta paiku. Andris Caune järgi on esimesest kirikust säilinud üksnes vundamendi jäänused. Hoone mõõtmed olid 27x19 meetrit, sellel olid 1,45 meetri paksused seinad ja poolringikujuline apsiid. 1186. aastal sai sellest Üksküla piiskopi kirik, 1202. aastal viidi piiskopkonna keskus Riiga. Teine romaani stiilis paekivist kirik mõõtmetega 23x11x13 meetrit ehitati samasse paika 13. sajandil. 1550. aastal oli kirik varemetes. Mõisnik T. Schluknig müüs selle Riia linnale. Kirik taastati, kuid see hävis uuesti 1577. aastal Liivi sõjas. Kirik taastati 1630. aastal Rootsi kuninga Gustav II Adolfi eestvõtmisel. 1656. aastal hävitasid kiriku edasitungivad Aleksei I Mihhailovitši väed. Kirik taastati I. Hennekeni eestvõtmisel. Kirik hävitati Põhjasõjas (1700–1721) Šeremetevi vägede poolt. Kirik taastati hiljemalt 1739. aastaks. Kirik sai kannatada 1771. aasta Daugava üleujutuses. 1879–1880 toimusid arhitekt Johann Daniel Felsko projekti järgi kiriku ümberehitustööd, mille käigus lammutati läänemüür, laiendati löövi, aknad ja apsiid ehitati ümber gooti stiilis, ehitati juurde käärkamber ning kellatorn koos eeskojaga. Uus 400 inimest mahutav kirik pühitseti sisse 1880. aasta sügisel. Kirik hävitati lõplikult esimeses maailmasõjas 1915–1916 Saksa suurtükiväe poolt. Kirikusse maeti esimesed Liivimaa piiskopid Meinhard (1196) ja Berthold (1198). Bertholdi säilmed viidi Riia toomkirikusse 1229. või 1230. aastal ning Meinhardi säilmed 14. sajandi lõpus.[viide?] 1206. aastal maeti kirikusse liivlased Kirian ja Laian. Vana Üksküla asula alad ujutati üle Riia veehoidla rajamisega. 1976. aastal loodi kiriku ja linnuse varemete kaitseks tehissaar. 1999. aastal nimetati see Püha Meinhardi saareks.