Kullamaa Muusika Selts
Kullamaa Muusika Selts oli esimene eesti selts Läänemaal, mis tegutses Kullamaal aastatel 1884–1940. Seltsi tegevus taastati 23. aprillil 2004 Loit Lepalaane eestvedamisel. Seltsi asutasid 1884. aastal Kullamaa kihelkonna kooliõpetajad Jaan Veidermann (Vaikna vallakooli juhataja), Heinrich Uritamm (Koluvere-Laukna vallakooli juhataja), Jaan Kromel (Loodna vallakooli juhataja), Hans Habermann (tislermeister Koluverest), Karl Kasterbusch (tislermeister Kullamaalt), Gustav Kasterbusch (maalermeister Koluverest), Jaan (Jüri) Peetmann (Jõgisoo vallakirjutaja), Karl Reinvald (Kullamaa vallakirjutaja) ja Martin Kalff (Koluvere mõisavalitseja), kes koostasid palvekirja raha korjamiseks pillide ja nootide ostmiseks. Palvekirja kirjutajate ja asutajaliikmete kokkusaamise kohaks oli tolleaegne Jõgeva kõrts, mille rentnikuks oli Eesti Aleksandrikooli idee algataja, Eesti Kirjameeste Seltsi ja Viljandi Põllumeeste Seltsi asutajaliikme Hans Wühneri vend Peeter Wühner. Seal toimus ka kuulus habemete müümise lugu (Jaan Veidermanni habe müüdi 5 rubla ja Karl Kasterbuschi habe 10 rubla eest). Palvekirjale kirjutas 13. mail 1884 alla Kullamaa kihelkonna kohtuhärra ja koolivalitsuse peavanem, Loodna, Luiste ja Kääsla mõisaomanik Karl Ferdinand von Mohrenschild. Aastaga koguti 365 rubla. David Otto Wirkhausi vahendusel osteti Saksamaalt pillid. Kõige suurem annetaja (100 rubla) oli Koluvere lossi ja mõisaomanik, krahv Leon von Buxhoevden. Esimesed pilliõpetuse tunnid andis Kullamaa meestele Hans Wühner. Seltsi esimene orkestrijuht oli Kullamaa-Sillal pagarina töötav Peeter Tuuter, kelle muusikalised oskused pärinesid tsaariarmees Narva puhkpilliorkestris teenimise ajast. Kuna Tuuter oli läinud vene õigeusku, tekitas see Kullamaal suurt vastuseisu ja ta pidi loobuma orkestrijuhi ametist. Järgmised juhatajad olid Kullamaa köster Johannes Tobias (Rudolf Tobiase isa), Jüri Jõgis, Hans Habermann, Hans Lillesmägi, Agu Tarendi, Ilmar Leitalu ja Martin Lepberg. Selts algatas esimese Läänemaa laulupäeva korraldamise 1896. aastal Haapsalus. 2014. aastal avati Kullamaal seltsi asutajate mälestuseks ausammas.