Vee jaotumine maal
Suurem osa veest on koondunud maailmamerre, mis hõlmab katkematult kõiki maailma ookeane ja meresid ning katab Maa pinnast umbes 71%. Vesi on üks levinumaid ja tähtsamaid aineid Maal. See katab suurema osa meie planeedi pinnast ja moodustab hüdrosfääri. Hüdrosfääris olev vesi on pidevas ringluses: see vahetab kogu aeg nii asukohta kui ka olekut. Sellist vee ringliikumist nimetatakse veeringeks. Vee paneb Maal ringlema Päikeselt saadav energia, mis muudab vee oleku kas tahkest vedelaks või vedelast gaasiliseks ning paneb vee liikuma. Ookeanid toodavad hapnikku ning neelavad globaalsel soojenemisel tekkivat soojust. Maailmameri on põhiline tegur, mis mõjutab maailma kliimasüsteemi ning ilmastikuolusid. Vertikaalselt on hüdrosfääri ulatus ligi 20 km - ookeanisüvikutest kuni kõrgmäestikes esinevate liustikeni. Kõige rohkem vett on ookeanides.