Belgradi piiramine (1456)
See artikkel räägib 1456. aasta Belgradi piiramisest. Teiste Belgradi piiramiste kohta vaata artiklit Belgradi piiramine. Belgradi piiramine, Belgradi lahing või Nándorfehérvári piiramine (ungari: Nándorfehérvár ostroma või nándorfehérvári diadal, "Nándorfehérvári triumf"; serbia: Опсада Београда / Opsada Beograda) oli Belgradi sõjaline blokaad, mis toimus 4.–22. juulil 1456. Pärast Konstantinoopoli langemist 1453. aastal koondas Osmanite sultan Mehmed II oma ressursse Ungari kuningriigi alistamiseks. Tema vahetu eesmärk oli Belgradi linna (ungari: Nándorfehérvár) piirikindlus. Kindluse kaitset valmistas ette Temesi krahv ja Ungari kindralkapten János Hunyadi, kes oli kahel eelnenud aastakümnel pidanud palju lahinguid türklaste vastu. Piiramine kasvas suureks lahinguks, mille käigus juhtis Hunyadi ootamatut vasturünnakut, mis käis üle Osmanite laagri, sundides haavatud Mehmed II lõpuks piiramist katkestama ja taganema. Lahingul olid märkimisväärsed tagajärjed, kuna see stabiliseeris rohkem kui pooleks sajandiks Ungari kuningriigi lõunapiiri ja lükkas seega Osmanite edasitungi Euroopas oluliselt edasi. Kuna ta oli varem andnud kõigile katoliiklikele kuningriikidele korralduse palvetada Belgradi kaitsjate võidu eest, tähistas paavst võitu päeva mälestamiseks seaduse tegemisega. See tõi kaasa legendi, et katoliku ja vanades protestantlikes kirikutes korraldatud keskpäevane kellarituaal, mille paavst enne lahingut kehtestas, asutati võidu mälestuseks. Võidupäev, 22. juuli, on Ungaris sellest ajast peale olnud mälestuspäev.