Stereoisomeer
Stereoisomeerid (ehk ruumilised isomeerid) on sellised isomeersed molekulid, mille atomaarne koostis ja aatomite seosed molekulis on identsed, kuid need isomeerid erinevad teineteisest aatomite ruumilise orientatsiooni (konfiguratsiooni) poolest. Seda nähtust, et sarnane aatomite kooslus annab kaks või enam erineva mitteühilduva konfiguratsiooniga molekuli, nimetatakse stereoisomeeriaks. Orgaanilises keemias jagunevad isomeerid kahte põhiklassi: struktuuriisomeerid ja stereoisomeerid. Stereoisomeerid jagatakse omakorda järgmistesse klassidesse: Stereoisomeeride korral aatomite järjestus molekulis on küll sama, kuid aatomite paigutus ruumis (konfiguratsioon) on erinev geomeetrilised isomeerid, need on cis- ja trans ehk E- ja Z- isomeerid, mis esinevad, kui tegemist on kaksiksidet või tsüklit (need ei võimalda vaba pöörlemist) sisaldavate molekulidega; näide: maleiinhape (vasakul) ja fumaarhape (paremal) on triviaalnimetused (Z)- ja (E)-buteendihapetele optilised isomeerid saavad esineda, kui molekul on kiraalne enantiomeerid, kui molekulis esineb üks asümmeetria tsenter; näide piimhappe enantiomeerid: (S)-(+)-piimhappe (vasakul) ja (R)-(–)-piimhappe (paremal) peegelpildid on mitteühitatavad (siin must kolmnurk märgib tasapinnast ette ja triibutatud kolmnurk tasapinnast taha suunatud sidet) diastereomeerid (ehk σ-diastereomeerid), kui esineb kaks või rohkem stereokeset, ja omavahel on diastereoisomeerid need, mis ei ole üksteise peegelpildid (optilist aktiivsust ei oma meso-ühend). Näide. Kahe asümmeetrilise tsentriga viinhappe isomeersed molekulid: D- ja L-viinhape on enantiomeerid, mille mõlema suhtes sümmeetriatasandit omav (ei oma optilist aktiivsust) meso-viinhape on diastereomeer. "D" ja "L" on pärit ladinakeelsetest sõnadest dexter (paremal) ning laevus (vasakul). Pöördisomeeria on seotud aatomite või aatomite rühmade ümber üksiksideme pöörlemise takistusega; vastavaid struktuure nimetatakse konformeerideks ja rotameerideks