Gorsti lade
Gorsti lade on Siluri ladestu Ludlow'i ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Shropshire'is asuv Gorsty küla. Lademele andsid aastal 1980 nime Charles H. Holland, James D. Lawson, Victor G. Walmsley ja Dennis E. White. Lademe alumist piiri määratleb märgib graptoliitide Saetograptus (Colonograptus) varians ja Neodiversograptus nilssoni ilmumine Pitch Coppice'i kivimurrus Ludlow lähistel, ent täpsemalt määratleb seda seal Much Wenlocki lubjakivikihistu kõva sõlmja struktuuriga lubjakivi asendumine Lower Eltoni kihistu pehmete kiltadega. Lademe ülempiiri märgib graptoliitide Saetograptus leintwardinensis leintwardinensis ilmumine Sunnyhilli kivimurrus Ludlow lähistel, lisaks veel brahhiopoodide Kirkidium knightii ja Strophonella euglypha ning mitmete koralliliikide kadumine või haruldaseks muutumine. Täpsemalt määratleb seda aga Homeri lademesse kuuluva Upper Bringewoodi kihistu sõlmjate lubjakivide asendumine Ludfordi lademesse kuuluvate litoloogiliselt sarnaste, ent kivististe koosseisult erinevate Lower Lentwardine'i kihistu kivimitega viimase alampiiri moodustava õhukeses kildakihis. Gorsti lade lasub Homeri lademel ja see lamab Ludfordi lademe all. Lademe vanus on 422,9...421.3 miljonit aastat. Eestis vastab sellele Paadla lade, välja arvatud selle noorim osa. Gorsti lademe moodustamise ajal leidis aset hapnikuvaegusest ja ookeanide veetaseme langusest tingitud Mulde väljasuremine. Sündmusele vastab Fröeli kihistu moodustumine Gotlandi saarel. Oletatakse aga, et muudatused konodontide faunas on põhjustatud pigem muudatustest settimistingimustes, kui reaalsest liikide kaost.