Saksimaa Nõukogude Vabariik
Saksimaa Nõukogude Vabariik (saksa keeles Räterepublik Sachsen) on nimi, mida mõnikord kasutatakse lühiajalise tunnustamata nõukogude riigi kohta, mis loodi endises Saksimaa kuningriigis pärast Saksa Keisririigi kokkuvarisemist I maailmasõja lõpus. Novembrirevolutsiooni esimestel nädalatel võtsid tööliste ja sõdurite nõukogud kontrolli paljudes Saksimaa linnades. Kuna mõned liikmed soovisid luua nõukogude stiilis kommuunvalitsust, teised aga parlamentaarset vabariiki, tekkisid suured sisemised lahkarvamused, mis põhjustasid kahe rühma lõhenemise. 1919. aasta veebruari alguses toimusid riigikogu Volkskammeri valimised, milles mõõdukad saavutasid kontrolli. 1919. aasta märtsis toimunud Kappi putši vägivallapuhangu tõttu saatis riigi valitsus sunniviisiliselt viimased töölisnõukogud Leipzigis laiali, mis tähistas "nõukogude vabariigi" lõppu. Saksimaa võttis Weimari vabariigi osariigina vastu demokraatliku põhiseaduse. Viited "Saksimaa Nõukogude Vabariigile" on haruldased nii selle perioodi ajaloos kui ka samaaegsetes allikates. Enamik räägib üksikutest nõukogudest suuremates linnades, nagu Dresden, Leipzig ja Chemnitz, mitte ühest Saksi vabariigist.