Javier Solana
Francisco Javier Solana de Madariaga (sündinud 14. juulil 1942 Madridis) on Hispaania poliitik ja diplomaat. Tema vanaisa Rogelio de Madariaga y Castro nõbu oli kuulus Hispaania diplomaat Salvador de Madariaga (1886–1978). Javier Solana oli 1999–2009 Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Liidu Nõukogu ja Lääne-Euroopa Liidu (WEU) peasekretär. Solana sündis keemiaprofessori Luis Solana 5 lapsest kolmandana. Isa suri, kui Javier ei olnud veel kahekümnenegi. Vanem vend Luis Solana oli vangis oma Franco-vastase poliitilise tegevuse tõttu, aga hiljem sai temast Hispaania telekommunikatsioonitööstuse juht ja Trilateraalse komisjoni üks esimesi sotsialistist liikmeid. Solana lõpetas katoliikliku keskkooli ja astus Complutense ülikooli. Tudengina karistati teda 1963 selle eest, et ta organiseeris opositsioonimeelse foorumi Ülikooli Uuendamise Nädal. 1964 astus ta salaja Hispaania Sotsialistlikku Töölisparteisse, mille Franco oli 1939 keelustanud. Samal aastal lõpetas ta ülikooli ja jätkas enda täiendamist Suurbritannias. 1965 läks ta USA-sse, kus õppis mitmes ülikoolis 6 aastat. Seal osales ta Vietnami sõja vastastes protestides ja sai Välistudengite Assotsiatsiooni presidendiks. 1971 kaitses ta Virginia ülikoolis doktoritöö teemal "Ülivoolava heeliumi lihtsa ergastatud spektri teooria: prootoni eluiga". Järgmisel aastal tuli ta Hispaaniasse tagasi ning sai Madridi ülikoolis tahke keha füüsika lektoriks ja 1975 Complutense ülikooli professoriks. Ta on avaldanud üle 30 teadustöö ja kuni 1990. aastate alguseni kaitsti tema juhendatud doktoritöid. Kuni 1977 töötas Javier Solana füüsikaprofessorina Madridis Complutense ülikoolis. Seejärel valiti ta Sotsialistliku Töölispartei esindajana Hispaania parlamenti. Ta on olnud Hispaania kultuuriminister (1982–1988), haridusminister (1988–1992) ja välisminister (1992–1995). Ühtlasi oli ta 1985–1988 parlamendi spiiker. Enne Hispaania liitumist NATO-ga 1982 oli Solana liitumise äge vastane. Aastatel 1995–1999 oli ta NATO peasekretär. 2009. aasta juulis teatas ta, et ei soovi pärast ametiaja lõppemist oktoobris Euroopa välispoliitikajuhi kohal jätkata. Sõjakuritegudes süüdistatav Vojislav Šešelj kirjutas vangistuses temast paskvilli "Kurikael ja sõjakurjategija Javier Solana".