Jini dünastia (1115–1234)
See artikkel räägib keskaegsest hiina dünastiast. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Jin. "Anchu" suunab siia. Romaan kohta vaata artiklit Anchu (romaan). "Tšurtšeni dünastia" suunab siia. 17. sajandi khaaniriigi kohta vaata artiklit Hilis-Jin (1616–1636). Jini dünastia (hiina keeles 金朝, Jīn cháo, tšurtšeni keeles Anchun Gurun; ka Tšurtšeni dünastia; ametlikult Suur-Jin) oli viimastest hiina ajaloolistest dünastiatest enne Hiina vallutamist mongolite poolt. See kestis aastatel 1115–1234. Jini dünastiat kutsutakse vahel Tšurtšeni dünastiaks, kuna selle rajaja Taizu oli wanyani-tšurtšeni päritolu. Jini dünastia sai alguse keiser Taizu ülestõusust Liao dünastia vastu. Olukord Hiina põhjaosas oli ebastabiilne, kuni Jin Liao Xiyusse tõrjus, kus nad moodustasid Lääne-Liao riigi. Pärast Liao väljatõrjumist algas Jini sajandipikkune kampaania Lõuna-Hiinas domineerinud hanide Songi dünastia vastu. Jini tšurtšenid võtsid võimul oles üle hiina kombed ning kindlustasid mongolite kartuses Suurt Hiina müüri. Jini riigis oli kultuurielu aktiivne ning taas pöörduti konfutsianismi. Endised vasallid mongolid tungisid Jini Tšingis-khaani juhtimisel aastal 1211 ning purustasid kohaliku sõjaväe. Järgnes kaks kümnendit sõdu, mässe, reetmisi ja riigipöördeid, kuni 1234. aastal Jini riik lõpuks alla andis.