Saksa Uus-Guinea
Saksa Uus-Guinea (saksa keeles Deutsch-Neuguinea) koosnes Uus-Guinea saare kirdeosast ja mitmest lähedalasuvast saarestikust ning oli Saksamaa koloniaalimpeeriumi esimene osa. Territooriumi mandriosa, nimega Kaiser-Wilhelmsland, sai 1884. aastal Saksa protektoraadiks. Hiljem lisandusid muud saarestikud. Neupommern, Bismarcki saarestik ja Saalomoni saarte põhjaosa kuulutati 1885. aastal Saksamaa protektoraadiks; Karoliini saared, Palau ja Mariaani saared osteti Hispaanialt 1899. aastal; 1885. aastal Hispaania-Saksa Rooma protokolliga osteti Marshalli saarte protektoraat Hispaanialt 1885. aastal 4,5 miljoni dollari eest; ja Nauru lisati Marshalli saarte protektoraadi juurde 1888. aastal. Pärast esimese maailmasõja puhkemist 1914. aastal langesid Kaiser-Wilhelmsland ja läheduses olevad saared Austraalia vägede kätte, Jaapan okupeeris suurema osa ülejäänud Saksa valdustest Vaikse ookeani piirkonnas. Saksamaa Uus-Guinea mandriosa, Bismarcki saarestik ja Põhja-Saalomoni saared on nüüd osa Paapua Uus-Guineast. Saksa Uus-Guinea Mikroneesia saari valitsetakse nüüd kui Mikroneesia Liiduriike. Marshalli saared, Nauru, Põhja-Mariaanid ja Palau on iseseisvad riigid. Kaiser-Wilhelmslandist ida pool asuvad saared nimetati annekteerimisel ümber Bismarcki saarestikuks (endine Uus-Britannia saarestik) ja kaks suurimat saart nimetati Neupommerniks ('Uus Pommeri', tänapäeva Uus-Britannia) ja Neumecklenburgiks ('Uus Mecklenburg', nüüd Uus-Iirimaa). Vee kaudu ligipääsetavuse tõttu olid ja on need äärepoolsed saared territooriumi majanduslikult elujõulisim osa. Kui Saksa Samoa välja arvata, moodustasid Vaikse ookeani lääneosas asuvad saared "Saksa Vaikse ookeani keiserlikud protektoraadid". Neid administreeriti Saksa Uus-Guinea osana ja nende hulka kuulusid Saksamaa Saalomoni saared (Buka, Bougainville ja mitmed väiksemad saared), Karoliinid, Palau, Mariaani saared (va Guam), Marshalli saared ja Nauru. Saksa Uus-Guinea kogupindala oli 249 500 ruutkilomeetrit (96 300 ruutkilomeetrit).