Gustav Hirsch
Gustav Reinhold Hirsch (vene keeles Густав Иванович Гирш; 23. juuli 1828 Kullamaa, Kullamaa kihelkond, Läänemaa, Eestimaa — 7. märts 1907 Tsarskoje Selo, Peterburi kubermang) oli eesti arst (salanõunik), Venemaa keiser Aleksander III ja Nikolai II ihuarst. Gustav Reinhold Hirsch oli üks esimesi eesti rahvusest arste. Õppis Haapsalu Kreiskoolis, Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1848–1853 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias, sai meditsiinidoktori kraadi Varssavi ülikoolist 1854 ja oli seejärel Peterburis sõjaväearst. Võttis arstina osa Krimmi sõjast ümberpiiratud Sevastopolis. 1865–1866 oli Krasnoje Selo keskhospitali ülemarst, kust kutsuti tulevase keisri Aleksander III saatjaks Volga reisil, mille järel jäi ka edaspidi tema arstiks. Hiljem sai temast keisri ihuarst ja ka keiser Nikolai II ihuarst. Ta oli Peterburi Eesti patrioot, kelle kujunemisele ja tulevasele edukale karjäärile avaldas suurt mõju tema onu Philipp Jakob Karell, kes samuti eestlasest meditsiinidoktorina oli õukonna auihuarst. Hirsch toetas mitmeid Eesti rahva kultuuriüritusi, avaldas tervishoiualaseid artikleid Eesti ajakirjanduses. 1904. aastal valiti Haapsalu linna aukodanikuks teenete eest kuurordi edendamisel ja populariseerimisel. Doktor Hirch on maetud Peterburi Volkovo kalmistule. Kullamaa rahvuspäeval 18. oktoobril 2008 avati doktor Gustav Hirschi 180. sünniaasta puhul Kullamaa kirikuesisel platsil Kohila Graniidi valmistatud Gustav Hirschi mälestuskivi.