Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kool
Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kool (inglise keeles London School of Economics and Political Science, sageli lihtsalt London School of Economics või LSE) on 1895. aastal asutatud interdistsiplinaarseid programme pakkuv kõrgkool. Ta oli aastast 1900 Londoni ülikooli kolledž, alates 2008 annab ta teaduskraade välja oma nime all ja 2022 sai ta iseseisvaks ülikooliks Londoni ülikooli koosseisus. Paremusjärjestustes on kool pidevalt Suurbritannia nelja parima hulgas ning eriti tugev majandusteaduse ja teiste sotsiaalteaduste järjestustes. Kooli asutasid aastal 1895 Fabiaanlaste Ühingu liikmed Sidney Webb, Beatrice Webb, Graham Wallas ja George Bernard Shaw. Nad pidid otsustama, mida teha Henry Hunt Hutchinsoni poolt ühingule pärandatud 20 tuhande naelaga, ja otsustasid, et kõige mõistlikum on selle rahaga asutada kool. Esimestel aastatel tegutses see õhtukoolina töörahvale. Koolis oli 2016. aastal ligi 10 000 tudengit, kellest ligi 70% olid välismaalased, ja 3300 töötajat, kellest 44% olid välismaalased. Veebruaris 1922 võeti kasutusele kooli vapp, maskott ja moto. Maskotiks on kobras, kes on kujutatud ka vapil. Moto rerum cognoscere causas tähendab 'mõista asjade põhjuseid' ja see pärineb Vergiliuse "Georgicast". Nobeli preemia on pälvinud paarkümmend Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kooliga seotud inimest, neist esimesena George Bernard Shaw, kes sai 1925. aastal Nobeli kirjanduspreemia. Temalt pärineb ka esimene tähelepanuväärne LSE mainimine kirjanduses: aastal 1912 avaldatud näidendis "Pygmalion" saadetakse naispeategelane Eliza Doolittle LSE-sse õppima.