Jastreb (skafander)
Jastreb on avakosmoses kasutamiseks loodud kosmoseskafander, mida toodeti Nõukogude Liidus kosmoselaeva Sojuz meeskondade tegevuseks avakosmoses ja Kuul. Skafander kujutab endast pehmet tüüpi kosmoseülikonda, millesse saab siseneda eest ja millel on mahavõetav metallist kiiver. Kiivril on avatav vaatevälja klaas ning pööratav valgusfilter. Skafandri loomine algas 1965. aastal ning esimene versioon sai valmis 1967. aastal. Peamine vajadus uus skafander luua tuli sellest, et skafandril Berkut avastati puudused, mis tekkisid Aleksei Leonovi ajaloo esimesel väljumisel avakosmosesse. Uue kosmoseülikonna Jastreb loomisel oli Aleksei Leonov üks konsultantidest. Skafandri Jastreb elutalitluse süsteem asus metallist seljapaunas ning see oli regeneratiivne. Elektritoide, side ja telemeetria toimus kosmoselaeva pardaga juhtmete abil. Elutalitluse süsteemi sai monteerida lisaks seljale ka jalgade peale, et kergendada kosmonaudi sisenemist vaid 600 mm diameetrise luugiga kosmoselaeva Sojuz pardale. Esimene skafandri katsetamise võimalus saabus pärast kosmoselaeva Sojuz-1 katastroofi ja kosmoselaevade Sojuz-2 ja Sojuz-3 ühendamisel tekkinud probleeme. Skafandri Jastreb esimene praktiline kasutus toimus alles 1969. aasta jaanuaris kosmoselaevade Sojuz-4 ja Sojuz-5 missioonidel. Esimesed kosmonaudid, kes seda skafandrit avakosmoses kasutasid, olid Jevgeni Hrunov ja Aleksei Jeliseev üleminekul Sojuz-5 kosmoselaevast Sojuz-4 pardale. Skafandrid pandi selga Sojuz orbitaalses vahesektsioonis teise kosmonaudi abiga. See oli esimene ja viimane skafandri Jastreb kasutus kosmoses. Skafandri Jastreb kasutamine plaaniti ka kosmoselaevade Sojuz-7 ja Sojuz-8 ühendamisel kosmoses, aga see nurjus ja skafandrit ei kasutatud.