Tigray sõda
Tigray sõda on 3. novembril 2020 Etioopia Tigray osariigis alanud kodusõda. Sõjas on ühel poolel Etioopia valitsus ja Eritrea ning teisel poolel Tigray Rahva Vabastusrinne (TRV). Pinged TRV ning Etioopia ja Eritrea valitsuste vahel olid kasvanud aastaid, sõda algas, kui Tigray mässulised ründasid Etioopia kaitseväe põhjaväejuhatuse baase ja Tigray peakontorit. Etioopia ründas TRV-d vastukaaluks lõunast ning Eritrea põhjast, Etioopia peaminister Abiy Ahmed nimetas vasturünnakuid "korrakaitseoperatsioonideks". Keskvõim võttis Tigray pealinna Mek’ele oma kontrolli alla 28. novembril ning Abiy kuulutas operatsiooni lõppenuks. Tigray omavalitsus teatas selle peale, et jätkab vastupanu, kuni "sissetungijad" on välja aetud. Tigray kaitseväed võtsid pealinna tagasi 28. juunil 2021. Sama aasta juuliks olid nad jõudnud ka piirnevatesse Amhara ja Afari osariiki. 2021. aasta novembri alguses vallutasid Tigray kaitsejõud ja Oromo Vabastusarmee (OVA) Tigrayst lõunasse Addis Abebasse suunduval maanteel mitu linna ning TRV teatas, et kaalutakse Addis Abeba peale liikumist. TRV, OVA ja seitse väiksemat rühmitust panid kokku koalitsiooni, et "jõuga või läbirääkimistega kukutada Abiy valitsus ning moodustada üleminekuvalitsus". Pärast keskvalitsuse vasturünnakut ja mitut läbirääkimistevooru kuulutati 24. märtsil 2022 välja humanitaarvaherahu, et võimaldada humanitaarabi laekumine Tigraysse. Vaenutegevus laienes taas ning sõda jätkus augustis 2022. Rahuläbirääkimiste läbikukkumisele järgnes mitu mobilisatsiooni, oktoobriks 2022 olid nii Etioopia, Eritrea kui ka Tigray mobiliseerinud sadu tuhandeid sõdureid. Kõik osapooled on sõja jooksul pannud toime sõjakuritegusid. Kogu konflikti jooksul on aset leidnud mitu tsiviilisikute massilist hukkamist (nt Hagere Selami veresaun, Mai Kadra veresaun ja Aksumi veresaun). Oktoobriks 2022 oli sõjas hukkunud vähemalt 385 000 – 600 000 inimest ning vägistamine oli muutunud igapäevaseks nähtuseks, vägistati nii 8-aastasid tüdrukuid kui ka 72-aastaseid naisi. Osa vägistamisjuhtumitest pandi toime ka perevägivallana. Sõja tõttu on tekkinud akuutne humanitaarkriis ja näljahäda. Sõja käigus on tehtud rohkesti katseid poolte vahel rahu sõlmida ning 20. detsembril 2020 toimus poolte lepitamiseks erakorraline Ida-Aafrika Arenguühenduse tippkohtumine.