Piirsalu
See artikkel räägib külast. Perekonnanime kohta vaata artiklit Piirsalu (perekonnanimi). Piirsalu (18. sajandi kaartidel ka Piersallo ja mõis Piersahl) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Risti ja Kuijõe vahel. Esimest korda mainiti Piirsalu küla 16. sajandil Fr. Stackelbergi vakuraamatus nime Pirsell (Phirzal) all. Samast ajast pärinevad ka esimesed eestikeelsed palvetõlked (issameie, "Ole tervitatud, Maria" ja usutunnistus) Piirsalu koguduse õpetaja Johhannes Lelowi sulest Kullamaa vakuraamatus. Küla nimi lähtub sõnadest piir ja salu. 17. sajandist kuulus küla Piirsalu mõisa alla, mis eraldati Kuijõe mõisast. Aastail 1628–1691 kuulus see kant Haapsalu krahvkonda. Piirsaluga on 1977 liidetud Annamõisa (1798 karjamõis Annenhof', u 1900 Аннамойза), Kabeli (1844 Kabbele), Valksi ja Vanamaa (1725 Wannama) külad. Endise Valksi küla kohta kasutati aastal 1726 nime Walcksi, aastal 1844 aga nimekuju Walksa. 1726. aastal on küla all kaks talupoega, kel lisanimeks Walksi, 1782. aasta revisjonis on koht märgitud aga hajataluna (Walkse Clauss). Hiljem asusid külas Uue-Valkse ja Vana-Valkse talud. Nime päritolu on ebaselge, tõenäoliselt tuleb see samast sõnatüvest, mis esineb ka sõnades valge ja valk. Piirsalu küla all on XVI sajandi I poolel mainitud Valsi Thomase nimelist üksjalga, võimalik, et ka tema lisanimi on seotud Valksi nimega. Piirsalus asub väike XIX sajandi esimesel poolel rajatud kõrts. Külas asub Piirsalu kirik, kus tegutseb Piirsalu kogudus. Külas on kaks bussipeatust: Metskond ja Piirsalu. Piirsalus asuvad XVIII sajandi klaasikoja asukoht, asulakoht, Piirsalu kalmistu koos seal asuva II maailmasõjas hukkunute ühishauaga ja Piirsalu vana kalmistu koos seal asuva II maailmasõjas hukkunute ühishauaga on kaitstavad muinsusmälestised. Külas asub Mustjärve raba hoiuala. Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda. Külas tegutseb Piirsalu Küla Selts, mille kirjastusel ilmus 2009. aastal küla kohta 174-leheküljeline raamat "Piirsalu".