Mesenhüüm-epiteel-üleminek
Mesenhüüm-epiteel-üleminek ehk mesenhümaalne-epiteliaalne üleminek on liikuvamate mesenhümaalse fenotüübiga rakkude (nt fibroblastide) muundumine polariseeritud väheliikuvateks rakkudeks (tüüpiliselt epiteelirakkudeks). Erialases kirjanduses tähistatakse mesenhüüm-epiteel-üleminekut sageli lühendiga "MET" (T tuleneb ingliskeelsest sõnast transition). Samas tuleks mesenhüüm-epiteel-üleminekut kui mitmete bioloogiliste molekulide vahendatud protsessi eristada lühendina identsest geeninimetusest "MET". MET-geen kodeerib türosiinkinaasi, mis on oluline rakkude liikuvuse tagamisel ning mille kõrgenenud aktiivsust esineb mitmetes vähkkasvajates. MET on epiteel-mesenhüüm-ülemineku ehk EMT vastasprotsess, kuid elusorganismides võivad EMT ja MET esineda ka ajaliselt järjestikku. Näiteks vähirakkude lahkumisel algkoldest esineb EMT, kuid vereringes levivate vähirakkude kinnitumisel teises koes kaugmestastaaside tekke korral esineb MET. Tervetel naistel kaasnevad mõlemad protsessid ka muutustega emakat vooderdavas endomeetriumis menstruaaltsükli käigus: progesterooni toimel kulgeva detsidualiseerumise käigus käivitub MET, kuid viljastumise puudumisel toimub EMT ning sellele järgneb menstruatsioon. Nii EMT kui ka MET on olulised ka embrüote normaalse arengu käigus.