Väike kuldtäht
Väike kuldtäht (Gagea minima) on liilialiste sugukonda kuldtähe perekonda kuuluv rohttaim. Väike kuldtäht kasvab suuremas osas Euroopast, välja arvatud Atlandi ookeani rannik ja sealsed saared. Kasvab ka Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias kuni Armeeniani, ida poole kuni Lääne-Siberini. Ta kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka ja enamikus oma levilast ei kuulu kaitse alla. Taim kasvab aedades, parkides ja salumetsades. Taime leidub hajusalt üle Eesti. Ta eelistab toitaineterikkaid savimuldasid. Väike kuldtäht on mitmeaastane efemeroid ehk tema maapeale osa närbub kiiresti pärast tärkamist. Taim on madal, kõrgusega 5–20 cm. Täiskasvanud õitseva taime ümber on tavaliselt hulk noori, mis veel ei õitse. Väikesel kuldtähel on kaks sibulat, mis asuvad ühise kollaka kesta sees. Sibulad on eri suuruse ja kujuga: suurem on munajas, väiksem peaaegu kerajas. Taime vars kasvab välja nende kahe vahelt. Täiskasvanud sibulate kõrvale moodustub tavaliselt hulk väikesi sibulaid, mis võimaldab taimel vegetatiivselt paljuneda. Lehti on väikesel kuldtähel samuti kaks. Üks on juurmine leht ja eraldub varrest maapinna ligidal. See on lineaalne renjas leht laiusega umbes 3 mm, umbes sama pikk kui vars või pisut lühem. Teine leht on süstjas, eraldub varrest ainult pisut õisikust allpool, tema laius on 7–8 mm, terava tipuga. Õisikus on 1–7 õit. Kandelehed on lineaalsed. Õiekatte lehed on 10–15 mm pikad ja teravad, sidrunkollased, vahel altpoolt rohekad. Väike kuldtäht õitseb aprillis-mais. Vili on kupar. Taim viljub mais-juunis. Seejärel taime maapealne osa sureb. Taimn on diploidne, 24 kromosoomiga.