EDVAC
EDVAC (inglise keeles Electronic Discrete Variable Automatic Computer) oli üks esimestest raalidest. Nagu ENIAC, loodi ka EDVAC USA armee Ballistiliste uuringute laboratooriumis. EDVACi väljatöötamine algas juba enne ENIACi valmimist. ENIACi väljatöötajate Presper Eckerti ja John Mauchlyga liitusid John von Neumann ja mõned teised teadlased. Uus projekt käivitus von Neumanni aruande järgi 1945. aastal. Uue arvuti loomise leping kirjutati alla 1946. aasta aprillis. Esimene eelarve oli 100 000 USA dollarit. Konstrueerimise põhiprobleem oli töökindlus ja odavuse vahekord, aga siiski oli EDVACi lõppmaksumus peaaegu 500 000 dollarit, viis korda suurem eelarvest. EDVAC paigaldati Ballistiliste uuringute laboratooriumi 1949. aasta augustis. Algul avastati ja kõrvaldati hulk rikkeid. EDVAC alustas tööd 1951, kuigi ainult piiratud ulatuses. EDVACi valmimine lükkus edasi vaidluste tõttu EDVACi patendiõiguse üle ühelt poolt Eckerti ja Mauchly ning teiselt poolt Pennsylvania ülikooli vahel. Lõpuks lahkusid Eckert ja Mauchly töölt ning asutasid 22. detsembril 1947 Eckert-Mauchly Arvutikorporatsiooni, võttes endaga enamiku EDVACi kallal töötanud inseneridest. Nende ettevõte müüdi 1950. aastal ja selle õigusjärglane on tänapäeval Unisys. 1960. aastal töötas EDVAC üle 20 tunni päevas. Keskmine töötõrgeteta töötamise aeg oli 8 tundi järjest. Vahepealsete aastate jooksul oli teda täiustatud: ta oli saanud 1953 perfokaartidel töötava sisend-väljundseadise, 1954 lisamälu aeglasema magnettrumli kujul ja 1958 ujukoma kasutava aritmeetikaseadise. EDVAC töötas kuni 1961. aastani, mil ta asendati märksa võimsama ja mitu korda suurema mäluga raaliga BRLESC. EDVAC oli töökindel ja produktiivne raal.