Ragnar Frisch
Ragnar Anton Kittil Frisch (3. märts 1895 Kristiaania – 31. jaanuar 1973 Oslo) oli norra majandusteadlane, Oslo ülikooli majandusprofessor, esimene Nobeli majandusauhinna laureaat. Frischi isa oli kullassepp ja hõbesepp Anton Frisch, ema oli Ragna Fredrikke Frisch (sündinud Kittilsen). Isa ootas, et poeg võtaks kunagi pere äri üle ja Ragnarist sai David Anderseni töökojas õpipoiss. Kuid ema soovitusel hakkas ta sel ajal ühtlasi õppima Kuninglikus Frederiki Ülikoolis, mis tänapäeval on tuntud Oslo ülikoolina. Ta valis majanduse, mis talle tundus kõigist õppekavadest kõige lühema ja kergemana. 1919 lõpetas ta ülikooli. 1920 tegi ta ära ka meistritöö ja hakkas isa ettevõttes tema partnerina tööle. 1921. aastal sai Frisch stipendiumi, mis võimaldas tal minna kolmeks aastaks Prantsusmaale ja Inglismaale majandust ja matemaatikat õppima. 1923 naasis ta kodumaale ja nägi, et vanemate äri on raskustes, jätkas ta teadustegevust, uskudes, et just see ja mitte kullassepatöö on tema tõeline kutsumus. Temalt ilmus mitu artiklit tõenäosusteooria kohta, ta oli 1925. aastast Oslo ülikooli õppejõud ja sai 1926. aastal filosoofiadoktori kraadi, kaitstes väitekirja matemaatilise statistika alal. 1926. aastal ilmus Frischi artikkel, milles ta kirjeldas oma seisukohta, et majandus peab järgima sama teed empiirilise ja teoreetilise matematiseerimise suunas, mida teised teadused, eriti füüsika, juba läinud on. Samal aastal ilmus tema artikkel "Sur un problème d'économie pure" ("Puhta majanduse probleemist"), milles ta alustas oma matematiseerimise programmi. Artikkel sisaldas aksioome, mille abil oli võimalik täpselt määratleda nii ordinaal- kui ka kardinaalkasulikkus. Frisch hakkas ka õpetama tootmisteooria kursust, pannes aluse selle teema matematiseerimisele. 1927. aastal sai Frisch Rockefelleri fondilt stipendiumi sõiduks USA-sse. Seal kohtus ta teiste majandusteadlastega, kes olid huvitatud uuest matemaatilisest ja statistilisest lähenemisest majandusele. Ta kirjutas seal ka artikli, mis analüüsis investeeringute osatähtsust majandustsüklite selgitamisel. Kuigi Frischi stipendiumi pikendati reisimiseks Itaaliasse ja Prantsusmaale, läks Frisch järgmisel aastal koju tagasi, sest tema isa suri ära. Ta kulutas ühe aasta perekonna töökoja kaasajastamisele ja selle rahalise seisukorra parandamisele. Ta müüs perekonna varasid ja otsis juveliiri, kes tema eest äri juhiks. Seejärel jätkas ta teadustööd. Aastatel 1927–1928 ilmus Frischi artiklisari ajaseeriate statistika kohta. 1928. aastal määrati Frisch Oslo ülikoolis statistika ja majanduse abiprofessoriks. 1929. aastal ilmus tema esimene tähtis artikkel ökonomeetria metodoloogia kohta – "Statistiliste muutujate korrelatsioon ja hajutus", millele samal aastal järgnes artikkel "Staatika ja dünaamika majandusteoorias", mis tõi majandusanalüüsi dünaamika mõiste. 1931. aastal sai Frisch ülikooli korraliseks professoriks. 1932. aastal asutas ta Rockefelleri Fondi toel ülikooli majandusinstituudi ja sai selle teadusdirektoriks. Teise maailmasõja ajal Frisch vahistati. 17. oktoobril 1943 viidi ta Bredtveiti koonduslaagrisse, 22. novembril Bergi koonduslaagrisse ja 9. detsembril Grini koonduslaagrisse. Viimasest vabastati ta 8. oktoobril 1944. Ragnar Frisch tegeles peamiselt makromajandusteooria, ökonomeetria ja tootmisteooriaga. Ta võttis kasutusele mõisted "makromajandus" ja "mikromajandus".