Aigar Vahemetsa
Aigar Vahemetsa (pseudonüüm Lembit Kivisaar; 7. märts 1936 Tallinn – 8. mai 2007) oli eesti ajaloolane, sotsioloog ja kirjanik. Hariduse omandas Aigar Vahemetsa aastatel 1943–1954 Tallinnas (lõpetas aastal 1954 Tallinna 2. Keskkooli). Õpingud jätkusid seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille ta lõpetas 1959. aastal ajaloo erialal. Aastatel 1959–1962 töötas Vahemetsa Tartu Riikliku Ülikooli NLKP ajaloo kateedri assistendina ja jätkas siis õpinguid aspirantuuris Moskvas. Tema töökohaks sai NSV Liidu Teaduste Akadeemia, kus ta oli tegev algul filosoofia instituudi nooremteadurina ja hiljem sotsioloogia instituudi vanemteadurina. 1970. aastate alguses taandus ta süveneva stagnatsiooni tõttu teadusest ja alustas 1974. aastal tööd Eesti Televisiooni lepingulise stsenaristina. Näitekirjaniku ja stsenaristina pakkus talle huvi Eesti ajalugu, eriti periood 1917–1924. 1980. aastate lõpust sidus teda koostöö filmilavastaja Olav Neulandiga ja ta oli tegev mitmete dokumentaalfilmide valmistamise juures ("Hitler ja Stalin", "XX sajandi dokumentaalmüsteerium. Kristuse dilemma", jpm). Tema tuntumad filmistsenaariumid on kirjutatud filmile "Romantikud" (lavastaja Virve Aruoja) ja teleseriaalile "Poliitilised kired" (1979, lavastaja Tõnis Kask). 1980. aastate lõpus avaldas ta mitmeid nõukogude ideoloogiast kantud brošüüre Eesti Vabariigi tekke ja algusaastate kohta: "Sügis 1917 Tallinnas" (Tallinn: Perioodika, 1987) "114 küsimust Viktor Kingissepale: olematu intervjuu" (Tallinn: Perioodika, 1988) "24. veebruar 1918" (Tallinn: Eesti Raamat, 1988) "Surmamõistetud noormehe päevaraamat: ühe revolutsioonieelse kriisi lugu" (Tallinn: Eesti Raamat, 1989) Aastal 1988 ilmusid kirjastuselt Eesti Raamat Vahemetsa poolt koostatud Viktor Kingissepa "Teosed" kahes osas. Lembit Kivisaare nime all on ta avaldanud 1974. aastal romaani "Paradiisi Illu" noore teadlase vahekorrast võimuga ja 1977. aastal romaani "Vana diivan", mis kajastas eestlase elu Moskvas. Vahemetsa novell "Peetud positiivseks kangelaseks" võitis 1960. aasta Loomingu novellivõistlusel kolmanda preemia. Ta on ka näidendite "Maailmareis" ning "Martin Luther ja Leo Medici" autor.