Vladimiri Kuldne värav
Vladimiri Kuldne värav (vene keeles Золотые ворота Zolotõje vorota), ehitatud aastail 1158–1164, on ainus säilinud (ehkki vaid osaliselt algkujul) Kiievi-Vene linnavärav. Asub Venemaal Vladimiris, umbes linna keskel, 600 m Kljazma jõest. Ehitis on Vladimiri-Suzdali keskaegse arhitektuuripärandi ühe näitena kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. 18. ja 19. sajandi ümber- ja juurdeehituste käigus saanud tänapäeval tuntud kuju. Väravahoone ruumides tegutseb muuseum, kus tutvustatakse sõja-ajalugu alates mongolite vallutusest kuni 20. sajandi sõjasündmusteni. Kuldse värava lasi püstitada Vladimiri ja Suzdali vürst Andrei Bogoljubski, kes tahtis vanale pealinnale Kiievile vastandudes kujundada Vladimiri linna Venemaa uueks pealinnaks. Selle saavutamiseks lasi ta püstitada uhkeid ja kulukaid ehitisi, peale kirikute ka Kuldse ja Hõbedase värava, mis olid sissekäikudeks läbi linna ümbritseva võimsa, mitme meetri kõrguse muldvalli (kokku oli väravaid neli või viis, tänapäeval on järel vaid üks). Bogoljubski püüdluste mõistmiseks tasub meenutada, et kuldsed väravad on olnud teisteski idakristluses oluliseks peetud linnades, nagu Jeruusalemmas, Konstantinoopolis ja Kiievis.