Kalev Päid
Kalev Päid (22. juuni 1936 Nõmme, Harjumaa – 26. oktoober 2001 Käärdi, Tartu maakond) oli eesti pedagoog, koduloolane ja giid. Ta oli üks Eesti Straussi Ühingu asutajaid 1990. aastal ning jalgrattaklubi Velorõõm asutaja ja president. Kalev Päid alustas elu väikelastekodus. Kasupere kasvandikuna lõpetas ta 1954. aastal Elva Keskkooli ning 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina, täpsemalt majanduskartograafina. Tema diplomitöö oli "Tartu Riikliku Ülikooli Kääriku õppebaasi reljeefkaart mõõtkavas 1: 10 000" (juhendaja Lev Vassiljev). Ta õpetas alates 1961. aastast Valguta koolis geograafiat, bioloogiat ja keemiat. Kui Valguta kool 1969. aastal suleti, jätkas ta kuni 1995. aastani õpetajana Elva Töölisnoorte Keskkoolis (hilisem Elva Õhtukeskkool). Ta tegutses Elvas pedagoogi, kodulooaktivisti, Johann Straussi muusika propageerija ja hinnatud giidina (spetsialiseerus Baltimaadele ja Leningradile). 1990. ja 1991. aastal avaldas ta Eesti Straussi Ühingu kaudu kaks õhukest brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. 1991. aastal avaldas ta kaks numbrit omakirjastuslikku ajalehte "Kaseküla hääl" alapealkirjaga "Stagna- ja tsensuurivaba Elva infoleht". Leht sai nime Elva linna Kaseküla linnaosa järgi, kus Kalev Päid elas. Ta koostas Eesti kultuur-topograafilise kartoteegi, mis sisaldas peale looduse, ajaloo ja kultuuri 6500 isikut. Uuris Alexander Theodor von Middendorffi elu ja tegevust ning kirjutas 1993. aastal temast raamatu "Akadeemik Alexander Theodor von Middendorff meile ja meie temast". Kalev Päidi tunti värvika persoonina, keda iseloomustasid raudkindlad vaated elule ja tööle. Ta propageeris innukalt tervislikke eluviise, jalgsi liikumist, jalgrattasõitu ning keefiri joomist. Tervislikele eluviisidele ja karastatusele viitas ka tema talvine tavariietus, mis koosnes vaid tuttmütsist, kampsunist ja pükstest. Pärast Kalev Päidi surma hävines suures osas tema rikkalik raamatute ja heliplaatide kogu.[viide?]