Preisi armee
Kuninglik Preisi armee (saksa: Königlich Preußische Armee) teenis kui Preisi kuningriigi armee. See sai oluliseks Brandenburg-Preisimaa kui Euroopa suurriigi arengus. Preisi armee juured on Brandenburgi palgasõdurite väe tuumikus Kolmekümneaastase sõja ajal 1618–1648. Kuurvürst Friedrich Wilhelm arendas sellest elujõulise alalise armee, samas kuningas Friedrich Wilhelm I kasvatas järsult selle suurust ja parandas selle doktriine. Kuningas Friedrich Suur, suurepärane lahingukomandör, viis distsiplineeritud Preisi väed võidule 18. sajandi Sileesia sõdades ja kasvatas suuresti Preisi kuningriigi prestiiži. Armee oli Napoleoni sõdade alguses iganenud ja Prantsusmaa võitis Preisimaad Neljanda koalitsiooni sõjas. Kuid Gerhard von Scharnhorsti juhtimisel hakkasid Preisi reformaatorid Preisi armeed uuendama, mis aitas suuresti kaasa Napoleon Bonaparte'i võitmisele Kuuenda koalitsiooni sõjas. Konservatiivid peatasid siiski mõned reformid ja seejärel muutus Preisi armee konservatiivse Preisi valitsuse kaitsevalliks. 19. sajandil võitles Preisi armee edukalt sõdades Taani, Austria ja Prantsusmaa vastu, võimaldades Preisimaal ühendada Saksamaa ja rajada aastal 1871 Saksa keisririik. Preisi armee moodustas keiserliku Saksa armee tuumiku, mille pärast Esimest maailmasõda asendas Reichswehr.