Alanta mõis
Alanta mõis (leedu Alantos dvaras) on endine mõis Leedus Molėtai rajoonis Alanta vallas Alantas. Kuni 2017. aastani asus mõisakompleks Naujasodise külas. Peahoone asub aadressil Parko g. 5. Nii häärber kui ka mõisa park on riikliku kaitse all. Kuigi Alantat on esmamainitud aastal 1436, mil Žygimantas Kęstutaitis selle Kristinas Astikasele andis, on Alanta mõisa esmamainitud alles XVI sajandil, mil see kuulus ikka veel Astikastele. Toona finantseeris sealne mõisnik Alantasse katoliku kiriku rajamist. Aastal 1581 andis Stefan Batory Alanta ja sealse mõisa Liivi sõjas ungarlaste vägesid juhatanud Gáspár Bekesile. 1598. aasta meetrikaraaamatu järgi kuulusid mõisale järgmised külad: Antaliežiai, Eivilčiai (tänap. Avilčiai), Kavoliai, Kazleliai (tänapäeval Kazlai), Alanta pastoraadi küla, Krištapiškiai, Trumpos (tänap. Trumponys) ja Žibėčiai. XVII sajandi alguses läks Alanta 230 aastaks Radziwillide valdusse. Selle omanik Krzysztof Radziwiłł tundis huvi alkeemia vastu ja nii kutsus ta mõisa elama tuntud alkeemiku Michał Sędziwój ehk Michael Sendivogiuse. Aastal 1828 läks mõis Pac-Pomarnackiste valdusse. Nemad rajasid ka mõisakompleksi, mille ümber hiljem kujunes Naujasodise küla. Aastal 1853 valmis mõisa peahoone, aastal 1870 park. Häärberis olid ruumid kujundatud eri stiilides. Üks tuba oli kujundatud Louis XIV ajastu stiilis, teine Louis XV ajastu stiilis, kolmas biidermeierstiilis, seal oli ka hiinapärase kujundusega Kaug-Ida kamber. Mõisas asus suur portselanesemete kollektsioon. Kivi sammaste rajamiseks toodi Soomest. I maailmasõja ajal lahkus mõisnik Tadas Pac-Pomarnackis maalt ja häärber rüüstati. Tänapäeval on hoone restaureeritud, seal asub raamatukogu, mille juures tegutseb ka koduloomuuseum. Lisaks peahoonele on säilinud veel köök, ait, küün, tall, laohoone, väravad, jääkelder, suitsutuskoda ja teenijatemajad. Pargis kasvavad kohalikud liigid: pärnad, jalakad, tammed, kased ja pajud. Sinna on rajatud kolm tiiki.