Helmi Vill
Helmi Vill (1904–1973) oli eesti rahvalaulik. Vill sündis Karula kihelkonnas Vana-Antsla vallas Mõisamäel. Regilaule õppis ta oma isapoolselt vanaemalt Triina Hermannilt, kes oli tunnustatud pulmalaulik. Hiljem oli ta Antsla lähedal Urvaste kihelkonna Säre (praegu Kraavi) külas asuva Säremiku talu perenaine. Temalt on kokku kirja pandud 15 laulu, peamiselt 1957. ja 1965. aastal toimunud ekspeditsioonide käigus. Märkides, et vanad laulud pidid talle eriliselt lähedased olema, sest kuigi ka teised Triina Hermanni lapselapsed olid vanaemalt regilaule õppinud, ei mäletanud nad kaugeltki nii palju terviklikke regilauluvariante. Rahvaluulekogujad on Helmit kirjeldanud väga tagasihoidliku naisena. Folklorist Ottilie-Olga Kõiva on kirjutanud, et 1957. aasta ekspeditsiooni käigus soostus Helmi Antslasse lindistusele tulema ainult tänu lubadusele, et läheneva halva ilma tõttu aitab teadlaste meeskond teda hiljem põllukoristusel.