Neum
Neum on linn Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Hertsegoviina-Neretva kantonis, Neumi valla keskus. Neum on Bosnia ja Hertsegoviina ainuke Aadria mere äärne linn riigi 20 km pikkusel rannikul. Neumi ala kuulus varem Ragusa (Dubrovniki) vabariigile, millel olid head suhted Osmanite riigiga, kuid oli pidevalt vaenujalal Veneetsia vabariigiga. Kui 1699. aastal Morea sõja käigus vallutas Veneetsia osa Ragusa sisemaaalast ja lähenes Ragusale, loovutas Ragusa Karlowitzi rahuga Neumi Osmanite riigile, et Veneetsia ei saaks neid maismaa kaudu rünnata. 1815. aastal proovis Austria keisririik, olles toona annekteerinud Veneetsia ja Ragusa, Neumi tagasi osta, kuid edutult. Siis kuulutas Austria Neumile blokaadi ja saatis sadamat tõkestama oma sõjalaeva kuni Berliini kongressini, mille otsusega Bosnia ja Hertsegoviina anti Austria-Ungarile. Pärast Jugoslaavia lagunemist jäi Neum Bosnia ja Hertsegoviinale, lõigates nii Dubrovniki ala ära muust Horvaatiast. Seoses Horvaatia liitumisega Euroopa Liiduga 2013. aastal sai sellest Euroopa Liidu välispiir. Muust Horvaatiast Dubrovnikisse sõites maismaa kaudu tuli seega Neum läbida, mis tähendas dokumendikontrolli nii linna Neumi sisse sõites kui ka Neumist lahkudes, mis turismi kõrghooajal võis tähendada pikki ummikuid. Sellest ülesaamiseks ehitas Horvaatia Pelješaci silla, mis avati 26. juulil 2022 ja mis ei läbi Bosnia ja Hertsegoviinat. Bosnia valitsus on plaaninud Neumist teha kaubasadama, minnes nii vastuollu kohalike soovide kui ka rahvusvaheliste lepetega ökoloogiliselt tähtsa ja kaitstud Mali Stoni lahe suhtes, mille alla Neumi laht kuulub. Plaanitud on ehitada meresadam, raudtee ja kiirtee, mistõttu laskis Horvaatia projekteerida silla nii, et seda saavad läbida ka laevad, mis oma mõõtmetega ei saagi Neumi lahte siseneda. Samas on täna Bosnia ja Hertsegoviina jaoks tähtsaim sadam hoopis Horvaatia Ploče'i sadam, millel on Bosnia ja Hertsegoviinaga raudteeühendus.