Gottfried von Rodenberg
Gottfried von Rodenberg oli Saksa ordu Preisimaa haru ja Liivi ordu liige, Liivi ordu maamarssal aastatel 1435–1441. Gottfriedi vanemad olid oletatavasti Heinrich von Rodenberg ja Beke. Samuti Saksa ordu Preisimaa harusse ja hiljem Liivi ordusse kuulunud Johann von Rodenberg oli ilmselt tema vend. Gottfried pärines Rüthenist Soesti lähedalt. Rodenbergi perekond oli 15.–16. sajandi Lõuna-Vestfaali mõjukamaid aadlisuguvõsasid. Aastatel 1417–1419 oli Rodenberg Strasburgi (praegu Brodnica) komtuur Preisimaal, seejärel Roggenhauseni foogt. 1426–1430 oli ta üheaegselt nii Schönsee komtuur kui ka Leipe foogt, 1433–1436 oli ta aga Gollubi (praegu Golub-Dobrzyńi) komtuuri ametis. Juba aasta enne sellest ametist lahkumist oli ta saanud ka Liivi ordu maamarssaliks. Seetõttu on oletatud, et tegemist võis olla ka kahe samanimelise orduvennaga, mis aitaks seletada ka Schönsees ja Leipes samaaegselt ametis olemist. Sonja Neitmann on siiski pidanud tõenäolisemaks, et tegemist oli ühe isikuga, kes oli aga kõrgmeistri soosikuks ning määrati juba enne eelmisest ametist vabastamist Liivimaale marssaliks, et sealset orduharu endale ustavana hoida. 1441. aastal, mil maiskondade konflikti ägedaim osa Liivimaal lõppes ning Heidenreich Vincke von Overberg ka kõrgmeistri poolt ordumeistriks kinnitati, pidi Rodenberg marssali ametist lahkuma, sest Vincke varasem vastaskandidaat Heinrich von Notleben kinnitati reinimaalaste lepitamiseks uueks maamarssaliks. 1443. aastal sai ta aga Aluliina komtuuriks, selles ametis oli ta viis aastat, misjärel andmed temast lõppevad.