RL-ahel
RL-ahel on elektriahel, mis koosneb aktiivtakistuse ja induktiivsusega elementidest. RC-ahelat ehk RC-lüli kasutatakse peamiselt sagedusfiltrites (madalpääs- ja kõrgpääsfiltritena) ja samuti alalispingemuundurites. Lihtsaim RL-ahel koosneb takistist R ja induktiivpoolist L, mis võivad olla jada- või rööpühenduses. Tegelikku kasutust leiab peamiselt jadaühendus. Jadaahela elementidele rakenduvad pinged U = U R + U L , {\displaystyle U=U_{R}+U_{L},} kusjuures U R = R t I , U L = L d I d t . {\displaystyle U_{R}=R_{t}I,\quad U_{L}=L{\mathrm {d} I \over \mathrm {d} t}.} Ahelat kirjeldab seega diferentsiaalvõrrand U = L d I d t + R t I . {\displaystyle U=L{\mathrm {d} I \over \mathrm {d} t}+R_{t}I.} Nendes valemites U {\displaystyle U} on ahelale rakendatud pinge, V; I {\displaystyle I} on ahelat läbiv vool, A; L {\displaystyle L} on induktiivpooli induktiivsus, H; R t {\displaystyle R_{t}} on ahela aktiivtakistus, Ω. Võrrandi lahendeina saab avaldada pinged hetkel t {\displaystyle t} ahela elementidel järgmiste valemitega: U L ( t ) = U e − t τ U R ( t ) = U ( 1 − e − t τ ) , {\displaystyle {\begin{aligned}U_{L}(t)&=U\mathrm {e} ^{-{t \over \tau }}\\U_{R}(t)&=U\left(1-\mathrm {e} ^{-{t \over \tau }}\right),\end{aligned}}} kus e on naturaallogaritmide alus ja ajakonstant τ = L R t {\displaystyle \tau ={L \over R_{t}}} (sekundites). Ajakonstant iseloomustab siirdeprotsessi kestust.