Käbimähkur
Käbimähkur (Cydia strobilella) on kuusekäbide ja -seemnete kahjur. Levinud Euroopast Kaug-idani. Leidub ka Põhja-Ameerikas ja Kanadas. Kahjustatud käbi pinnal on näha vaiku, kahjur ise on käbi sees. Käbimähkuri valkjaskollane röövik elab käbirootsus, aga kahjustab seemneid. Üks röövik hävitab käbi sees 5% ja kaudselt 20% seemnetest. Käbivaesel aastal võib käbimähkuri liblikas ühele käbile muneda 90–120 muna. Nii suur röövikute hulk põhjustab pärast röövikute nukkumist käbi kuivamise. Munade värvus on helekollasest kuni tumepruunini ja läbimõõt kuni 0,5 mm. Käbimähkur muneb käbi soomustele isaskäbi tolmlemise ajal või vahetult peale tolmlemist. Vastsed on kreemikasvalged, pruuni pea ja rinnakilbiga. Arengustaadiumis vastsed söövad seemet, hilissuvel õõnestavad täiskasvanud vastsed tunnelid käbirootsu keskmesse. Talvel võib vastsetel esineda pikenenud diapaus ja nad jäävad käbide sisse üheks või mitmeks aastaks enne nukkumist. Nukkumine toimub käbirootsul enne pungade puhkemist. Nukk on alguses helekollane, hiljem must ja 4–6,5 mm pikkune. Täiskasvanud käbimähkur on hallikas-pruunide tiibadega, esitiibadel silmapaistvad hõbedased ribad.