Kraavi tänav (Narva)
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kraavi tänav on tänav Narva Vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Moonalao, Karja ja Sepa tänavaga ning lõpeb Pimeaia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 410 m. Oletatavasti on tänav saanud nime linnamüüri ümbritseva vallikraavi järgi, mis kulges samas kohas. 1905. aasta linnaplaanil selle tänava nimi oli Ровяная 1912. ja 1927. aastate linnaplaanidel Kraawi ehk Kraavi tänav. Pärast Teist maailmasõja aastast 1952 tänav kandis nime O. Koševoi tänav (улица им. О. Кошевого) Nõukogude Liidu kangelase Oleg Koševoi järgi. 11. mail 1994 linnavalitsuse otsusega Kraavi tänava nimi taastati. Aadressil Kraavi 136 (tänapäeval Kraavi 1) asus enne Teist maailmasõda Narva Tütarlaste Gümnaasium. See oli kahekorruseline maja, mille omanikuks oli Narva linnapea Adolf Theodor Hahn. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja plekk-katusega kahekorruseline telliskivist hoone. Teise maailmasõja ajal hoone hävitati. Aadressil Kraavi 2 asub endise Narva Poeglaste Gümnaasiumi, tänapäeva Narva Vanalinna Riigikooli hoone (Narva gümnaasiumi hoone). See klassitsistlikus stiilis hoone oli ehitatud 18. sajandi lõpul ja oli tol ajal üks suurimaid elumaju Narvas. 19. sajandi esimesel poolel sai maja omanikuks Narva komandant parun von Velio, kelle nime järgi seda maja ka tunti. 1845. aastal peatus majas keiser Nikolai I. 1916. aastal renoveeriti maja arhitekt Aleksandr Vladovski projekti järgi ja nii sisemus kui ka välisilme muutusid. See välisilme on suures osas säilinud tänaseni ja sellega on see hoone üks vanemaid säilinud ehitisi Narva Vanalinnas.