Vitamiinilaadsed biomolekulid
Vitamiinilaadsed biomolekulid ehk vitamiinilaadsed toitumisfaktorid, ka vitaminoidid ka essentsiaalsed metaboliidid on eeldatavasti vitamiinilaadset toimet omavad, väga erineva struktuuriga orgaanilised bioaktiivsed ühendid biomolekulid, ka mikrotoitained, mida elusorganismid enamasti eksogeensete allikateta ei sünteesi või sünteesivad ebapiisavas koguses ning peetakse vajalikuks toidulisaainete manustamist. Vitamiinilaadsed biomolekulid ehk vitaminoidid on järgmised: B13-vitamiin B15-vitamiin ehk pangaamhape B16-vitamiin dimethylglycine B17-vitamiin laetrile B22-vitamiin karnitiin F-vitamiinide rühm (polüküllastamata rasvhapped, PUFA-d, oomega-3-rasvhapped (linoolhape (LA), α-linoleenhape (ALA), eikosapenaeenhape (EPA), dokosaheksaeenhape (DHA) H3-vitamiin inositool N-vitamiin, ka lipoehape P-vitamiin flavonoidid vitamiin PABA, ka Bx-vitamiin PQQ-vitamiin (pyrroloquinoline quinone) U-vitamiin – cabagin Q-vitamiin jpt. Vitaminoididega ei seostata ka otseselt laiaulatuslikku avitaminooside teket. Küll aga võib vitaminoidide puudumisega seostada haiguslikke seisundeid inimestel, kelle füsioloogilised eripärad (neerupuudulikkus, immuunpuudulikkus, metaboolsed haigused, kestev medikamentoosne ravi jne) ja või normaalsed ealised muutused (aeglustub vitamiinide süntees, varud, muutused toitumises ja eluviisis, mitmed haigused ja/või ensüümidega seonduv), geneetiline eripära mõjutavad organismi füsioloogilist seisundit otsustavalt..