Dione (kuu)
Dione (ka Saturn IV) on üks Saturni kaaslastest. Ta on Saturni kaaslaste seas suuruselt neljas. Dione avastas 21. märtsil 1684 itaalia päritolu astronoom Giovanni Domenico Cassini. Taevakeha on saanud nime vanakreeka mütoloogia tegelase titaan Dione järgi. Esimesed detailsemad pildid Dionest tegi kosmoseaparaat Voyager 1 1980. aasta möödalennul. Alates 2004. aastast, mil Dioneni jõudis kosmoseaparaat Cassini, on lisandunud veel hulk andmeid ja pilte. Dione keskmine diameeter on 1122 km. Ta tiirleb ümber Saturni 377 400 km kaugusel, mis on lähedane Kuu kaugusele Maast. Ühe tiiru ümber Saturni teeb Dione 2,7 ööpäeva. Dione tihedus on 1,48 korda suurem vedela vee tihedusest (1 g/cm³), mis viitab sellele et, umbes kolmandiku temast moodustab tihedam, jääga ümbritsetud tõenäoliselt silikaatsetest kivimitest tuum. Dione pinnal mõjuv gravitatsioon on umbes 2,4% Maa omast, mistõttu võiks seal 20-korruselise maja kõrguselt allahüppaja maanduda jalgu vigastamata. Dione pinna keskmine temperatuur on −186 °C; teda kattev vee jää sarnaneb sel temperatuuril kiviga. Kosmoseaparaat Cassini on avastanud Dionel väga hõreda hapnikku sisaldava atmosfääri (1 hapnikuioon 11 cm³ kohta), mida nimetatakse suure hõreduse tõttu eksosfääriks. Hapnikusisaldus Dione eksosfääris on võrreldav hapnikusisaldusega Maal umbes 480 km kõrgusel (Maa eksosfääris). Arvatavasti on hapnik ilmunud sellepärast, et Saturni võimsast kiirgusvööst pärit kõrge energiaga osakesed (või ka Päikeselt pärit footonid) on lõhustanud Dionel jääna leiduvat vett hapnikuks ja vesinikuks. Hapnik võib pärineda ka geoloogilistest protsessidest. Dionel leidub ka pinnavorme, mille teket seostatakse arvatava pinnaaluse ookeaniga.