Artur Mägi
Artur Mägi (29. august 1904 Väinjärve vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 9. november 1981 Uppsala) oli eesti õigusteadlane. Õppis 1923–1929 Tartu Ülikoolis õigusteaduskonnas, lõpetas 1929 cum laude. 1935. aastal kaitses ta magistrikraadi õigusteaduses (väitekiri "Suveräänsuse probleem Hans Kelseni õpetuses"). Üliõpilasselts Raimla abiesimees ja esimees, vilistlasena laekur, hiljem vilistlaskogu esimees Rootsis ja seltsi auliige. Järvamaa Üliõpilaskogu esimees ja vilistlane. 1930–1937 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna seminari abijõud, 1930–1938 ajakirja Õigus toimetuse sekretär ja tegevtoimetaja, 1935–1940 Tartu Ülikooli õppejõud. Rahvuskogu, Riiginõukogu ja Valimiste Peakomitee peasekretär. 1941–1944 Majandusdirektooriumi juriidiline peanõunik. 1944. aastal põgenes Artur Mägi koos abikaasaga Rootsi ning töötas pärast põgenikelaagreid kuni pensionile minekuni Uppsala Ülikooli riigiteaduslikus instituudis. Aastail 1953-1963 oli ta Eesti Teadusliku Instituudi õigusteaduskonna lektor ja kuulus Eesti Teaduslikku Seltsi Rootsis. 1945–1949 oli Mägi August Rei poolt salaja nimetatud riigisekretär ja 1949–1981 õiguskantsler eksiilis. Tema mõju Peaministrile Vabariigi Presidendi ülesandeis ja Vabariigi Valitsusele eksiilis jäi praktiliselt olematuks. Olen T. Kintiga siin küllalt vaielnud ja öelnud, et mina ei saa ju muud öelda kui seda, mida meie seadused minu arusaamisel ütlevad. Ma ei saa neid seadusi muuta. Olen öelnud ka, et VP aktid, mis ei ole EV seaduste pärased, ei oma õiguslikku jõudu ega ole siduvad Eesti Vabariigile. K. vihastas ega ole mulle nüüd enam kirjutanud. (Kiri Heinrich Margale, 26. juuli 1974, ERA 4969-1-25, leht 39). Teadaolevalt on ta osalenud ainult ühel Vabariigi Valitsuse koosolekul, 22. augustil 1974. Ta kirjutas teoseid riigiõiguse alal.