Libedik
Libedik ehk libemagu (abomasum) on mäletsejaliste seedeelund, liitmao viimane osa. See vastab lihtmaoga loomade maole. Libediku maht on varieeruv nii liigiti kui isenditi ja arenguastmeti. Veistel on see 15 ja lammastel ning kodukitsedel 3,5 liitrit. Vastsündinul seedib libedik üksnes piima. Libedik asetseb kiideka all ja on kiidekast eraldatud sügava ringvaoga. Libedikul eristatakse parietaalset ja vistseraalset pinda, libedikupõhja (fundus abomasi), libedikukeha (corpus abomasi) ja lukutiosa (pars pylorica). Lukutiosa läheb maksa pinnal üle kaksteistsõrmikuks. Libediku sein koosneb lihas- ja limaskestast. Sarnaselt ühekambrilise maoga sisaldab libediku põhja ja keha limaskest mao- ehk maopärisnäärmeid. Libedikku varustavad verega arterid ja närvistuse tagavad nucleus posterior nervi vagi ja uitnärvi haru. Lümfisüsteemi struktuurideks libedikus on väiksemad lümfisõlmed. Libedik on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinariasse. Veiste libedikku kasutatakse juuretisena. Libedikku kasutatakse ka kulinaarias - söödav libedik kannab nimetust Lampredotto ja seda peetakse Firenze linnas kulinaarseks hõrgutiseks.