Meinhardiinid
Görzi krahvid (saksa: Grafen von Görz; itaalia: Conti di Gorizia; slooveeni: Goriški grofje), tuntud ka kui Meinhardiinid, olid krahvi- ja hertsogidünastia Saksa-Rooma riigis. Saanud nime Görzi lossi järgi Gorizias (nüüd Itaalias Sloveenia piiril), olid nad algselt Aquileia patriarhaadis foogtid (advocatus), kes valitsesid Görzi krahvkonda 12. sajandi algusest kuni 1500. aastani. Ustavate keisrite toetajatena paavstide vastu saavutasid nad oma võimukõrguse pärast Marchfeldi lahingut 1280. ja 1310. aastate vahel, kui nad hoidsid enda kontrolli all enamikku praegusest Sloveeniast, Lääne- ja Edela-Austriat ning Kirde-Itaaliat. Pärast 1335. aastat algas nende pidev langus, kuni nende territooriumid olid vähenenud 1370. aastate keskpaigaks tagasi algsesse Görzi krahvkonda. Nende järelejäänud maad päris Habsburgist valitseja Maximilian I. 1253. aastast valitses dünastia Tirooli krahvkonda. 1271. aastal nende suured valdused jagunesid. Peaharu sai viimati omandatud Tirooli ja Meinhard II järgi tuntuks kui Görzi-Tirooli krahvid või Meinhardiinide liin. Kõrvalharu, Meinhardi noorema venna Alberti järgi tuntud kui Albertiinide liin, võttis üle algsed valdused Görzi krahvkonnas, Pusteri oru, samuti pfaltskrahvide tiitli Kärntenis (koos valdustega ülemises Drava orus). Mõlemad harud osalesid koalitsioonis Přemysliidist Böömimaa kuninga Otakar II vastu ja Saksamaa kuninga Rudolf I poolel ning said pärast esimese kaotust Marchfeldi lahingus autasuks tohutud valdused. 1286. aastal said Görzi-Tirooli harust Kärnteni hertsogid ja Kraini maakrahvid ning nad võtsid de facto üle Savinja valitsemise, samas Albertiinide harule anti enamik Sloveeni margist ja Metlika krahvkond. 1306. aastal ja taas aastatel 1307-1310 valitses Görzi-Tirooli Heinrich kui Böömimaa kuningas ja hoidis Poola kuninga titulaartiitlit, abielu tõttu Přemysliidist pärijanna Annaga. Kuid kuna Heinrich ei saanud meessoost pärijaid, hääbus Görzi-Tirooli haru pärast tema tütre Margarete surma 1369. aastal. Habsburgid pärisid nende maad. Albertiinide liin säilitas valitsemise krahvi maadel ümber Gorizia, Pusteri orus ja Lääne-Kärntenis (mis koosnes tänase Ida-Tirooli territooriumist) kuni 1500. aastani, kui perekonna viimane krahv (Leonhard von Görz) pärijateta suri. Tema järelejäänud valduse pärisid Austria Habsburgid.