Kuldbulla
Kuldbulla (chrysobull) oli kuldne pitser (ladina keeles bulla aurea), mis kinnitati keskajal ja renessansi ajal Bütsantsi keisrite ja hiljem Euroopa monarhide poolt välja antud riiklikult tähtsatele ürikutele (bulla). Mõiste tähistas algul kuldset pitserit ennast, kuid hiljem kasutati seda kogu üriku kohta. Selliseid ürikuid tunti kuldbulladena Lääne-Euroopas, Bütsantsi keisririigis kutsuti neid chrysobull (χρυσός ehk chrysos tähendab kreeka keeles kulda). Ligi kaheksasada aastat anti neid välja ühepoolselt, ilma kohustusteta teisele poolele. Kuid lõpuks osutus see ebasoodsaks, kui bütsantslased püüdsid talitseda võõrvõimude jõupingutusi keisririigi kahjustamisel. 12. sajandil hakkasid bütsantslased kuldbulladele lisama oma läbirääkimispartnerite kohustuste vannutatud avaldusi. Muud Euroopa monarhid võtsid kuldbullasid vastu Bütsantsi imiteerides, kuid kasutasid neid palju säästlikumalt. Mittebütsantslike kuldbullade erandlik loomus andis neile palju suurema tähtsuse kui oli bütsantslikel originaalidel või tavalistel teadaannetel. Märkimisväärsed kuldbullad olid: 1136. aasta kuldbulla, välja antud paavst Innocentius II poolt, tuntud rohkem kui Gniezno bulla. Sitsiilia kuldbulla, välja antud aastal 1212 keiser Friedrich II poolt. 1213. aasta kuldbulla, välja antud keiser Friedrich II poolt. 1214. aasta kuldbulla, välja antud keiser Friedrich II poolt. Sellega loovutati kõik Saksa territooriumid põhja pool Elbe ja Elde jõge Taani kuningas Valdemar II Võitjale. Berni kuldbulla, väidetavalt samuti välja antud Friedrich II poolt aastal 1218, kuid nüüd peetakse võltsinguks. 1222. aasta kuldbulla, välja antud Ungari kuninga András II poolt. See kinnitas aadli õigused; bulla sunniti talle peale peaaegu samal viisil, kui Inglise kuningas John Maata sunniti allkirjastama Magna Carta. 1224. aasta kuldbulla (Kuldne Vabaduskiri), samuti välja antud András II poolt, andis teatud õigusi Transilvaaniasse asunud saksidele. Rimini kuldbulla, välja antud aastal 1226 keiser Friedrich II poolt. 1242. aasta kuldbulla, välja antud Ungari kuninga Béla IV poolt Gradeci (tänapäeva Zagreb) ja Samobori asukatele Horvaatias mongolite sissetungi ajal. Sellega kuulutas kuningas Bela IV välja vabad ja kuninglikud linnad. 1267. aasta kuldbulla, välja antud Ungari kuninga Béla IV poolt. 1348. aasta kuldbulla, välja antud Tšehhi kuninga Karel IV poolt, kellest hiljem sai Saksa-Rooma keiser Karl IV. See anti välja Karli ülikooli loomiseks Prahas. 1356. aasta kuldbulla on tõenäoliselt kõige kuulsam kuldbulla, selle andis välja Karl IV. Selle väljakuulutamine Nürnbergi riigipäeval defineeris rohkem kui neljasajaks aastaks Saksa-Rooma riigi põhiseadusliku struktuuri. 1702. aasta kuldbulla, välja antud keiser Leopold I poolt Akademia Leopoldina, tulevase Wrocławi ülikooli (Universitas Vratislatensis) loomiseks Sileesia pealinnas Breslaus (praegune nimi Wrocław).