Ungari Nõukogude Vabariik
Ungari Nõukogude Vabariik (ungari keeles Magyarországi Tanácsköztársaság või Magyarországi Szocialista Szövetséges Tanácsköztársaság; neist viimane oli põhiseaduse järgi riigi ametlik nimi 23. juunist kuni 1. augustini) oli lühiajaline sõltumatu kommunistlik riik, mis loodi Ungaris Esimese maailmasõja tagajärjel. Tegemist oli Esimese Ungari Vabariigi järglasega ja riik püsis 1919. aasta 21. märtsist sama aasta 1. augustini. Riiki, mida ei tunnustanud ei Prantsusmaa, Suurbritannia ega Ameerika Ühendriigid, juhtis Béla Kun. Tegemist oli maailmas alles teise sotsialistliku riigiga pärast seda, kui Oktoobrirevolutsiooni järel said Venemaal võimule bolševikud. Ungari Nõukogude Vabariik osales sõjalistes konfliktides Rumeenia Kuningriigi, Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi ja tekkiva Tšehhoslovakkiaga. Riik kukkus kokku, kui Rumeenia väed Budapesti okupeerisid ja Ungari kuningriik seejärel taastati.