Mannerheimi liin
Mannerheimi liin oli Soome lahest Laadoga järveni kulgenud Soome kindlustuste süsteem Karjala kannasel, millega püüti Talvesõjas Punaarmee pealetungi tõkestada. Mannerheimi liiniks nimetatakse rajatist Carl Gustaf Emil Mannerheimi järgi. Liin oli 135 kilomeetrit pikk ja 90 kilomeetrit lai. Peamiseks raskuseks Punaarmeele Talvesõja ajal kujunes loodus: sel ajal oli maas 1,5 meetrit lund ja hommikuti näpistas –41° C pakane. Nõukogude Liit hävitas betoonist kaitserajatised, kui sai Talvesõja lõppedes Karjala kannase oma valdusse. Jätkusõjas ei olnud Mannerheimi liinil tähtsust, üksnes liini põhjapoolseid osi parandati aastatel 1943–1944.