Otto Magnus von Grünewaldt
Otto Magnus von Grünewaldt (8. juuli (vkj 26. juuni) 1801 – 18. oktoober (vkj 6. oktoober) 1890 Tallinn) oli Eestimaa poliitik ning mõisnik, Venemaa keiserlik kammerhärra. Otto Magnus von Grünewaldt sündis Koigi mõisniku Johann Georg von Grünewaldti (1763–1817) ja Anna Christina von Kurselli (1769–1842) pojana. 1819–1821 õppis ta Tartu ülikoolis kameralistikat, misjärel ta välismaale siirdus, õppides 1821–1822 Göttingeni ülikoolis zooloogiat. Grünewaldt õppis veel edasi Bonnis, Pariisis ja Itaalias ning naasis koju 1824. aastal. Otto Magnus von Grünewaldt saatis 1843. aastal suurvürstinna Jelena Pavlovnat viimase ringreisil Saksamaale. Grünewalt osutus valituks sest suurvürstinna soovis kaaslaseks "väga kohusetundlikku, haritud" meest. Suurvürstinnat saatis ta ka 1845. aastal ringreisil. 1839–1851 oli ta Järvamaa kreisisaadik ning 1857–1858 Eestimaa maanõunik, samuti osales ta 1856. aasta talurahvaseaduse väljatöötamisel.. Talle kuulusid Eestimaa kubermangu Järvamaa Peetri kihelkonna Koigi (majandas seda 1825–1862), Prandi (1834. aastast) ja Liivimaa kubermangu Viljandimaa Pilistvere kihelkonna Laimetsa mõis. Oli 1834–1863 Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liige, seejärel auliige ja oli Eestimaa Põllumajanduse Seltsi asutaja Tallinnas 1839. aastal koos Eduard von Fock ja dr Carl Hueckiga (1811−1889). Ta suurendas talumaid, mõisastades oma mõisate põlde, rakendas 1840. aastaist teoorjuse asemel palgatööd ning propageeris mitmeväljasüsteemi, peenvillalammaste kasvatamist ja teisi põllumajanduslikke uuendusi. Ta asutas Atastesse külakooliõpetajate seminari. Oma mõisate majandamisest tagasi tõmbunud, reisis ta palju 1862–1869, elas seejärel Tallinnas.