Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond oli Tartu Riikliku Ülikooli struktuuriüksus 1940-1941 ja 1944-1973. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 9. oktoobril 1940 sai Tartu ülikooli ametlikuks nimetuseks Tartu Riiklik Ülikool (TRÜ). 1940. aastal kinnitatud ülikooli ajutisele põhikirjale oli TRÜ-s kuus teaduskonda: arsti-, ajaloo-keele-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus- ja loomaarstiteaduskond. TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna keeleteaduse osakonda kuulusid klassikalise filoloogia, slaavi ja balti filoloogia, kirjanduse, Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia, soome-ugri keelte ja eesti keele kateeder jt. 1944. aasta sügisel alustas ülikool tööd seitsme teaduskonnaga: ajaloo-keele-, arsti-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus-, loomaarstiteaduskond ja kehalise kasvatuse instituut. 1946. aastal lahutati eesti keele ja soome-ugri keelte kateeder kaheks omaette kateedriks. 1947. aastal jagati Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia kateeder Lääne-Euroopa kirjanduse ning Lääne-Euroopa keelte kateedriks. Aastatel 1947—1956 eksisteeris loogika ja psühholoogia osakond. 1948. aastal moodustati eraldi võõrkeelte kateeder, ühendati omavahel eesti kirjanduse ja rahvaluule kateeder, moodustati eraldi vene keele, slaavi ja balti filoloogia ning vene kirjanduse kateeder. 1953. aastal suleti Lääne-Euroopa keelte kateeder ja võõrkeelte õpetamine viidi üle võõrkeelte kateedrisse. 1954. aastal ühendati klassikalise filoloogia kateeder Lääne-Euroopa kirjanduse kateedriga Lääne-Euroopa ja klassikalise filoloogia kateedriks; eesti keele kateedri baasil loodi žurnalistika eriharu; vene keele kateeder jagunes üldaine ja põhiaine kateedriks. Aastatel 1954—1965 eksisteeris raamatukogunduse ja bibliograafia osakond.1957. aastal ühinesid vene keele kateedriks vene keele üldaine ja põhiaine kateeder. 1961. aastal suleti võõrkeelte kateeder ja selle baasil loodi saksa keele ja inglise keele kateeder. 1966. aastal avati psühholoogia ja 1968. aastal defektoloogia osakond. TRÜ ajaloo-keeleteaduskond valmistas ette kaadrit Eesti NSV koolidele ja teaduslikkudele ning kultuuriasutustele. Teaduskonna kõigis osakondades kehtis viieaastane õppeplaan, Kaugõppeosakonnas kuueaastane. AKT kahel esimesel kursusel anti põhimõisted õpitavaist aineist: loeti sissejuhatust kirjandusteadusse, keeleteadusse, rahvaluulesse, etnograafiasse, arheoloogiasse, psühholoogiasse, antiikkirjandusse, jm. Esimesel ja teisel kursusel süvendati võõrkeelte tundmist, õpetati ladina keelt, eesti filoloogidele ka soome keelt. Vastavalt vajadustele ja soovidele sai õppida vabatahtliku ainena veel mitmesuguseid võõrkeeli, eesti ajalugu, kunstiajalugu vm. kohustuslikud üldained olid NLKP ajalugu, dialektiline ja ajalooline materialism, filosoofia ajalugu, poliitiline ökonoomia, teaduslik kommunism ja ateism. Kolmandast kursusest toimus spetsialiseerumine kitsamale erialale, lisandusid eriseminarid ja erikursused.