Madame du Barry
Jeanne Bécu, Comtesse du Barry (19. august 1743 – 8. detsember 1793) oli Prantsusmaa kuninga Louis XV viimane ametlik armuke (maîtresse-en-titre) aastail 1768–1774. 1768. aastal, mil Jeanne oli tuntud kurtisaan Pariisi aristokraatlikes ringkondades, viis diplomaat ja sõjaväelane Étienne François de Choiseul ta Versailles' lossi, kus ta köitis Louis XV tähelepanu. Pärast kuninganna Marie Leszczyńska surma tahtis kuningas määrata Jeanne'i enda ametlikuks armukeseks, ent see tiitel nõudis kõrgklassi tausta ja abielu õukondlasega; Jeanne oli sündinud madalklassist õmbleja Anne Bécu vallaslapsena. Jeanne'ile koostati võltsitud sünnitunnistus, mille kohaselt oli ta aristokraatlikku päritolu ning tegelikkusest kolm aastat noorem. 1. septembril 1768 abiellus ta Comte Guillaume du Barry'ga, mis andis talle tiitli Comtesse du Barry. Jeanne'i saabumine Versailles'sse tekitas kohati vastumeelt, kuna ta oli olnud madalast seisusest prostituut. Paljud õukondlased tõrjusid teda, kaasa arvatud dofiin Marie Antoinette, kelle põlgus Jeanne'i vastu tekitas õukonnas ärevust ja lahkarvamusi. Uusaastal 1772 mainis Marie Antoinette Jeanne'ile, et “täna on Versailles's palju inimesi”. Sellest märkusest piisas, et lahkhelid lõpetada, ent Jeanne'i maine õukonnas siiski ei paranenud. Ehkki Jeanne oli tuntud oma hea iseloomu poolest, kasvas tema ebapopulaarsus veelgi, sest kuningas kippus tema riietele ja ehetele palju kulutama: vaatamata tohutule igakuisele sissetulekule oli Jeanne oma edasise elu jooksul alati võlgades. 1774. aastal haigestus Louis rõugetesse. Ta palus Jeanne'il õukonnast lahkuda 4. mail, kuus päeva enne oma surma. Kuningannaks saanud Marie Antoinette saatis ta eksiili nunnakloostrisse Pariisi lähistel. Kaks aastat hiljem lubati tal kolida Louveciennes'i lossi. 1793. aastal Prantsuse revolutsiooni ajal kahtlustati teda finantsilise abi pakkumises revolutsiooni eest põgenejatele. Talle esitati süüdistus riigireetmises ning ta giljotineeriti 8. detsembril 1793.