Maa väidetavad kuud
Inimesed on pikalt teoretiseerinud teiste Maa kuude – kõikide võimalike Maa looduslike kaaslaste peale Kuu – olemasolu üle. Aastate jooksul on pakutud mitmeid kandidaate, kuid seni ei ole ükski tõestust leidnud. Alates 19. sajandist on teadlased püüdnud leida uusi kuusid, aga tõenäosust neid leida on vähendanud nii suur kaheldavate mitteteaduslike spekulatsioonide kui ka pettuste hulk. Kuigi Kuu on Maa ainus looduslik kaaslane, on täheldatud mitmeid Maa-lähedasi objekte (NEO), mille orbiidid on Maa omaga resonantsis. Neid on mitmed eksitavalt kutsunud "teiseks", "kolmandaks" ja "teisteks" Maa kuudeks. 2016 HO3, asteroid, mis avastati 17. aprillil 2016, on arvatavasti kõige stabiilsem Maa poolkaaslane. Ümber Päikese tiireldes teeb nimetatud asteroid ringe ka ümber Maa ja kuigi ta on meist liiga kaugel, et teda Maa kaaslaseks lugeda, on ta parim ja kõige stabiilsem näide poolkaaslasest, ühte tüüpi Maa-lähedastest objektidest. Selliste poolkaaslaste orbiidi keskpunkt asub väljaspool Maad, üheks näiteks on veel üks NEO – asteroid 3753 Cruithne. Maa troojalased, nagu 2010 TK7, on NEO-d, mis tiirlevad ümber Päikese samal orbiidil nagu Maa. Teised väikesed looduslikud objektid, mis tiirlevad ümber Päikese, võivad lühikeseks ajaks siseneda ka orbiidile, mis kulgeb ümber Maa, muutudes nii Sinise planeedi ajutiseks looduslikuks kaaslaseks. Tänapäevani on sellest nähtusest registreeritud vaid üks näide, objekt 2006 RH120, samas on tehtud ennustusi taoliste juhtumite esinemisest tulevikus.