Andmestumine
Andmestumine (ing k datafication) viitab protsessidele, mille käigus igasugune inimtegevus tõlgendatakse andmetesse, mis analüüsi teel saab informatsiooniks ja seeläbi luuakse uut väärtust. Andmestumine tähendab lihtsustatult seda, et igapäevased, tavapäraselt valdavalt kaduvad, haihtuvad ja „nähtamatud“ tegevused ning ühiskondlikud protsessid teisendatakse enamasti arvulisteks, vähemalt osaliselt süstematiseeritud (nt andmebaasi koondatud), kvantitatiivseteks ja analüüsivalmis formaadis olevateks andmeteks, mille põhjal ühiskonnas olulisi otsuseid tehakse. Spordist finantsini ja meelelahutusest tervishoiuni muutub kõik meie ümber andmeteks. Näiteks loome andmeid iga kord, kui räägime telefonis, saadame sõnumeid, Twitteris, meilime, kasutame Facebook-i, vaatame videot, võtame sularahaautomaadist raha välja, kasutame krediitkaarti või kõnnime turvakaamerast mööda. Seoses andmestumisega on üha rohkem diskussioone suurandmete (big data) teemal. Sisuliselt käib jutt nendest samadest andmetest, mis tekivad meie igapäevaste tegevuste käigus (sotsiaalmeedia postituste, mobiiltelefonide logifailide, online tehingute tulemusel) erinevaid tehnoloogilisi vahendeid ja rakendusi kasutades, mille tulemused salvestuvad samade tehniliste lahenduste logifailidesse. Tihtipeale viidatakse virtuaalsele või digitaalsele ‘jalajäljele’.