Tallinna Kreiskool
Tallinna Kreiskool (saksa keeles Revalsche deutsche Kreisschule) oli Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangulinnas Tallinnas 1805–1875 tegutsenud saksa õppekeelega kreiskool. 1800. aasta kevadel hakkas hoones Vene 22 tegutsema triviaalkool, mis Venemaa keisri Aleksander I koolireformiga 1805. aastal muudeti Tallinna kreiskooliks. 1805. aastal tegutses kreiskool Tallinna kubermangugümnaasiumi kahekorruselise koolihoone ülemisel korrusel, esimesel korrusel asus gümnaasium. 1830. aasta 18. novembril ilmus Venemaa keisri Nikolai I käskkiri, mis sulges Tallinna vene õppekeelega kreiskooli ja avas selle baasil 1831. aastal kaks elementaarkooli. 1832. aastal müüs Antoinette Hedvig Henriette von Wistinghausen kinnistu, Vene tänav 22 kreiskoolile. 1833. aastal algas õppetöö uues, selleks otstarbeks ümberkujundatud koolimajas. 1872. aastal toimus järgmine hoonete ümber- ja juurdeehitus. 1872. aasta 31. mail Venemaa keisri Aleksander II kinnitas Venemaa Riiginõukogu otsuse kreiskoolide reorganiseerimisest linnakoolideks. 1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat.. Linnakoolideks muudeti ka Tallinna ja Tartu vene õppekeelega elementaarkoolid. Aastatel 1886—1887 reorganiseeriti kõik Eestis tegutsevad saksakeelsed kreiskoolid venekeelseteks linnakoolideks. Koolis õppisid Eesti kirjanikud Eduard Bornhöhe (aastatel 1873-1877) ja Eduard Vilde (aastatel 1878-1882).