Korünebakter
Korünebakterid (Corynebacterium) on perekond väikseid pleomorfseid eosteta ja kihnuta grampositiivseid pulkbaktereid, mis asetsevad sageli lühikeste ahelatena või hiina kirjamärke meenutavate kogumikena. Korünebakterite nimetus tuleneb vanakreeka sõnadest korynē ('sõlmjas nui') ja baktērion ('kepike'). Nad on looduses laialt levinud ja on enamjaolt ohutud. Mõned on kasutusel tööstuses, näiteks Corynebacterium glutamicum. Teised võivad põhjustada inimestel haigusi, näiteks Corynebacterium diphtheriae on difteeriat põhjustav patogeen. Nende bakterite üks ots võib olla paksenenud, mille tõttu rakk meenutab nuia (korüneformsed bakterid). Difteroidid on mittepatogeensed korünebakterid ja varem sellesse perekonda arvatud bakterid. Corynebacterium diphtheriae jääb sellest bakterirühmast välja. Naha difteroidid jagatakse neljaks rühmaks: lipofiilsed ja mittelipofiilsed difteroidid; anaeroobsed difteroidid; difteroidid, mis toodavad porfüriini (korallpunane fluorestsents UV valguse all); ja need, mis omavad keratinolüütilisi ensüüme ning on ühendatud Corynebacterium tenuis’i poolt põhjustatud aksillaarse trihhomükoosiga, kaenlaaluste karvanääpsu infektsiooniga. Lipofiilsed difteroidid esinevad tihti kaenlaalustes, mittelipofiilseid aga on rohkem leitud karvutul nahal. Anaeroobsed difteroidid esinevad enamjaolt piirkondades, kus on palju rasunäärmeid. Ehkki Corynebacterium acnes näol iseloomustati algselt naha anaeroobseid difteroide, on see nüüd jaotatud Propionibacterium acnes’iks ja P. granulosum’iks. P. acnes’t kohtab 8 korda tihedamini akne kahjustustes kui P. granulosum'it. P. acnes on suure tõenäosusega akne patogeensuse osaks. Noorematel kui 10-aastastel lastel esineb aknet põhjustavat P. acnes’i harva. Selle bakteri esinemine nahal on tingitud rasueritusest puberteedieas. P. avidum, kolmas liik naha anaeroobseid difteroide esineb rohkem kaenla all ning akne puhul on selle esinemine harv.