Nappus
Nappus majandusteaduses tähendab seda, et materiaalsed ja rahalised ressursid, aeg, teadmised, individuaalsed võimed (inimkapital), mida saaks kasutada oma eesmärkide saavutamiseks, on napid. Ressursside piiratuse tõttu on inimesed sunnitud pidevalt tegema valikuid, kuidas kasutada raha, aega ja muid ressursse. Otsustades kasutada ressurssi ühel eesmärgil, loobutakse võimalusest kasutada seda teisel viisil. Seetõttu tekib nappusega seoses alternatiivkulu ehk loobumiskulu. Nappuseprobleemil on ühiskonnas oluline roll. See loob pinge soovitava ja olemasoleva vahel ning ka stiimuli, mis on vajalik inimlikeks saavutusteks. Sealhulgas võib tegevusteoorias nappus täita samasugust funktsiooni, mida koostegevusteoorias seostatakse konkurentsiga ehk see võib inimliku saavutusvõime arendamisele kaasa tuua otsingud ja uute vahendite leiutamise, millele lisaks ka eesmärkide paremaks teostamiseks. Seepärast ei kaota ökonoomika oma tegevusteoreetilist alust. Kuna olukord, kus kõik inimesed oleks olemasolevaga rahul, on vähetõenäoline, siis majandusteadusega tegelemine võiks olla hea investeering. Võimalik on eristada kahte tüüpi nappust: absoluutne ja suhteline nappus.