Sipelglased
Sipelglased (Formicidae) on ühiseluliste putukate sugukond kiletiivaliste seltsist. Maailmas on üle 20 000 liigi sipelglasi[viide?] (teistel andmetel 7600[viide?]), Eestis 54 liiki[viide?] (teistel andmetel 38[viide?]). Teadaolevalt teeb maailma kiireima liigutuse lõkslõugne sipelgas Odontomachus bauri – nimelt oma lõugadega. Ta suudab lõuad kokku laksatada 2000 korda silmapilgutusest kiiremini: kiirusega 35–64 meetrit sekundis. Ta avab oma lõuad kahe suure peas asuva lihasega ja hoiab neid lahti vedrulukustuse taolise elundi abil. Enamik sipelgaid elab troopikas. Eesti sipelgaist on tuntuimad punakaspruunid metsasipelgad kuklased (Formica – 15 liiki), väikesed mustad, pruunid või kollased murelased ja punakad rautsikud. Eesti suurimad sipelgad on hobusipelgad, kes rajavad oma käike haigete või surnud puude tüvedesse. Aedades, niitudel ja põldudel esineb sageli väikeste mustade mullamurelaste pesi. Enamik sipelgaid ehitab pesa pinnasesse, kuklased teevad okastest ja muudest taimeosadest maa peale suuri kuhilpesi. Mõnd liiki sipelgad elavad parasiitidena teiste pesades. Olenevalt sipelgaliigist on peres üks kuni mõnisada emasipelgat, kes elavad ja munevad sügaval pesas. Paljude sipelgate vastsed nukkuvad kookonis. Aastane juurdekasv on vähemalt üks põlvkond tiivulisi isaseid ja emaseid. Pärast lendlust ehk pulmalendu isased hukkuvad, emased murravad oma tiivad ja lähevad pessa tagasi või asutavad uue pere. Põhiline osa perest on töölised ehk töösipelgad, kellel on tööjaotus. Pesa kaitsevad kõik töölised, kasutades oma tugevaid lõugu ja sipelgamürki. Amatsoonsipelgate peres ei ole töölisi, selle asemel esineb "orjapidamine", kus vajalikke töid teevad teiste sipelgaliikide pesadest röövitud vastsetest ja nukkudest arenenud sipelgad. "Orjapidamist" esineb teistelgi sipelgaliikidel. Sipelgad suhtlevad omavahel lõhnade abil. Nad toituvad peamiselt teistest putukatest, lehetäide magusast eritisest ja taimemahlast, aga ka seemnetest või kasvatatakse pesas toiduks seeni. Kuklaste seas on mitu väga kasulikku liiki. Et kuklased söövad ka kahjurputukaid, on nad Eestis looduskaitse all. Sipelgate uurimisega tegeleb mürmekoloogia.