Mõdu
Mõdu on meest ja veest kääritatud alkohoolne jook, millele enamasti lisatakse ka pärmi. Mõdu on üks maailma vanimaid alkohoolseid jooke. Näiteks Hiinas tarbiti meest kääritatud jooke juba 7000 aastat eKr. Mõdu toorained on läbi aegade olnud mesi ja vesi, kuid see võib sisaldada ka teisi koostisosi, nagu puuvilju, marju, vürtse, linnaseid või humalaid. Olenevalt koostisosadest on mõdustiilidel erinevad nimetused, näiteks linnastega valmistatud mõdu on braggot ning puuvilju või marju sisaldav mõdu on melomel. Mõdu võib olla nii karboniseeritud kui ka karboniseerimata ning kuiv, poolmagus või magus. Mõdu definitsioone on erinevaid. Mõnes kultuuris kasutatakse mõisteid "mõdu" ja "meevein" sünonüümidena, mõnes teises tehakse neil selget vahet. Näiteks Ungaris peetakse mõduks jooki, mis on valmistatud meest, veest ja õllepärmist; meevein on aga valmistatud vees lahustatud meest ning viinamarjade või teiste puuviljade jääkidest. Poolas on levinud veini kangusega (enam kui 10% alkoholisisaldusega) magus mõdu (miód pitny, otsetõlkes "joodav mesi"). Eestis oli mõdu enne 13. sajandit üks levinumaid alkohoolseid jooke, kuid ristisõdijate tuleku järel tõrjus õlu selle välja ning muinaseestlaste mõduvalmistamise üksikasju tänapäeval ei teata. Termin "mõdu" pole Eestis seadusega määratletud, seega ei pruugi mõdu nime all müüdavad joogid eelnevale kirjeldusele vastata. Tihti müüakse mõduna meega maitsestatud õlut. Meest kääritatud mõdu, mis on veinidele omase kangusega, valmistab Eestis Järvamaal asuv Nööskeri mõdukoda.