Glittertind
Glittertind ehk Glittertinden on 2465 m kõrgune mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas Jotunheimeni mäeahelikus, 13 km Lillehammerist loodes. Mägi on saanud nime Glittra jõe järgi. Sellele lisandub sõna "tind", mis tähendab tippu. Jõe nimi omakorda tuleb norrakeelsest sõnast "glitre", mis tähendab 'sädelema, sätendama'. Oma absoluutse kõrgusega 2465 m on ta Norra kõrguselt teine mägi, jäädes alla vaid samas vallas paiknevale Galdhøpiggeni mäele (2469 m). Mäe kõrguse hulka on arvatud mäe tipus oleva liustiku paksus; selleta oleks mägi 2452 m kõrge. Glittertindi kõrgus kõigub lume ja jää sadamise ja äravoolu tõttu, mis muudab mäe tipus oleva liustiku paksust. Ta on olnud kõrgem kui Galdhøpiggen ja sellisena kõrgeim mägi Skandinaavias. Praegu on ta madalam, sest liustik tema tipus on kahanenud. Glittertindi suhteline kõrgus on 995 m. Esimestena ronisid Glitterindi mäe otsa Harald Nicolai Storm Wergeland ja Hans Sletten 1841. Glittertindile on kõige lihtsam ronida läänes olevast Spiterstuleni jahimajast, kust tuleb ronida 1300 m, või Glitterheimi jahimajast, kust tuleb ronida 1000 m kõrgemale. Glitterheimi jahimaja asub rahvuspargis ja sinna pääseb ligi ainult jalgsi. Glittertindi otsa ronimine on suviti väga populaarne, ehkki mitte nii populaarne kui Galdhøpiggeni otsa ronimine. Tee üle liustiku on täielikult ilma jäälõhedeta, kuid kuumal päeval liustikku kattev lumi sulab ja muudab liustiku pinna täiesti märjaks. Mõned matkajad on kogenud, et liustikule moodustuvad vooluveenõvad, mille läbimisel saavad inimesed täiesti märjaks. Vaade mäetipult on väga ilus. Glittertindist idas ja kagus ei ole kõrgeid mägesid, mistõttu mäetipult saab näha suuremat osa Opplandi põhja- ja idaosast. Glittertindi tipust tehtud fotod on enamasti tehtud mäe idanõlvalt pisut tipust altpoolt, kust mägi jätab kõige mõjuvama mulje. Kunagi oli otse mäetipul väike onn, aga seda polnud võimalik korralikult kinnitada ja tuul puhus selle mäe järsust põhjanõlvast alla Grjotbreeni liustikule.