Horezmi riik
See artikkel räägib keskaegsest riigist. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Horezmi. Horezmi riik (ka Horezmi impeerium) oli turgi-pärsia sunniitide riik Kesk-Aasias, peamiselt tänapäeva Usbestanki, Türkmenistani, Tadžikistani, Afganistani ja Iraani aladel. Riik rajati 1077. aastal ning algul oli see Seldžukkide riigi ja Karakitai vasall. 13. sajandil vallutasid Horezmi mongolid. Kõrgajal oli riigi pindala kuni 3,6 miljonit ruutkilomeetrit, mis teeb sellest ühe ajaloo suurima impeeriumi. Horezmišahhide riigi alguskuupäev ei ole kindel. Riiki juhtinud Horezmi dünastiale pani alguse Anushtegin Gharchai, kes oli olnud Gharchistani juhtide ori ning hiljem mamelukk seldžukkide teenistuses. Riigi iseseisvuse saavutas alles tema pojapojapoeg Atsiz. 1220. aastal tungisid Horezmi Tšingis-khaani juhtimisel mongolid, kes vallutasid riigi vähem kui kahe aastaga. Vaenlane kasutas ära Horezmi riigi sisetülisid ja nõrkusi, rikkamaid linnu piirati ja rüüstati.