Rootsi Eurovisiooni lauluvõistlusel
Rootsi on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1958. aastast. Alates 1959. aastat on Rootsi kasutanud esindaja leidmiseks lauluvõistlust Melodifestivalen. Rootsi on olnud Eurovisioonil üks edukamaid riike, olles võitnud seitsmel korral ja tõusnud esiviisikusse kokku 26 korral, mis asetab riigi kolmandale kohale Suurbritannia 30 ja Prantsusmaa 27 korra ees. Rootsi esimene võit tuli 1974. aastal, kui ABBA võitis lauluga "Waterloo". Teine võit tuli 1984. aastal. Siis esindas Rootsit Herreys, kelle esituses kõlas võidulaul "Diggi-Loo Diggi-Ley". Kolmas võit saavutati 1991. aastal, kui Carola esitas laulu "Fångad av en stormvind". Neljas võit saavutati vaid 8 aastat hiljem, 1999. aastal Jeruusalemmas, kui Charlotte Nilsson esitas laulu "Take Me To Your Heaven". Viimased kaks võitjat on esindanud Rootsit ka hiljem. 2006. aastal esindas Carola Häggkvist Rootsit lauluga "Invincible" jäädes sellega 5. kohale. Charlotte Nilsson esindas Rootsit 2008. aastal lauluga "Hero" pääsedes finaali žürii valikuna ning jäi finaalis 18. kohale. Viies võit tuli 2012. aastal kui Rootsi esindaja Loreen esitas laulu "Euphoria" ning võitis võistluse 372 punktiga. 2015. aastal saavutas Rootsi kolme aasta järel taas võidu, kui riiki esindas Måns Zelmerlöw lauluga "Heroes". 2023. aastal esindas Loreen Rootsit teist korda ning võitis taas lauluvõistluse. Rootsi on võõrustanud lauluvõistlust kuuel korral. Kolmel korral neist toimus lauluvõistlus Stockholmis, kahel korral Malmös ja ühel korral Göteborgis. Taas võõrustab Rootsi võistlust 2024. aastal. Esimene võõrustamine Stockholmis 1975. aastal oli suhteliselt vastuoluline: Rootsi rahvusringhääling SR pidas kulusid liiga kõrgeks, ning riigi vasakpoolsed poliitjõud arvasid, et rahvusringhääling ei peaks kulutama nii palju raha kommertsüritusele. See kutsus esile ka üldised protestid muusika kommertsialiseerumise üle Rootsis, lauluvõistlusega samal nädalal toimusid ka tänavaprotestid ja alternatiivlauluvõistlus Alternativfestivalen. SR pidas seejärel läbirääkimisi Euroopa Ringhäälingute Liiduga rahastuse jagamise osas, kuid ei jõutud enne võistluse toimumist kokkuleppele. Küll aga viis see uue rahastussüsteemini, mida rakendati esmakordselt 1976. aasta vōistlustel, kus kõik osalevad riigid maksid võõrustamiskulusid. Kuid SR polnud valmis lauluvõistlust uuesti korraldama, kui Rootsi peaks 1975. aastal taas võitma, ning üldiste vasakpoolsete protestide tõttu otsustas SR 1976. aastaks võistlusest tagasi tõmbuda.