Buxhoeveden
Buxhoeveden (ladinapäraselt Bekeshovede; ka Buxhövden ja Buxhöwden) on Bremeni peapiiskopkonnast pärit põlisaadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Ameerika Ühendriikides, Argentinas, Austraalias, Belgias, Hispaanias, Soomes, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal ja Taanis. Buxhoevedenid kuuluvad Liivimaa vanimate ja auväärseimate aadlisuguvõsade hulka. Liivimaale tulid nad Saksamaalt, kus nende esivanemad olid teeninud Bremeni peapiiskopi ministeriaalidena. Suguvõsa sai oma nime Bremeni peapiiskopkonnas asuva Bexhövede küla järgi. Tuntuim suguvõsa liige oli Riia piiskop Albert von Buxhövden. Tema vend Hermann von Buxhövdenist sai esimene Tartu piiskop ja teine vend Theoderich de Ropa pani aluse von der Roppi aadlisuguvõsale. Nende onupojast Johannes de Bekeshovedest põlvnesid kõik hilisemad Liivimaa Buxhoevedenid. Buxhoevedenid immatrikuleeriti 1741. aastal Saaremaa rüütelkonda, 1745. aastal Eestimaa rüütelkonda ja 1747. aastal Liivimaa rüütelkonda. Paruness Sophie von Buxhoeveden oli keisrinna Aleksandra Fjodorovna õukonnadaam, kes järgnes tsaariperele nende pagendamisel Tobolskisse. Paruness eraldati perest vahetult enne mõrva. Ta emigreerus Siberi, Jaapani ja Põhja-Ameerika kaudu algul Kopenhaagenisse ning seejärel Londonisse. Tema sulest ilmus kolm ingliskeelset raamatut.