Alupka
Alupka on linn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Asub Jaltast 17 km edelas 1234 meetri kõrguse Ai-Petri mäe lõunajalamil. Alupka on kuurortlinn. Valitseb vahemereline kliima: augusti keskmine õhutemperatuur on 24,6 °C, veebruari keskmine õhutemperatuur +3 kuni +4 °C, aasta keskmine sademete hulk 400 mm. Keskmine veetemperatuur on suvel 22 kuni 28 °C. Vanimad inimasustuse jäljed Alupka alal pärinevad 8. aastatuhandest eKr. Alupka oli algselt kreeklaste koloonia. Väidetavalt tuleb neilt ka linna nimi: "alōpex" tähendab vanakreeka keeles 'rebane'. Seejärel läks Bütsantsi võimu alla. 960. aastal on Alupkat esmamainitud ühes keisri Romanus II dokumendis. 14. ja 15. sajandil kuulus asula genovalastele ja kandis Lupico nime. 1475–1774 kuulus Alupka Krimmi khaaniriiki. Pärast Krimmi sõda liideti asula 1783 Venemaaga ja kuulus vürst Grigori Potjomkinile, 1823. aastast vürst Mihhail Vorontsovile. 1789. aastal oli Alupka 211 elanikuga küla. 1828–1846 lasi Mihhail Vorontsov ehitada endale Alupkasse Vorontsovi palee. Jalta konverentsi ajal elas seal Winston Churchill. 20. sajandi hakul sai Alupka tuntuks kuurordina, kus on puhanud hulgaliselt kuulsusi. Esimene sanatoorium rajati 1902. 1938 sai Alupka linnaks. Kahe maailmasõja vahel ehitati korralik infrastruktuur ja 24 mitut tüüpi ravilat. Tänapäeval on Alupkas 13 ravilat, nende seas sanatoorne kool tuberkuloosi põdevatele lastele. 1987 valmis tõstuk, mis viib reisijaid Ai-Petri mäe otsa ja tagasi. Tõstuki tee on jagatud kahte ossa. Tõstukist avaneb suurepärane vaade ümbrusele ja Mustale merele. Tänapäeval hõlmab linn 4,5 km pikkuse rannariba. Linnas elab 8700 inimest (2005). Linnas ühistranspordi moodustab üks rõngakujuline bussiliin. Alupka järgi on nimetatud asteroid 2508 Alupka.