Järgur
Järgur, varem ka raadiorepiiter, on selline vaheraadiojaam raadioside vaheseade, mis tavaliselt koostatakse põhimõtteliselt kahe raadiojaama baasil (koos eriliste filtritega), ning mis võimaldab ühes radiovõrgus olevate raadiojaamade sideraadiust oluliselt suurendada, võrgus liikuvat informatsiooni muutmata, mägisel maastikul on järgur sageli asendamatu, et side üldse oleks võimalik. Reeglina koostatakse järgur-raadiovõrk järgmiselt: kõik võrgus olevad raadiojaamad lülitatakse režiimi, kus kõigi jaamade saade toimub ühel raadiosageduskanalil, vastuvõtt aga teisel kanalil. See tähendab, et kasutatakse kahte erinevat raadiosagedust. Järgurit ei tohi segi ajada raadioretranslaatoriga. Järgur-raadiojaam koos antenniga paigaldatakse võrgu alal, maastikul või linnas, võimalikult kõrgesse kohta ehk levi seisukohalt võimalikult soodsasse paika. Järgur-raadiovõrgus saavad raadioabonentjaamad omavahel suhelda ainult järguri vahendusel. Kui järguri töö on mingil põhjusel häiritud, katkeb side kogu võrgus. Järgureid kasutatakse kõige rohkem ülemerelisel sidel, sest selleta oleks side suurtel aladel võimatu. Järgureid kasutatakse ka amatöörraadiosides. Amatöörsides kasutatavaid järgureid saab kõne edastamiseks ühendada ka interneti kaudu (VoIP – voice over IP), mis tähendab echolink'i (programm, millega raadioamatöörid saavad omavahel IP-võrgu kaudu suhelda) kasutamist või on võimalik ühitada raadio telefonivõrguga ja edastada signaali telefonivõrgu kaudu (järgur võtab vastu raadiosignaali ja edastab ta näiteks PSTN-võrgu kaudu).