Põhiorganid
Põhiorganiteks nimetatakse taimemorfoloogias vart, lehte ja juurt. Põhiorganeid ei saa üksteisest tuletada, "need ei ole homologiseeritavad ja need täidavad erinevaid baasfunktsioone". Nendest saab kõik teised organid tuletada. Nende koht taime ehituses "on tüvendtaimedel alati ühesugune: lehed on alati varre küljes, mitte kunagi juure küljes" Põhiorgani mõiste pärineb Alexander Braunilt: "Nõnda paistavad vars, leht ja juur meile vegetabiilse organismi oluliselt erinevate osadena, taimeelu põhiorganitena, mis põhinevad selle moodustumissuundade erinevusel. Nende kindel ja selge eristamine on morfoloogia põhialus. (...) Nagu ülalpool märgitud, kuuluvad lehed ja vars juurest eristuva tervikuna kokku (...).. Braun lähtub juure ja võsu duaalsusest ning eristab siis võsus vart ja lehte. Juur sarnaneb sekundaarse kasvu poolest varrega. Nii nagu varre küljes on leht, on juure küljes juurekarvad ja juurekübar. Julius Sachs eristab lisaks vegetatiivsetele põhiorganitele reproduktiivseid põhiorganeid. Ta jõuab kolme organikategooriani: "1) Vegetatiivorganid: juur ja võsu. Reproduktiivorganite seas: 2) Eoslad eostega. 3) gametangiumid: emased arhegoonid ja isased anteriidid.“