Karjaküla kalmistu
Karjaküla kalmistu on Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tõmmiku külas Keila–Keila-Joa tee ääres asuv kalmistu. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu maa-ala mõõdeti Ado Köögardali andmetel välja ja kinnitati 1913. aastal. See asub 4,5 versta ehk 4,8 kilomeetrit Keila kihelkonnakirikust. Pühitseti 21. augustil 1927. Tänapäevaks on kalmistu pindala üle 6 hektari. Sinna on maetud Keila linna, valla ja ka ümberkaudsete omavalitsuste elanikke. Tuntud inimestest on Karjakülla maetud helilooja ja muusikategelane Neeme Laanepõld, dirigent ja pedagoog Juula Virroja, ajaloolane, pedagoog, raadioajakirjanik ja mälumängur Hillar Nahkmann, teatri- ja seltskonnategelane Karl Vasko, kunstnikud Silvi Kalda, Kuldar Hütt ja Olev Soans, arst ja kirjanik Helvi Jürisson-Soans, kirjanik ja insener Hans-Erik Laansalu (Erik Tohvri), mälumängur Jüri Nessel, Vabadusristi kavalerid August Orav ja Voldemar Seiton, vabadusvõitlejad Eduard Kuuskor ja August Uustalu, Eesti sõjaväelased Fr.-Martin Süllaots ja Enn Soodre, tõlkija Ursula Põks, Raimond Valgre abikaasa Eevi Hannus, Keila baptistikoguduse vaimulik ja juht Adam Podin, pedagoogid Astra Saaliste ja Gunnar Saaliste, Eva Allast-Jõers, Velda Laurend, Linda Ardve, Ott Tamjärv ning Elmu Puu, insener ja harrastussportlane Karl Ollmann, rahvamuusik August Heinla, ühistegevuse juht Keilas Jaan Peet, laulja Neeme Henk, töökangelane, ekskavaatorijuht Erig Pappel, skautmaster Votele Luha, jooksja, mitmekordne Eesti meister Sergei Ustintsev, pikaealised Elfriede Kliss ja Albert Martma, endine majandijuht Raimund Vitsmaa, taastatud Keila valla esimene vallavanem Lembit Puusepp, endine Klooga külanõukogu esimees, kodu-uurija Aleksander Laurik ning endised Keila TK juhid Ljudmila Kutnik ja Juhan Ipits. Seal asub ka Keila esimese linnavanema (linnapea) Johannes Nikolai Tähe (1870–1942) sümboolne haud.