Pudiviru
Pudiviru oli piirkond Virumaal Lemmu muinaskihelkonna lõunaosas. Pudivirut (kujul Pudiviru ja Pudyviru) mainitakse Henriku Liivimaa kroonikas. Nime tähenduseks on peetud "Väike-Viru", ehkki selle tõlgenduse juures oleks oodatum kroonika nimekuju Pudiviro. Kroonika teatel asus Pudivirus 14 küla, mille vanem oli Tabelinus. 1219. aastal tungis Virumaale Mõõgavendade ordu ja Riia piiskopi vägi, mille koosseisus olnud ugalased rüüstasid Pudivirus. Virumaa vanemad, sh Tabelinus, lubasid selle mõjul end riialastel ristida lasta ja andsid pantvange. 1220. aastal viisid Riia piiskopi preestrid seal läbi ulatuslikuma ristimise, kuid peagi kehtesid Virumaal oma võimu Taani väed, kes poosid Tabelinuse riialastelt ristimise vastuvõtmise ja oma poja mõõgavendadele pantvangiks andmise eest üles. 1226. aastal külastas "Tabelinuse kihelkonda", ilmselt Pudivirut, paavsti legaat Modena Wilhelm, kes jagas sinna kogunenud Virumaa vanematele õpetusi ristiusust ja määras nende seast kihelkondadele kohtunikud ja vanemad. Kuigi Taani hindamisraamat Pudivirut ei maini, on seal sisalduva külade loendi põhjal teada Pudiviru 14 küla: Suur-Tammiku, 21 adramaad Lasinurme, 17 adramaad Salla, 15 adramaad Hirla, 12 adramaad Koila, 12 adramaad Käginurme, 12 adramaad Avanduse, 10 adramaad Emumäe, 10 adramaad Avispea, 8 adramaad Väike-Tammiku, 8 adramaad Villakvere, 6 adramaad Selli, 5 adramaad Kadiküla, 3 adramaad Kärsa, 2 adramaad Hiljem teisenes Pudiviru nimi saksapäraselt Poidiferiks ning Simuna kihelkonnas asus ka Pudivere mõis (tänapäeva kohta vt artiklit "Pudivere").[viide?]