Serbia suurvürstkond
See artikkel on riigi kohta, mis asutati aastal 1090. Esimese Serbia vürstkonna (768–960) kohta vaata Serbia vürstkond (keskaegne), teise Serbia vürstkonna või Duklja (960–1101) kohta vaata Duklja, tänapäevasema Serbia vürstkonna (1817–1882) kohta vaata Serbia vürstkond, kroonimaa kohta vaata Raška Serbia suurvürstkond või Raška (serbia: Велика кнежевина Србија / Velika kneževina Srbija) oli keskaegne riik, mis asutati aastal 1090 ja lõppes aastal 1217 kuningriigiks ülendamisega. Duklja kuninga Konstantin Bodini valitsusajal nimetati Vukan Raška valitsejaks kui vasall, ja kui Bodin bütsantslaste poolt vangistati, sai Vukan sõltumatuks ja võttis tiitli suurvürst. Kui Bodin suri, muutus Raška tugevaimaks üksuseks, milles Serbia riik asus, Vukanovićide käes. Vukani poeg Uroš I valitses Serbiat siis, kui bütsantslased tungisid Dukljasse ja Raška oleks olnud järgmine, kuid tänu diplomaatilistele sidemetele Ungari kuningriigiga jäi Serbia sõltumatuks. Uroš II võitles esialgu bütsantslastega, kuid varsti pärast kaotust andis keisrile alluvusvande. Uroš II vend ja esialgne Bütsantsi liitlane Desa pöördus toetuse saamiseks Ungari poole, kuid kukutati aastal 1163, kui keiser pani troonile kõrvalliinist Tihomir Zavidovići (millest sai Nemanjićite dünastia). Nemanjićite dünastia asutaja Stefan Nemanja sai troonile, võites oma kolme venda, keda toetas keiser. Nemanja hakkas aastal 1199 Serbia kirikut looma kõrvuti oma poja, Püha Savaga, esimese serblaste peapiiskopiga (1219) ja vanima teadaoleva Serbia põhiseaduse, Zakonopravilo autoriga. Sava mõjutas tugevalt ja edendas Serbia keskaegset kirjandust. Sava vanem vend Stefan Esmakroonitu sai aastal 1217 kuningaks.