Dagerrotüüpia Eestis
Dagerrotüüpia Eestis sai alguses juba 1840. aastal kui esimene dagerrotüüpiakaamera toodi Pariisist Tallinna, seega õige varsti pärast seda, kui Alphonse Giroux' firma neid üldse tootma hakkas. Esimeste Maarjamaal liikunud dagerrotüpistidena on seni tuntud Benno Lipschütz, Georg Kleinschneck, Carl Borchardt, Carl Neupert jt. Nende tehtud pilte aga on raske identifitseerida, sest tollal polnud kombeks oma autorsust rõhutada – nimesid dagerrotüüpidele ei kirjutatud. Vanim dagerrotüüp, mis Eestis teada, pärineb aastast 1844; see tehti ilmselt Peterburis. Suurim säilinud dagerrotüüp (12,1×16,2 cm) on valmistatud arvatavasti samas linnas. Mõlemad asuvad praegu Tartus Eesti Kirjandusmuuseumis. Teadaolevalt vanim Eestis valmistatud dagerrotüüp (u 1850) asub Järvamaa Muuseumis. Oletatavasti on selle autor esimene Eesti kutseline fotograaf Carl Borchardt, kes avas ateljee Tallinnas 1844. aastal. Pildile on jäädvustatud Tallinna raehärra Alexander Hoeppener. Eesti mäluasutuste fotokogudes on teadaolevalt 23 dagerrotüüpi, seejuures on enamik neist valmistatud väljaspool Eestit. Enamasti on neile jäädvustatud inimesi, ainsatki looduse- ega linnavaadet pole.