Świętopełk I (Pommeri)
Świętopełk I (ka Swantopolk I; u 1080 – enne 1148), mõnikord "Świętopełk Nakłost" (poola: Świętopełk Nakielski), et eristada teda teistest sama nimega valitsejatest, oli üks esimesi teadaolevaid Pommeri hertsogeid; aastatel 1109/13–1121 valitses ta Pomereelia üle. Tavaliselt arvatakse, et ta oli Świętobór I (Swantibor) poeg, kuigi teised ajaloolased teevad temast Świętobóri (samuti kolmanda Pommeri hertsogi, Dumari) venna ja Siemomysł I poja. Teda mainitakse Gallus Anonymuse kroonikas. 16. sajandi Pommeri kroonik Thomas Kantzow väidab samuti, et Świętopełk oli üks Świętobóri noorematest poegadest, kes valitses Taga-Pommerit pärast isa kukutamist. Preisi ajaloolane Ludwig Giesebrecht, kes andis hertsogi sünni ja surma ligikaudse aja, pidas teda Pomereelia dünastia algatajaks ja väitis, et Świętopełk ja tema isa Świętobór olid Piastide dünastia sugulased abielu kaudu. Ka teised ajaloolased on esitanud hüpoteesi, et Świętopełk ja Świętobór olid seotud, vere või abielu kaudu, Poola Piastide dünastiaga, või et nad teenisid neid vojevoodidena Gdańskis (Danzig). Siiski vaidlustab Edward Rymar teesi, et Świętopełk oli Swantibori poeg, tuginedes asjaolule, et Gallus Anonymus oleks seda fakti kindlasti maininud, kuid kroonik kirjeldas Świętopełki pigem "teatava pomoraanina", kellele Poola valitseja andis kontrolli Poola maade üle. Koos oma isaga aeti ta kõige tõenäolisemalt 1106. aasta paiku konkurentide poolt Pommerist välja. Pärast seda, kui Bolesław III Krzywousty alistas Nakło lahingus Pommeri hertsogid (kelle väe suurus oli Gallus Anonymuse sõnul 30 000), andis ta Świętopełkile Nakło ja teised gardid (slaavi asulad) Noteći jõe ääres lääniks. Pärast seda, kui Świętopełk üritas 1112. aastal teostada välispoliitikat ilma Poola valitseja nõusolekuta, tungis Krzywousty tema maadele. Pärast Nakło kolmekuulist piiramist (Galluse sõnul 29. septembrist 25. detsembrini) sundis ta Świętopełki alistuma. Świętopełk pidi maksma andamit Poola hertsogile ja andma oma poja (nimi teadmata) pantvangiks. 1113. aastal mässas Świętopełk taas Poola võimu vastu ja Bolesław tungis taas kallale, võttes Wyszogródi ja Nakło. Tema hilisemast elust on vähe teada. 1119. aastal alistas Krzywousty kaks nimetut Pommeri hertsogit, võttes ühe vangi ja pagendades teise. On võimalik, et üks neist oli Świętopełk. Jan Długoszi ja Kantzowi hilisemate kroonikate järgi suri 1121. aastal hertsog "Odrzanski" ('Odra') nimega Świętopełk. Mõned ajaloolased on seda tõlgendanud samaks Świętopełkiks, Świętobóri pojaks. Teised leiavad aga, et "Odrzanski" Świętopełk on olnud teine inimene, kessinite (Kicyni) hertsog, kelle maadele tungis 1121. aastal sakside vürst Lothar von Supplinburg. Świętopełkil oli mitu poega, kellest üks oli Bolesław Krzywousty õukonnas pantvangis. On võimalik, et see nimetu poeg oli Samboriidide dünastia asutaja Sobiesław I isa.