Epi Tohvri
Epi Tohvri (sündinud 12. märtsil 1970) on eesti kunstiteadlane ja arhitektuuriajaloolane, kes on uurinud peamiselt valgustusajastu (18.–19. sajandi) arhitektuuri, ülikoolide akadeemilist struktuuri ja ehituslugu ning ajaloolist pedagoogikat Atlandi-üleses võrdluses. Epi Tohvri on lõpetanud Otepää Keskkooli. Aastatel 1989–1997 õppis Tohvri Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis kunstiajaloo õppetooli juures magistritöö "1809.–12. aasta Vene tüüpfassaadid ja nende rakendamine Tartu linnaruumis" (juhendaja Kaur Alttoa). 2009. aastal kaitses Tohvri TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudis doktoritöö "Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses" (juhendaja Jaak Kangilaski). 1999. aastast kuni 2019. aastani töötas Epi Tohvri kunstiajaloo õppejõuna Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, sealjuures 2010. aastast dotsendina. Alates 2009. aastast kuni 2019. aastani töötas Tohvri Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis dotsendina. 2019. aastast on ta arhitektuuriajaloo dotsent TTÜ inseneriteaduskonna arhitektuuri ja urbanistika akadeemias. Ta on juhendanud (koos Kristi Viidinguga) Jaanika Andersoni doktoritöö teemal "Reception of Ancient Art: the Cast Collections of the University of Tartu Art Museum in the Historical, Ideological and Academic Context of Europe (1803–1918)" (TÜ klassikalise filoloogia osakond, 2015). Tohvri on tegutsenud ka näituste kuraatorina, kureerides 1999. aastal koos Karin Hallas-Murulaga Eesti Arhitektuurimuuseumis näituse "Eesti puitarhitektuur" ning 2014. aastal koos Anne Unteraga Tartu Linnamuuseumis näituse "Kunst, arhitektuur, vabamüürlus. Rutikvere mõisa Pistohlkorsid". 2003. aastast on Epi Tohvri Eesti Kunstiteadlaste Ühingu liige, 2010. aastast Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse liige ja 2010. aastast European Early American Studies Associationi liige. 2012. aastast kuulub ta ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum toimetuskolleegiumi. Septembris 2019 ilmus Epi Tohvri 1072-leheküljeline monograafia "Georges Frédéric Parrot: Tartu Keiserliku Ülikooli esimene rektor" (väljaandja TÜ Kirjastus), seni kõige ulatuslikum tervikkäsitlus Georges Frédéric Parrot' elust ja tegevusest.