Tänupüha
Tänupüha (inglise keeles Thanksgiving) on peamiselt Põhja-Ameerikas tähistatav tähtpäev, esmalt kui viljasaagi pidu. Seda tähistatakse Ameerika Ühendriikides novembri neljandal neljapäeval ja Kanadas oktoobri teisel esmaspäeval. Ameerika Ühendriikides kuulutas selle riigi pühana esimest korda välja president George Washington 3. oktoobril 1789, ent pühal on mitu sajandit vanem ajalugu. Püha pärineb Plymouthi kolooniast aastast 1621. 19. novembril (vana kalendri järgi 9. novembril) 1620 märkasid Inglismaalt Plymouthist laeval Mayflower saabunud 102 palverändurit (Pilgrim Fathers) maad Cape Codi lähedal. Kuna ees oli ootamas talv ja varud olid otsakorral, otsustati jääda talvituma. Kui Cape Codil ei leitud sobivat paika asula rajamiseks, maabusid pilgrimid tänapäeva Plymouthis Massachusettsis. Tingimused olid rängad, ületalve suri ligi pool pilgrimitest. Märtsis 1621 lõid pilgrimid kontakti indiaanlastega, kes aitasid neil talve üle elada. Patuxenti hõimu indiaanlane Tisquantum (Squanto) õpetas neid angerjaid püüdma ja maisi kasvatama. 1621. aastal pidasid 53 pilgrimi koos 90 indiaanlasega lõikuspidu (täpne kuupäev pole teada, kuid on arvatud, et see jäi 21. septembri ja 11. novembri vahele), mida peetaksegi esimeseks tänupühaks. Esimesed Uus-Inglismaa ja Virginia kolonistid tänasid tänupüha ajal jumalat viljalõikuse, laevade maabumise, sõjaliste võitude või põua lõpu puhul. 1863. aastal kuulutas USA president Abraham Lincoln 26. novembri riiklikuks tähtpäevaks, tänupühaks. 26. detsembril 1941 allkirjastas president Franklin D. Roosevelt Kongressi otsuse, mille järgi tähistatakse tänupüha novembri neljandal neljapäeval. Tavaliseks tähistusviisiks on perekonna ringis korraldatav tänupühalõuna. Selle üheks toiduks on traditsiooniliselt kalkunipraad. Püha juurde kuulub traditsioon, et president annab kalkunile armu.