Narači järv
Narači järv ehk Naratši järv (valgevene keeles Возера Нарач, vene keeles Нарочь (Narotš)) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järve valgala on 199 km² ja see asub merepinnast 165 meetri kõrgusel. Suurim järve voolav jõgi on lühike Skema, mis voolab välja Miastra järvest. Narači järv on pindalalt suurim järv Valgevene territooriumil. Aastail 1921-1939 kuulus see Poolale ja oli Poola suurim järv. Kaldajoone pikkus on 41 kilomeetrit. Järve piirab põhjast Švenčionysi kõrgustik, kohati on oru nõlvade kõrguseks 45-50 meetrit. Lõunakallas on madal, turbane ja soostunud. Kaldad on valdavalt madalad ja liivased, kohati siiski ka kõrged (2-11 meetrit) ja alluvad murrutusele. Narači järve ümbruses asub Narači rahvuspark. Järve kirdeosas asub 6,2 hektari suurune saar, mis on haruldaste linnuliikide pesitsuspaigana range kaitse all. Järve kaldal asuvad kohati ka rannavallid, aga need on sõjategevusest rikutud. Aastal 1916 viis Venemaa keisririik järve ümbruskonnas läbi rünnaku saksa vägede vastu, ebaõnnestunud Narači operatsiooni ajal toimus järve ümbruses aktiivne lahingutegevus. Suurim asula järve kaldal on Narač, kus asub ka Narači rahvuspargi administratsioon. Järve põhja katab sügavamas osas valdavalt sapropeel, kohati on seal ka liivaseid või saviseid alasid. Madalam osa on osalt liivase, osalt savise põhjaga, kohati ka kivine. Kaldataimestikus on valdavad harilik pilliroog ja järvkaisel. Loodepoolses osas kasvavad need 1,5-2 meetri sügavuseni, kagupoolses osas aga 3,5-4 meetri sügavuseni. Veetaimestikuga on kaetud vähem kui 3 % järve pindalast. Sukeltaimed kasvavad kuni 7,5 meetri sügavuses vees, kattes 15 km² suurust ala. Valdavaim kala järves on haug. Järves elavad veel ka nurg, linask, ahven, koger, luts, viidikas, angerjas ja särg. Lindudest elavad järvel Valgevene punasesse raamatusse kantud kalakotkas, väiketiir, kühmnokk-luik ja väikepütt. Narači järve loetakse üheks seitsmest Valgevene imest.