Ukmerge kihistu
Ukmerge kihistu (inglise Ukmerge Formation) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1984. Kihistu on nime saanud Ukmergė linna järgi. Eestist kihistu kivimeid ei ole leitud, need esinevad vaid Leedu ida- ja keskosas ning Läti idaosas. Ukmerge kihistu all lamab Svedasai kihistu ja temal lasub Taučionysi kihistu. Nii võib kihistut pidada Pirgu lademesse kuuluvaks; sealt on leitud ka üksikuid Pirgu lademele isiklikke kivistisi. Kihistu stratotüüp on Ukmergė 10 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 508,2–516 meetril. Kihistu neostratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 550,2 (teise liigituse järgi 548)–558,9 meetril. Kihistu suurim paksus on 25,5 meetrit. Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Alksniai kihistik Margėnai kihistik. Lätis koosneb kihistu hallist argilliiti sisaldavat lubjakivist, mis sisaldab ohtralt lubikestaga fossiile. Leedus moodustavad analoogsed kivimid kihistu alumise osa, neid katavad Margénai kihistiku merglid. Kihistu tekketingimused on olnud samad, mis Adila kihistu ülemise osa tekkel.