Šaršau
Šaršau (baškiiri keeles:Шаршау, vene keeles:Шаршау) on pikk mustrilisest kangast kardin puhta ja köögiosa ehk meestele ja naistele mõeldud ruumide eraldamiseks baškiiride elamutes XIX sajandi lõpus ja ХХ alguses. See on samuti traditsiooniline element koduses interjööris külalistetoa ja majapidamisruumide vahel. Baškiiri mütoloogilise sõnastiku kohaselt on šaršau ”kaitseks kurja silma vastu” (Шаршау күҙҙән ҫаҡлаған). Šaršau õmmeldi jämedast labase sidusega linasest või poollinasest, tavaliselt punast, mõnikord ka valget värvi riidest laiusega 28–32 cm või 40–50 cm. Kangad on sümmeetrilise ja ääristusel hõredama mustriga ning nelinurkset keskosa kaunistavad erinevas kudumis-, mõnikord ka tikkimis- ja aplikatsioonitehnikas valmistatud geomeetrilised, lill-, taime- või loomaornamendid mitmenurksetes või rombikujulistes raamides. Šaršau anti Kesk-Aasia rahvaste kombe kohaselt pruudile kaasavarana kodunt kaasa või pulmakingiks.