Nemunas
Nemunas (eesti keeles on mööndav ka nimekuju Neemen; leedu Nemunas [nämunas], valgevene Нёман, Nioman, vene Неман, saksa Memel, poola Niemen) on jõgi Euroopas. Jõgi saab alguse Valgevenest (lähte kõrgus 176 m) ja suubub Läänemere Kura lahte, moodustades delta. Nemunas on 937 km pikk. Sellest 459 km voolab ta Valgevenes, 359 km Leedus ning 116 km Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piirijõena. Nemunas on Leedu pikim jõgi, pikkuselt on ta Valgevenes 3. ja Läänemere vesikonnas 4. Ülemjooksul, enne Vusaga ühinemist kannab ta nime Niomaniec. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas varem alanud Łošaga samast allikast. Valgla on 98 200 km² ja sinna kuulub 72% Leedu territooriumist. Sügavus on kuni 5 m ja laius kuni 500 m. Vooluhulk suudmes on 678 m³/s, kuid suurvee ajal, mis on märtsist maini, kuni 6800 m³/s. Jõgi voolab aeglaselt, alamjooksul 2 m/s. Jääkattes on Nemunas harilikult detsembrist märtsi lõpuni. Nemunase kaldal asuvad linnadest Stoŭbcy, Biarozaŭka, Masty, Hrodna, Druskininkai, Alytus, Birštonas, Prienai, Kaunas, Vilkija, Gelgaudiškis, Jurbarkas, Smalininkai, Panemunė, Neman ja Sovetsk. Alevitest jäävad jõe kaldale Lubča, Merkinė, Balbieriškis, Rumšiškės, Kačerginė, Kulautuva, Zapyškis, Žemoji Panemunė, Kriūkai, Seredžius, Veliuona, Raudonė ja jõe delta saartel asuv Rusnė. Nemunasse suubub 105 jõge (1. taseme lisajõed), millest 15 on üle 100 km pikad. Neist suurimad on Neris, Nevėžis, Ščara ja Šešupė. Tal on isegi 11. taseme lisajõgesid. Nemunasel on tähtis positsioon Kura lahe elustiku säilitamisele. Nemunasest tulev vesi hoiab lahe vee värske ja võimaldab seal elada nii magevee- kui merekaladel. Nemunase delta laieneb lahe arvel.