Poiseuille seadus
Poiseuille seadus (ka Hageni-Poiseuille seadus) määrab vooluhulga vedeliku laminaarsel (keeristeta) voolamisel ümmarguse ristlõikega pikas sirges torus (ka kapillaaris): V = π r 4 8 η Δ p l , {\displaystyle V={\frac {\pi \,r^{4}}{8\,\eta \,\Delta p\,l}},} kus V {\displaystyle V} on vooluhulk, s.o ajaühikus toru ristlõiget läbiva vedeliku ruumala, ühik kuupmeeter sekundis (m3/s); r {\displaystyle r} on toru siseraadius (m); l {\displaystyle l} on toru pikkus (m); Δ p = p 1 − p 2 {\displaystyle \Delta p=p_{1}-p_{2}} on rõhulang torus (Pa); siin on p 1 {\displaystyle p_{1}} vedeliku rõhk toru alguses ja p 2 {\displaystyle p_{2}} rõhk toru lõpus); η {\displaystyle \eta } on vedeliku dünaamiline viskoossus (Pa·s). Kui raadiuse asemel on antud toru läbimõõt d {\displaystyle d} , siis avaldub võrrand kujul V = π d 4 128 η Δ p l . {\displaystyle V={\frac {\pi \,d^{4}}{128\,\eta \,\Delta p\,l}}.} Oluline on tähele panna vooluhulga suurt sõltuvust toru läbimõõdust; näiteks selle kahekordistamisel kasvab vooluhulk 16-kordselt. Seadus on järeldus Stokesi seadusest. Selleni jõudsid teineteisest sõltumatult Gotthilf Hagen 1839. aastal ja Jean Léonard Marie Poiseuille 1838. aastal. Esimesena avaldas võrrandi Poiseuille 1840. aastal.