Vanakreeka rahasüsteem
Vanakreeka rahasüsteemi ajalugu saab sarnaselt enamiku muude vanakreeka kunstivormidega jagada neljaks ajajärguks: arhailine, klassikaline, hellenistlik ja Rooma ajajärk. Arhailine ajajärk ulatub ajast, mil Kreeka aladel mündid 7. sajandil e.m.a kasutusele võeti kuni 5. sajandil e.m.a toimunud Kreeka-Pärsia sõdadeni. Seejärel algas Vana-Kreeka ajaloo klassikaline periood, mis kestis seni, kuni algasid Aleksander Suure vallutused 330. aastatel e.m.a. Sellele perioodile järgnes hellenistlik ajajärk, mis kestis omakorda seni, kuni Kreeka alad said 1. sajandil e.m.a Rooma keisririigi osaks. Ka Rooma võimu all andsid Kreeka linnad veel mitme sajandi vältel välja omi münte ning neid münte kutsutakse kas Rooma provintsiaalseteks müntideks või Kreeka keiserlikeks müntideks. Kõigi nelja ajajärgu mündid olid kokku kasutusel rohkem kui kümne sajandi vältel.