Kukruse lade
Kukruse lade (läti keeles Kukruzes, vene keeles Кукрузеский) on ordoviitsiumi ladestu ülemordoviitsiumi ladestiku vanim eristatud regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade) Eestis. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1879. Lade on nime saanud Kukruse asula järgi Toila vallas Ida-Virumaal. Lademe stratotüüp asub Kukrusel kinnikasvanud kraavis, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Savala puurauk. Kukruse lademel lasub Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku Haljala lade ja selle all lamab Uhaku lade. Lademe vanus on 460,9...458,2 miljonit aastat. Koos Uhaku, Lasnamäe ja Aseri lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Purtse alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Sandby lade. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Loode-Eestis Pihla kihistu, Põhja-Eestis Viivikonna kihistu, milles on eristatud Kiviõli, Maidla ning Peetri kihistikud, Lõuna-Eestis aga Dreimani kihistu, lisaks veel Kriaunose kihistik. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Dalby kihistu lubjakivi. Lademe avamusala ulatub Põhja-Eestis Pakri lahest Viivikonnani, läbides Paldiski, Klooga, Kiviõli, Kohtla-Nõmme ja Jõhvi. Lade paljandun näiteks Põhja-Eesti panga lääneosas, moodustades ülemise osa Osmussaare pangal ja Suur-Pakri pangal. Lade koosneb Osmussaare-Mehikoorma joonest kirde pool kukersiidist ja lubjakivist, osaliselt ka merglist. Lääne-Eestis koosneb lade lubjakivist ja merglist. Lademe paksus 4...25 meetrit. Selle fossiilide fauna on ordoviitsiumi lademetest kõige rikkalikum. Uhaku ja Kukruse lademete vaheline piir on globaalses stratigraafias piiriks Darriwili ja Sandby lademete vahel.