Elektrooniline hääletamine Eestis
Elektrooniline hääletamine on hääletamine elektroonilise seadme vahendusel. Eestis on seadustatud elektrooniline hääletamine interneti teel, kus hääletaja tuvastamiseks kasutatakse ID-kaarti või mobiil-ID-d. E-hääletamise süsteem töötati välja Vabariigi Valimiskomisjoni juhtimisel. Pilootprojektina korraldati jaanuaris 2005 Tallinna elanike küsitlus. Esimesed riiklikud valimised, kus kasutati ka e-hääletamist, olid kohalike omavalitsuste valimised oktoobris 2005. E-hääletamist eristab muudest hääletamise vormidest muuhulgas see, et e-häält saab ümber hääletada – eelhääletamise ajal tühistab eelmise hääle uuesti antud elektrooniline hääl või valimissedelil antud hääl, valimispäeval aga valimisjaoskonnas antud hääl. Mitu korda hääletades läheb arvesse ainult viimasena antud hääl; kui valija hääletab nii elektrooniliselt kui ka valimissedeliga, siis läheb arvesse ainult valimissedeliga antud hääl. Mitmekordse hääletamise võimalus on seadustatud selleks, et kaitsta hääletajat mõjutamise eest hääletamise ajal. Surve avaldamise korral saab hääletaja oma hääle hiljem uuesti anda. Samas saab survestaja tänu ümberhääletamise võimalusele survestada valijat juba antud häält viimasel hetkel ümber muutma või takistada edasisi ümberhääletamisi ID-kaardi hoiulevõtmisega. Juhuks, kui tervet e-hääletamise süsteemi diskrediteeritakse, on jäetud võimalus e-hääletamise tulemus tervikuna tühistada. Pärast valimistulemuste väljaselgitamist hävitatakse häälte anonüümsuse tagamiseks e-hääletamise süsteemi serverite kõvakettad ning anonümiseeritud häälte lugemissüsteemi ülekandmiseks kasutatud DVD-ketas.[viide?] Riigi valimisteenistus säilitab elektroonilisi hääli ühe kuu jooksul valimispäevast arvates. Pärast nimetatud tähtaja möödumist, kuid mitte enne, kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused, hävitab riigi valimisteenistus elektroonilised hääled, elektroonilise hääletamise süsteemis sisalduvad valijate isikuandmed ning elektrooniliste häälte avamise võtme.