Tüümuse makrofaagid
Tüümuse makrofaagid on toimiva tüümusega sündinud loomade makrofaagide liik, mis arvatakse paiknevat tüümuse stroomas, koores, säsis ja tüümuse kortikomedullaarses tsoonis ning on valdavalt residentrakud. Tüümuse makrofaagide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Tüümuse makrofaagide päritolu pole selge, arvatakse, et need on migreerunud luuüdist. Tüümuse makrofaagide talitlus pole selge, arvatakse et nende funktsiooniks on teatud, näiteks potentsiaalselt antigeensete, molekulide fagotsütoos, ka seondumine tümotsüütidega ja nende aktiveerumise esile kutsumine. Nende rolliks võib olla ka autoreaktiivsete tümotsüütide eliminatsioon ning antigeenide esitlemine T-rakkude vastavatele populatsioonidele. Nende funktsiooniks võib olla ka DNA degradatsioon. Uuringus uuriti roti tüümust, rottidel kellel indutseeriti diabeet, asendusid tüümuse makrofaagid kudede makrofaagidega. Inimese normaalne tüümus sisaldab lisaks tüümuse makrofaagidele ka makrofaage, mis migreeruvad tüümusse teiste elundite struktuuridest, näiteks luuüdist. In vitro võivad tüümuse makrofaagid haakuda HI-viiruse osakestega. Osade raskekujulist müasteeniat põdevate müasteenikute tüümuses on tuvastatud polioviirusega nakatunud makrofaage. Tüümuse makrofaagid ei suuda vastu seista looduslikest piirnormidest suurematele radioaktiivse kiirguse doosidele ja tõenäoliselt nekrotiseeruvad, doosist ja kestusest sõltuvalt võivad taastuda.