Narva keraamika
Narva keraamika on kõige vanem keraamikaliik Eestis, mis oli levinud Narva kultuuri ajal (umbes 5200–3900 e.m.a). Praegu liigitatakse Narva kultuur hilismesoliitikumi. Varem on keraamika kasutuselevõttu peetud noorema kiviaja ehk neoliitikumi alguseks Eestis. Narva tüüpi keraamikat on liigitatud kolmeks: Kagu-Eesti, Põhja-Eesti ja Lääne-Eesti saarte tüübiks. Nõusid oli peamiselt kahte tüüpi: eri suuruses, kuid valdavalt suuremad, teravatipulised ja munakujulised potid, mandril ka väiksemad liuataolised nõud. Nõusid valmistati kitsastest, enamasti vaid kuni 1 cm laiustest savilintidest. Tolleaegse keraamika vormimismass sisaldas teokarbipurdu või taimset massi, saartel rohkem kivipurdu ja liiva. Nõu seinad on silutud või riibitud, vahel isegi kergelt lihvitud. Ornamenti esines nõudel puhuti, enamasti vöönditena või ebakorrapäraste kammitaoliste vajutustena, valdavalt nõude ülaservas, vahel ka külgedel. Seetõttu erines see oluliselt hilisemast kammkeraamikast, kus ornament paiknes korrapäraste rühmadena, sageli kogu nõu külje ulatuses.