Põlvnemise tuvastamine kohtus
Põlvnemist kui perekonnaõiguslikku õigussuhet on võimalik tuvastada lasta kohtul. Perekonnaseaduse kohaselt võib isaduse tuvastada kohus, kui lapse sünni ajal ei olnud lapse ema abielus või kui isadust ei ole ükski mees omaks võtnud. Kohus võib isaduse tuvastada ka juhul, kui varasem isadus on vaidlustatud ning kohus on tuvastanud, et laps ei põlvne mehest, kelle isadus vaidlustati. Isaduse tuvastamine on niisiis võimalik vaid juhul, kui kedagi ei ole veel lapse isana rahvastikuregistrisse kantud. Kui rahvastikuregistris on aga isakanne olemas, tuleb isaduse tuvastamiseks eelnevalt vaidlustada eelnev kanne. Olenevalt sellest, kas põlvnemist tuvastatakse elavast või surnud isikust, käib põlvnemise tuvastamine kohtus hagimenetluse või hagita menetlusena. Olemuslikult on tegu mõlemal puhul kujundushagiga, kuivõrd kohus loob tuvastamise tulemusena õigussuhte, mis eelnevalt puudus. Riigikohus on leidnud, et samadel põhimõtetel on võimalik tuvastada põlvnemist ka emast. Küll aga ei ole võimalik kaheastmeline põlvnemise tuvastamine, st põlvnemise tuvastamine vanavanemast. Ka ei saa tuvastada lapse isana doonorit, kelle seemnerakke on kasutatud kunstlikuks viljastamiseks.