Ujumise olümpiarekordid
Ujumise olümpiarekordid Rahvusvaheline Olümpiakomitee kinnitab olümpiamängudel basseinipõhistel ujumisvõistlustel kiireimaid aegu olümpiarekorditena. Meeste ujumine on kuulunud suveolümpiamängude ametlikku programmi alates kaasaegsete olümpiamängude loomisest 1896. aastal Ateenas; alates 1912. aastast lubati naisi osalema olümpiamängudel. 1896. aasta olümpiamängude ujumisvõistlused toimusid Egeuse mere lahes, kus ujujatelt oodati kaldale ujumist - Ungari ujuja Alfréd Hajós võitis sel aastal kaks kuldmedalit, öeldes: „Minu tahe elada ületas täielikult minu soovi võita ." 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ujumisvõistlused toimusid Seine'i jões ja 1908. aasta suveolümpiamängude ujumisvõistlused peeti 100-meetrises basseinis, mida ümbritses kergejõustikurada Valge linna staadionil Londonis. Võistlused toimuvad neljas ujumiskategoorias: vabaujumises, seliliujumises, rinnuliujumises ja libliujumises, erinevatel vahemaadel ja kas individuaalsel või teatevõistlusel. Samuti peetakse nii kompleksujumise ujumisvõistlusi, nii individuaalselt kui ka teatevõistluses, kus kasutatakse kõiki nelja ujumise kategooriat. Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel ujumises võistlesid nii mehed kui naised kuueteistkümnel võistlusel, mõlemast soost samadel võistlustel, välja arvatud 800 m vabaujumises (ainult naistele) ja 1500 m vabaujumises (ainult meestele). 32-st basseinipõhisest võistlusest on USA ujujatel kaheksateist olümpiarekordit, sealhulgas üks on kahasse Kanadaga. Austraalia ja Hiina ujujatel on igaühel kolm rekordit, Ungarile kuulub kaks rekordit ja ühe rekordiga on tabelis Hollandi, Brasiilia, Jaapani, Suurbritannia, Singapuri ja Rootsi. 2016. aasta suveolümpiamängudel püstitati kolmteist praegust olümpiarekordit.