Jalamädanik
Jalamädanik (inglise keeles foot rot) ehk nakkav pododermatiit on levinud lammaste, kitsede ja teiste ruminantide seas. Jalamädanik toob kaasa valu haiguskoldes, mis omakorda vähendab looma heaolu, toob kaasa lonkamist, kaalu kaotust, lammastel vähendab villa kasvu ja veistel piima tootlikkust. See on nakkushaigus, mille peamine haigustekitaja on bakter Dichelobacter nodosus (gramnegatiivne anaeroob, mis hukkub peale seitsmendat päeva) nakkuse esinemisel peab siiski olema koostöö ka bakteriga Fusobacterium necrophorum, keda leidub peamiselt looduslikus pinnases ja väljaheites, mis põhjustab varvastevahelist dermatiiti, mis võimaldab D. Nodosuse sissetungi. Pikaajaline kokkupuude märja karjamaa, väljaheidete ja uriiniga on eelduseks nakatumiseks ja haiguse levimiseks loomade vahel. Haigestumist mõjutavad peamiselt kliima ja õhuniiskus, mis soosivad sõrgadevahelise naha pragunemist, mis loob sissepääsu bakteritele. Selle tõttu on jalamädanik eriti levinud suvel. Samuti mängivad olulist rolli ka looma immuunsüsteem ja nakkusohtliku looma eraldatus. Jalamädanik on kergesti tuvastatav välimuse ja lõhna järgi. Varvastevahelised vigastused või pidevalt jalgupidi niiskes allapanus viibimine on vajalikud patogeeni pääsemiseks looma organismi. Jalamädanikku iseloomustab sarvestunud koe ja kabja sügavamate osade eraldumine.