Röa kihistik
Röa kihistik (inglise keeles Röa Member) on ordoviitsiumi ajastu Porkuni lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jüri Martna aastal 1957. Kihistik on nime saanud Röa mõisa järgi. Kihistiku stratotüüp on Röa külas Röa-Jakobi paemurd, kus paljandub 90 sentimeetri jagu kollakashalli dolomiiti. Varem oli sealne paljand 3 meetri kõrgune, lisaks Röa kihistiku dolomiidile paljandusid seal ka Vohilaiu kihistiku lubjakivid. Röa kihistik arvatakse mõnede autorite poolt Ärina kihistusse kuuluvaks. Sellisel juhul oleks see kihistu alumine kihistik, millel lasub Vohilaiu kihistik . Ka on Arvo Rõõmusoks ja Tõnu Meidla arvanud seda Pirgu lademesse kuuluvaks. Röa kihistiku vanem nimetus on Borkholmi dolomiit, mida tuvastas iseseisva kivitüübina aastal 1854 Porkuni paemurdu uurinud Karl Eduard von Eichwald. Kihistiku moodustab krinoiddolomiit. Kihistikku moodustavat dolomiiti on kasutatud Rapla, Ambla ja Kadrina kirikute ehitamisel ning Inju mõisa häärberi rajamisel.