Lihhenoloogia
Lihhenoloogia (kr sõnast leichen 'samblik' ja logos 'õpetus') ehk samblikuteadus on samblikke uuriv mükoloogia haru. Samblikud on liitorganismid, kes koosnevad lihheniseerunud seentest ja vetikaist, ent kuna sugulise paljunemise organid moodustuvad seenkomponendi poolt, vaadeldakse lihhenoloogiat tihti mükoloogia ehk seeneteaduse alavaldkonnana. Samblikud on liitorganismid, mis koosnevad kahest osapoolest: mükobiondist ehk seenkomponendist ja fotobiondist ehk fotosünteesivast komponendist. Müko- ja fotobiondi vahel valitsevad (laias mõttes) sümbiootilised suhted – mõlemad osapooled saavad kasu. Mükobiont saab kasu toitainete näol. Fotobiont saab aga kaitset karmide keskkonnatingimuste eest, võimaluse laiendada oma levikuala, vee ja mineraalainete tagavara. Samblikke süstematiseeritakse ainult mükobiondi (e seenkomponendi) järgi, selle põhjuseks on seenkomponendi nii mahulises kui bioloogilises mõttes domineerivus enamikus samblikes (näiteks toimub suguline paljunemine ainult seenkomponendil). Teaduslikult käsitletakse samblikke nn lihheniseerunud seentena, st et samblikuks olemist vaadeldakse kui üht võimalikku seente toitumise viisi saprofütismi (s.o toituvad peamiselt kõdunevatest taimedest) ja parasitismi (s.o elavad ja toituvad elusa arvel) kõrval. Keskkonnategurite suhtes tundlike organismidena on samblikud head bioindikaatorid. Bioindikatsiooniga iseloomustatakse keskkonnaseisundi muutusi organismide – bioindikaatorite ja nende tunnuste (vitaalsuse, ohtruse, katvuse, sageduse jm.) põhjal. Lihhenoindikatsioon on keskkonnatingimuste (eelkõige õhusaaste) hindamine epifüütsete samblike abil.