Sirmium
Sirmium oli linn Pannoonias, Rooma keisririigi iidses provintsis. Linna on esmamainitud 4. sajandil eKr ning algselt asustasid seda illüürlased ja keldid. 1. sajandil eKr vallutasid asula roomlased ja see sai seejärel Rooma provintsi Pannonia Inferior pealinnaks. Aastal 294 pKr kuulutati Sirmium üheks neljast Rooma keisririigi pealinnast. See oli ka pretoriaanide Illyricumi prefektuuri ja Pannonia Secunda provintsi pealinn. Sirmium paiknes Sava jõe ääres, praeguses Sremska Mitrovicas Vojvodina provintsis Põhja-Serbias. Serbia vabariik kuulutas selle koha aastal 1990 erilise tähtsusega arheoloogiliseks paigaks. Sremi piirkond on selle järgi nime saanud. Sirmiumis elas hinnanguliselt 100 000 inimest ja see oli üks oma aja suuremaid linnu. Kuid ajaloolane Colin McEvedy arvates elas seal vaid 7000 inimest, mis põhineb arheoloogilise paiga suurusel. Rooma sõdur ja ajaloolane Ammianus Marcellinus kutsus seda "linnade hiilgavaks emaks".