Rooma Panteon
Panteon (ladina keeles Pantheon, pärineb kreekakeelsest sõnast Πάνθειον 'kõigi jumalate tempel') on ainus täielikult säilinud Vana-Rooma ehitis. Panteon ehitati kõigi Antiik-Rooma jumalate templina umbes 115–125 pKr Hadrianuse valitsemisajal. See on antiikaja suurim kuppelehitis kõrgusega 43 meetrit ja Rooma vanim kupliga ehitis. Silindrikujulisse keskehitisse pääseb viilkatusega sammaskoja kaudu. Keskehitises asusid orvad jumalakujudega. Siseruum saab valgust läbi kuplis oleva ava. Panteonil on kiri "M·AGRIPPA·L·F·COS·TERTIVM·FECIT", mis tähendab "Marcus Agrippa, Lucii filius, consul tertium fecit", tõlkes 'Marcus Agrippa, Luciuse poeg, konsul kolmandat korda, ehitas selle'. See viitab Marcus Vipsanius Agrippale ja ehitamisajale 27–25 eKr. Agrippa laskis rajada Panteoni eelse hoone, mis 110 pKr välgulöögi tõttu maha põles. Alates 7. sajandist on panteon olnud kristlik Santa Maria Rotonda kirik. Hoones asub Raffaeli haud. Rooma Panteoni eeskujul nimetati 1791 Pariisi kaitsepühaku Püha Genevieve'i klassitsistlikus stiilis kirik ümber Pariisi Panteoniks. Sellest sai Prantsusmaa suurkujude austamis- ja matusepaik. Panteoni on sageli matkitud, ehkki väiksemais mõõtmeis, näiteks Potsdamis.