Sileesia keel
Sileesia keel (nimetatud ka poola keele Sileesia murdeks; sileesia: ślōnskŏ gŏdka, ślōnski, po naszymu) on indoeuroopa keelkonna lääneslaavi harusse kuuluv keel, mida kõneldakse peamiselt Ülem-Sileesias (Poola), aga ka Tšehhis ja Saksamaal. 2011. aastal tunnistas sileesia keele oma emakeeleks umbes 509 000 inimest. Sileesia keel on lähedalt suguluses poola keelega ja osa keeleteadlasi peab seda poola keele murderühmaks. Küsimus on osaliselt politiseeritud ka seetõttu, et osa sileesia keele emakeelena kõnelejaist peab sileeslasi eraldi rahvuseks. Poola riiklikes dokumentides on sileesia keelt määratletud erinevalt. Nii näiteks registreeris Poola administratsiooni- ja digiteerimisministeerium 2012. aastal sileesia keele riikliku kohanimede registri tööd korraldava määruse lisas 1, kuid 2013. aasta novembris tehtud parandusega võeti see loetelust välja. On ka teisi dokumente, kus sileesia keel on määratletud kohaliku keele, vähemuskeele või murdena. Poola lingvistidest peavad sileesia keelt eraldiseisvaks keeleks näiteks Jolanta Tambor, Juan Lajo, Tomasz Wicherkiewicz, samuti filosoof Jerzy Dadaczyński, sotsioloog Elżbieta Anna Sekuła ja sotsiolingvist Tomasz Kamusella. Stanisław Rospondi väitel ei saa sileesia keel olla poola murre, kuna see arenes paralleelselt poola keelega vanapoola keelest. Teised Poola keeleteadlased nagu Jan Miodek ja Edward Polański ei toeta aga selle määratlemist keelena. Jan Miodek ja Dorota Simonides, kes on mõlemad Sileesia päritolu, eelistavad ka kogu sileesia murrete diapasooni säilitamist nende standardiseerimisele keelekorralduses. 30. juunil 2008 toimus Sileesia parlamendi hoones Katowice sileesia keele staatuse teemaline konverents pealkirjaga "Sileesia keel - kas endiselt vaid murre või juba keel?" (poola keeles "Śląsko godka — jeszcze gwara czy jednak już język?"). Konverentsil osalesid sileesia keele spetsialistid, poliitikud, keeleteadlased ning asjaosaliste organisatsioonide esindajad. Sileesiakeelne Vikipeedia loodi 26. mail 2008. 2016. aasta augusti seisuga on selles ligikaudu 5000 artiklit.