Balti provintsiaalseadustik
Balti provintsiaalseadustik (ka Balti provintsiaalõigus, lühend BPS; saksa keeles Provinzialrecht der Ostseegouvernements) oli 19. sajandil koostatud Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Narva seaduste kodifikatsioon. Seadustik puudutas eelkõige aadlikke, vaimulikke ja linnaelanikkke; talupoegi aga peaaegu üldse mitte. Seadustikust kavatseti välja anda 5 jagu nii saksa kui vene keeles, ent kodifitseeritud kujul avaldati 3 osa: I Behörden-Verfassung, Verfassung der Obrigkeiten und Behörden der Gouvernementsverwaltung (1730 §§, sellest §§ 1–3 üldine sissejuhatus) 1846 kubermangu ametiasutuste korraldus Einleitung Erstes Buch. Von der Verfassung der Behörden in den Ostseegouvernements in Allgemeinen Zweites Buch. Verfassungen des Gouvernements Livland Drittes Buch. Verfassungen des Gouvernements Esthland Viertes Buch. Verfassungen des Gouvernements Kurland Fünftes Buch. Verfassungen der Stadt Narva II Ständerecht, Ständerecht der Ostseegouvernements (1502 §§), 1846 seisusteõigus Allgemeine Bestimmungen Erstes Buch. Von dem Adel Zweites Buch. Von der Geistlichkeit Drittes Buch. Von den Bürgern III Privatrecht, Liv-, Est- und Curlaendisches Privatrecht (XXXVIII + 4600 §§) 1865 tsiviilseadustik (Balti eraseadus) Einleitung Erstes Buch. Familienrecht Zweites Buch. Sachenrecht Drittes Buch. Erbrecht Viertes Buch. Recht der Forderungen IV Civilprozeß V Kriminalprozeß IV ja V jagu jäid venestamise tõttu ametlikult välja andmata ja Baltimaades kehtestati vastavad Vene seadused. Iseseisvunud Eesti vabariigis jäi kehtima Balti provintsiaalseadustikust 3. jagu ehk tsiviilseadustik.