Eesti metsad
Eesti metsad on Eesti alal läbi aegade kasvanud metsad. Eesti on väike riik, aga paigutub metsa pindala arvestades keskmiste hulka, olles maailma ligi kahesaja riigi seas 99. kohal. Metsamaa moodustab veidi üle poole Eesti maismaast ehk 2,3 miljonit hektarit. Metsasus ehk metsadena käsitletava ala osakaal võib ulatuda 61 protsendini. Eesti metsad kuuluvad segametsade vööndisse. Valdavad on okaspuuenamusega puistud, kuid on ka lehtpuumetsi. Peamised puuliigid Eesti metsades on kuusk ja mänd, arukask, harilik haab, sookask. Viis tuhat aastat tagasi praegusest soojema kliima ajastul levinud laialehistest metsadest on praeguseks järele jäänud väga vähe. Eesti metsad on suhteliselt liigirikkad, kuna suur osa metsamaast on olnud loodusliku tekkega. Samas on sajandi algusest alates lageraie intensiivistumise tõttu loodusmetsade osakaal kogu metsamaast langenud 1,5–2 protsendini ning samal ajal on asemele rajatud monokultuurseid puuistandusi. Näiteks on viimaste kümnenditega Eestis metsalindude arvukus vähenenud minimaalselt 50 000 paari võrra aastas, peamiselt metsas olevate elupaikade kadumise tõttu. 2018. aasta seisuga kuulus 46% Eesti metsamaast riigile, mille haldamise õigus oli antud Riigimetsa Majandamise Keskusele. Lisaks riigimetsale on Eestis ka erametsad, mis moodustavad kogu metsamaast 2018. aasta seisuga 48% ning millest füüsilistele isikutele kuulub 28% ja juriidilistele isikutele 20%. Puidutööstus annab olulise panuse Eesti eksporti. Seal töötab üle 15 tuhande inimese ja tegutseb ligi tuhat ettevõtet. Sellega on see sektor üks Eesti suuremaid tööstusharusid. Samas on intensiivne metsa raiumine keskkonnakaitsjate pideva kriitika all.