Maximilian I Joseph
Maximilian I Joseph (Maximilian Maria Michael Johann Baptist Franz de Paula Joseph Kaspar Ignatius Nepomuk; 27. mai 1756 – 13. oktoober 1825) oli Baieri esimene kuningas 1806–1825. Enne seda oli ta 1799–1806 Maximilian IV Josephi nime all viimane Baieri kuurvürst, 1795–1803 Zweibrückeni hertsog ning viimane Reini pfaltskrahv 1799–1803 (Pfalz ja Zweibrücken liideti seejärel Baieriga). Ta oli Napoleon I ustav liitlane Saksamaal ning sai selle eest tasuks hulga alasid Lõuna-Saksamaal, sealhulgas ajutiselt Tirooli ja Salzburgi, tänu millele muutus Baier Lõuna-Saksamaa olulisimaks riigiks. 1813 liitus ta aga Napoleoni vastastega, ent säilitas kuninga tiitli ja enamiku 1803–1809 liidetud valdustest. 1818 andis ta Baierile suhteliselt liberaalse konstitutsiooni ja parlamendile üpris laiad võimupiirid. 1801 juhtus, et Münchenis varises kokku klaasikoda. Maximilian Joseph juhtis isiklikult päästetöid ja päästis 14-aastase orvust õpipoisi Joseph von Fraunhoferi elu. Maximilian Joseph andis seejärel klaasimeistrile raamatuid ja soovitas tal oma õpipoisile haridust anda. Fraunhoferist sai oma aja üks väljapaistvaimaid optikuid, ta leiutas spektroskoobi ja spektroskoopia ning tegi Baieri optikatoodete poolest kuulsaks. Ehkki Fraunhofer suri 39-aastaselt, tõstis Maximilian Joseph ta veel enne seda aadliseisusse. 1825. aastal asus Baieri troonile Maximilian I Josephi vanim poeg Ludwig I.