Lima ajalugu
Lima ajalugu algas 18. jaanuaril 1535, kui Francisco Pizarro tänapäeva Peruu pealinna asutas. Linn rajati Rímaci jõe orgu, kus oli olnud Ichma Kuningriik. Aastal 1543 sai linnast Peruu Asekuningriigi pealinn ning seal alustas tööd Real Audiencia kohus. 17. sajandil puhkes Lima maavärinatest ja piraatidest hoolimata kaubandusvõrgustiku keskusena õitsema. Head ajad said 18. sajandil majanduslanguse ning Bourboni reformide tõttu lõpu. Lima rahvaarv sai 1821.–1824. aasta Peruu vabadussõjas kannatada nii patriootide kui rojalistide tapatalgute tõttu. Pärast sõda sai Limast Peruu Vabariigi pealinn. 19. sajandi keskpaiga majanduslik õitseng sai lõpu 1879.–1883. aasta Vaikse ookeani sõjaga, kui Tšiili väed linna rüüstasid ja okupeerisid. Pärast sõda hakkas Lima rahvaarv taas kasvama ning linnapilt moderniseerus. Rahvaarvu kasv kiirenes 1940. aastatel, kui linna hakati sisse rändama Andidest. Kuna linnavõim ei jõudnud sisserändega tegeleda, tekkis sellest palju slumme.