Biljana Borzan
Biljana Borzan (neiuna Biljana Čupurdija; sündinud 29. novembril 1971 Osijekis) on Horvaatia poliitik ja arst. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli ka Horvaatia parlamendi liige aastatel 2007–2014. Ta esindab Horvaatia Sotsiaaldemokraatlikku Parteid. Europarlamendis kuulub ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni. Ta lõpetas aastal 1997 Zagrebi ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli spetsialiseerunud töötervishoiule ja spordimeditsiinile. Ta töötas aastani 2007 Osijekis tervisekeskuse arstina. Ta osales Osijeki kohalikus poliitikas aastatel 2001–2013. Ta oli aastatel 2004–2005 Osijeki linnavolikogu esimees ja 2008–2009 abilinnapea. Ta valiti Horvaatia parlamenti aastatel 2007 ja 2011. Viimasel ametiajal juhtis ta tervishoiu- ja sotsiaalpoliitika komisjoni. Ta oli üks Horvaatia vaatlejatest Euroopa Parlamendis, aastast 2012 (riigi Euroopa Liiduga ühinemise ajal ja enne riigi esimesi Euroopa Parlamendi valimisi). Ta valiti Euroopa Parlamenti aastal 2013, misjärel astus ta Horvaatia parlamendist tagasi. Uuesti valiti ta Euroopa Parlamenti aastatel 2014 ja 2019. Lisaks valiti ta aastal 2019 Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide fraktsiooni üheks aseesimeheks. Ta käivitas ja rahastas aastal 2017 avaldatud uuringut, millest selgus, et osa Horvaatias müüdavaid tooteid on madalama kvaliteediga kui Lääne-Euroopas müüdavad, samade kaubamärkide tooted. Ta on eriti kriitiline imikutoidu ja imikutoitude oomega-3 taseme erinevuste suhtes, mis uuringus leiti. Tema sõnul on see ka võrdsuse küsimus, kuna tema sõnul ei taha idaeurooplased Euroopa Liidus kohelda neid teise klassi kodanikena. Aastal 2017 oli ta Euroopa Parlamendi raporti raportöör, mille kohaselt Euroopa Liit peab seadma eesmärgid toidujäätmete vähendamiseks. Tema sõnul on toidu raiskamisel oluline, negatiivne mõju majandusele ja keskkonnale ning selle vähendamine eeldab valdkonnaülest koordineerimist Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel. Pärast seda, kui Euroopa Liidu Nõukogu keeldus raporti eesmärke täitmast, väljendas ta oma pettumust ja ütles, et Euroopa Liit on lõhestunud: "üks viskab toitu minema" ajal, mil "inimesed nälgivad". Ta on kutsunud üles tegema muudatusi toidu toitumisalase teabega märgistuses. Tema sõnul ei ole toitumisalane teave piisavalt selgelt märgistatud ning seadusandjate kohus on survestada toiduainetööstust, et see oleks tervislik. Tema sõnul on suur osa vähijuhtudest tingitud valest toitumisest. Tema sõnul võiks tubakaseadus olla eeskujuks muu hulgas alkoholi, suhkru ja soola reguleerimisel.