Harald Perlitz
Harald Gottfried Perlitz (12. juuni 1889 Tallinn – 4. juuli 1972 Stockholm) oli eesti füüsik, Tartu Ülikooli teoreetilise ja tehnilise füüsika professor. 1912. aastal lõpetas ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna. Võttis osa Esimesest maailmasõjast sideohvitserina Prantsuse rindel Tsaari-Venemaa sõjaväeatašee juures. Iseseisvuse algusaastatel töötas ajalehe Postimees toimetuses. Töötas füüsikaõpetajana Treffneri gümnaasiumis. Seejärel oli Tartu ülikooli juures teoreetilise füüsika dotsendiks. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Abstandsänderungen nächster Nachbaratome in einigen Elementen und Legierungen bei Umordnung aus der kubischen Flächenzentrierten Anordnung in die kubische Raumzentrierte, oder, Die Hexagonale dichteste Anordnung". 1935. aastal valiti Tartu Ülikoolis professoriks ja teaduskonna dekaaniks ning hiljem Tartu ülikooli prorektoriks (majanduse alal). Esimesest maailmasõjast võttis professor Perlitz osa Inglise sõjaväe ridades, omandades koloneli auastme. Paguluses Rootsis oli ta Eesti Komitee abiesimees, Liberaaldemokraatliku Koondise esimees, liige Rahvusnõukogu revisjonikomisjonis ja saadik Rahvusfondi Esinduskogus. Oli ka Eesti majandusühingu "Produkt" esimees. 1. märtsil 1945 valiti ta Göteborgi eesti pihtkonna juhatuse esimeheks[viide?].