Silmusnelinurk
Silmusnelinurk on ruudukujuline kujund, mille nurkadel on ümarad või kandilised silmused. Võib olla kujundatud ruumilisena, moodustatud lõppematust paelast või nöörist. Sellele on omistatud maagilisi omadusi. Eesti rahvakultuuris on silmusnelinurga kohta kasutatud nimetusi nagu nelinurk, nelikand, nelikant, aasruut, võlusõlm. Silmusnelinurka leiab arheoloogilises materjalis 9.–12. sajandist pärinevatel metallist rinnaehetel, pronksspiraalkaunistustel ja tinulistel. Silmusnelinurk on pisuhänna tõrjeks esinenud viljasalvedel. Seda on tehtud ka muudele esemetele, näiteks viis silmusnelinurka kombineerituna koonlalaual. Samuti on seda laiemalt kasutatud kirstudel perekonnaõnne kaitsvas tähenduses. Rohkem kui puuesemetel on silmusnelinurka kasutatud tekstiilide kaunistustes: kinnastel ja kirisukkadel, Setu vöödel, Lõuna-Eesti tikandites, naastpõimes rahvavaipadel. Silmusnelinurka on peetud looduse ühtsuse tähiseks, maagiliseks hoiatuseks ja toetuseks, aga ka manala märgiks.