Ristisõjad Venemaal
Ristisõjad Venemaal (1240–1242) olid Rooma paavsti Gregorius IX legaadi Modena Wilhelmi, Taani kuninga Valdemar II ja Liivimaa ordumeistri Hermann Balke vahel 7. juunil 1238 Taanis Sjællandi saarel sõlmitud mõjusfääride Stensby jaotuslepingu alusel toimunud sõjategevus Pihkva ja Novgorodi vabariigi vastu. Richard Kleis nägi (1934. aastal ajaloomagistri kraadi kaitsmisel) järgnenud sündmustes võimalikku Soome piiskopi ja Vana-Liivimaa plaanitud ühistegevust. Ordu lõi vallutusplaanide koostamisel kaasa, sest Ingerimaal loodeti oma valdusi edasi laiendada. Näis valitsevat üldine arvamus, et Kiievi suurvürst ei suuda novgorodlasi ega pihkvalasi sõjategevuses aidata. Stensby lepinguga sõlmiti uute paganlike maade vallutamiseks liit, millest Liivi ordu pidi edaspidi saama ühe kolmandiku ja Taani kaks kolmandikku. Lepingu raames sai tolleaegne Euroopa suurriik Taani voli vallutada Läänemere kaguosa piirkonna (Ingerimaa), et laiendada Taani võimu all olevaid maa-alasid, mis ulatusid vaid Narvani. Rootsi mõjusfääri loeti Soome Karjala ja Neeva suudmeala. Saksa ordu haru Liivi ordu mõjusfääri loeti aga Pihkvamaa.  Pikemalt artiklis Mõõgavendade ordu