Wörthi järv
Wörthi järv (Wörthersee, sloveeni Vrbsko jezero) on järv Lõuna-Austrias Kärnteni liidumaal. Populaarne suplusjärv on suviti peamine turismisihtkoht. Wörthi järv on Kärnteni suurim järv. See on piklik, umbes 16,5 km pikk ja 1,5 km lai ning ulatub Kärnteni pealinnast Klagenfurdist idas Veldeni laheni läänes. Klagenfurdi nõos paiknedes külgnevad selle kaldad põhjas ja lõunas Gurktali Alpide ja Karawankide jalamiga, mis on kaetud tihedate metsadega, mille kohal on näha lumiseid Alpide tippe. Järve vesi on iseloomulikku sinirohelist värvi ja läbipaistev. Wörthi järve ja selle nõo Kärnteni keskosa jalamil moodustasid viimasel jääajal suuresti liustikud. Järv on mitme saare ja poolsaarega kolme ossa liigendatud. Lääneosa ulatub Veldenist Pörtschachini, keskmine osa ulatub Pörtschachist Maria Wörthini ja idaosa ulatub Maria Wörthist Klagenfurdini. Järve suubub arvukalt ojasid; selle ainus väljavool on tehislik Glanfurdi oja idas, mis suubub Glani ja Gurki lisajõgede kaudu lõpuks Drava (Drau) jõkke. Põhjakallas on peamiste kuurortlinnade Krumpendorfi, Pörtschachi ja Veldeni poolt tihedalt täis ehitatud. Kiirtee Süd Autobahn ja raudteeliin hõivavad järskude küngaste ja kalda vahelise kitsa riba. Lõunakallas on vaiksem ja vähemarenenud. Veepind (epilimnion) võib suviti tõusta kuni 25 °C-ni. Talviti on piirkond sageli kaetud lumega ja umbes iga 10 aasta järel külmub järv üleni, meelitades ligi arvukalt uisutajaid. Wörthi järve loomastikus domineerivad tavaliselt alpijärvedes leiduvad kalad. Tavalisimad liigid on haug (Esox lucius) ja merisiig (Coregonus lavaretus).