Dartmoor
Dartmoor on Edela-Inglismaal Cornwalli poolsaarel Devoni krahvkonnas asuv piirkond, mis on peamiselt kaetud nõmmega. 1951 rajati piirkonna looduse kaitseks Dartmoori rahvuspark. Selle pindala on 956 km². Rahvuspargi kõrgeim koht asub merepinnast 621 m kõrgusel (High Willhays) ja madalaim 24 m kõrgusel. Osalt rahvuspargi tõttu on Dartmoor saanud turismisihtkohaks. Dartmoorile on iseloomulikud metsatud künkad, rabad ja sood. Dartmooris on 625 km² suurune piirkond, kus aluspõhi koosneb graniidist, ja see on suurim selline koht Suurbritannia saarel. Enamasti katavad graniiti turbalademed. Graniit tungis seal maapinnale kivisöeajastul 309 miljonit aastat tagasi. Graniidiga on seotud gravitatsiooniline anomaalia. Anomaalia uurimine on aidanud kindlaks määrata graniidimassi kuju, suurust ja ulatust. Dartmoorist algab hulk jõgesid. Pikim neist on Taw, mis voolab põhjakaarde ja suubub Barnstaple'i lahte. Cornwalli kliima on Suurbritannia saare kõige pehmem. Püsivat lumikatet ei moodustu. Vegetatsiooniperiood on kõrgeimatel tippudel 175 päeva aastas ja see on tüüpiline näiteks Eestilegi, seevastu rannikul kestab vegetatsiooniperiood 300 päeva. Kliima on mereline, suvelgi ei tõuse temperatuur õieti üle +20 °C. Sademeid on väga palju, suvel pisut vähem, talvel rohkem. Keset Dartmoori Princetownis 453 m kõrgusel merepinnast sajab aastas 1975 mm, kõige rohkem detsembris (251 mm) ja novembris (234 mm), kõige vähem mais (100 mm) ja aprillis (109 mm). Dartmooris on Briti armee enam kui 200 aastat korraldanud laskeharjutusi.