Anhüdriidid
Anhüdriid on keemiline aine, mis tekib vee formaalsel eraldumisel happest või alusest. Mittemetallide oksiidid, näiteks vääveltrioksiid ja fosfor(V)oksiid, on happeanhüdriidid. Vääveltrioksiid on väävelhappe anhüdriid. H2SO4 – H2O → SO3 Dilämmastikpentaoksiid on lämmastikhappe anhüdriid. Teda on võimalik saada lämmastikhappe hüdraatimisel fosfor(V)oksiidiga, mis on hügroskoopiline: 2 HNO3 + P2O5 → 2 HPO3 + N2O5 Süsinikdioksiid on väga ebastabiilse süsihappe anhüdriid. Metallide oksiidid, näiteks kaltsiumoksiid, on aluseanhüdriidid. Naatriumoksiid on naatriumhüdroksiidi anhüdriid: 2 NaOH - H2O → Na2O Mõnikord on metalli oksiid ka happe anhüdriid, näiteks mangaan(VII)oksiid on permangaanhappe anhüdriid: Mn2O7 + H2O = 2HMnO4 Anhüdriide, mis tekivad kahest karboksüülhappe molekulist veemolekuli eraldumisel, nimetatakse karboksüülhappeanhüdriidideks. Etaanhappeanhüdriid on etaanhappe anhüdriid: 2 CH3COOH –- H2O → (CH3CO)2O Maleiinhappeanhüdriid on tsükliline karboksüülhappeanhüdriid, mis tekib vee eraldumisel maleiinhappest (mis on dikarboksüülhape).