Carlos Mesa
Carlos Diego Mesa Gisbert [karlos di'eego meesa hisb'ert] (sündinud 12. augustil 1953) on Boliivia poliitik. Alates 17. oktoobrist 2003 kuni tagasiastumiseni 6. juunil 2005 oli ta Boliivia president. Mesa, kes oli Boliivia eelmise presidendi Gonzalo Sánchez de Lozada ajal asepresident, sai presidendiks pärast seda, kui Sánchez de Lozada oli sunnitud tagasi astuma ja riigist põgenema massiliste protestimeeleavalduste ja -streikide tõttu Boliivia gaasisõja käigus. Mesa oli asepresident alates 6. augustist 2002. Ametikoha järgi oli ta ühtlasi Boliivia kongressi spiiker. Enne poliitikasse tulekut oli ta ajaloolane ning raadio-, tele- ja kirjutav ajakirjanik. Ta on Boliivia Ajalooakadeemia liige. Hoolimata Mesa kogenematusest poliitikas tõusis tema täht Sánchez de Lozada valitsuses kiiresti. Septembris 2003 hoiatas ta ÜRO Peaassambleel: "Demokraatia Boliivias on hädaohus vaeste õigustatud surve tõttu. Me ei saa luua majandusliku kasvu ja heaolu vähestele ja siis loota, et suur enamus, kes jäetakse välja, vaatab seda vaikides ja kannatlikult pealt. Meie, vaesed riigid, nõuame, et meie tooted lastaks rikaste riikide turgudele adekvaatsetel tingimustel." Kui gaasikonflikt teravnes, ei olnud Mesa rahul meeleavalduste kohmaka mahasurumisega, mille käigus hukkus arvatavalt 70 inimest. Mõni päev enne Sánchez de Lozada tagasiastumist loobus ta presidendi toetamisest, öeldes: "Ma ei saa toetada seda olukorda, mida me praegu läbi elame." Järgmised korralised presidendivalimised Boliivias peaksid toimuma 2007. aastal, kuid Mesa on algusest peale öelnud, et tema valitsus on üleminekuvalitsus ja ta ei kavatse jääda ametisse Sánchez de Lozadale ettenähtud ametiaja lõpuni. 4. jaanuaril 2004 kuulutas ta teleesinemises 28. märtsiks välja siduva referendumi Boliivia suurte maagaasivarude kasutamise küsimuses. Märtsis 2004 teatas Mesa, et Boliivia valitsus korraldab üle riigi ja Boliivia välissaatkondades miitinguid, kus nõutakse, et Tšiili tagastaks Boliiviale rannikuriba, mille Boliivia sõjas kaotas. Tšiili on keeldunud sel teemal läbirääkimisi pidamast, kuid Mesa on teinud sellest oma valitsuse poliitika ühe põhipunkti. Analüütikud leiavad, et kui Mesal ei õnnestu väljapääsu merele tagasi saada, siis ta kukutatakse.