2024. aasta Iraani rünnakud Iisraelile
2024. aasta Iraani rünnakud Iisraelile (Iraani koodnimi operatsioon Tõeline lubadus, pärsia keeles وعده صادق, va'de-ye sādeq) toimusid 13. aprillil 2024 kui Iraani sõjaväe koosseisu kuuluv revolutsiooniline kaardivägi ründas koostöös Iraagi islamivastupanuvõitlejate, Liibanonis asuva Ḩizb Allāhi ja huthidega Iisraeli ning Iisraeli poolt okupeeritud Golani kõrgendikke. Rünnakuks kasutati varitsevat õhuründemoona, tiibrakette ja ballistilisi rakette. Iraani sõnul oli see kättemaks 1. aprillil Iraani konsulaadile Damaskuses Süürias toimunud Iisraeli õhurünnaku eest, milles hukkus kaks Iraani kindralit. Rünnakut nähakse osana Iisraeli-Ḩamāsi sõja välismõjudest ning see oli esimene kord alates Iraani-Iisraeli puhversõja puhkemisest kui Iraan ründas otse Iisraeli. Mitmed Lähis-Ida riigid sulgesid oma õhuruumi paar tundi enne seda kui Iraan 13. aprilli kesköö paiku ulatusvälised raketid teele saatis. Iraan laskis Iisraeli ja Golani kõrgendikesse ligi 170 drooni, 30 tiibraketti ja üle 120 ballistilise raketi. Iisraeli sõjavägi kasutas nende tõrjumiseks süsteeme Arrow 3 ja Taaveti ling. Osa ründerelvadest lasid alla ka Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Jordaania õhujõud. Prantsusmaa saatis Jordaania palvel piirkonda radaritega sõjalaevad. Jordaania võimude sõnul lasi Jordaania õhuvägi alla riigi õhuruumi lendavaid objekte, et kaitsta oma tsiviilelanikkonda. Iisraeli teatel hävitati 99% rünnakus kasutatud relvadest ning enamik neist enne Iisraeli õhuruumi sisenemist. Ameerika Ühendriikide ametniku sõnul tabasid kahte Iisraeli õhubaasi vähemalt üheksa Iraani raketti, mis põhjustasid väiksemat kahju. Arrowi süsteem hävitas mõned relvad kosmoses. Iraani raketid tekitasid Lõuna-Iisraelis asuvale Nevatimi õhubaasile väiksemat kahju, baas säilitas lahinguvõime. Iisraelis sai 7-aastane beduiinitar raketitükiga pihta ning sai viga, lisaks said varjenditesse pagedes väiksemaid vigastusi 31 inimest või vajasid ärevushäirete leevenduseks ravi. Šarpnelle sattus ka Jordaaniasse, kus sai inimesi viga ning tekkis kahju. Järgmisel päeval, 14. aprillil, teatas Iraani saadik ÜRO juures, et rünnak on lõppenud. See oli maailma ajaloo kõige ulatuslikum droonirünnak ning selle eesmärk oli õhutõrjesüsteemid üle koormata. Lisaks oli see esimene kord pärast 1991. aasta Iraagi rünnakut kui teise riigi sõjavägi on Iisraelit otse rünnanud. Rünnakut kritiseerisid ÜRO, mitmed riigipead ja analüütikud, kelle sõnul suurendas see riski eskaleeruda täiemahuliseks piirkondlikuks sõjaks. Eesti peaminister Kaja Kallas ja president Alar Karis mõistsid rünnaku sotsiaalmeedias hukka. Rünnak tõi kaasa väikeses mahus Iisraeli-poolsed kättemaksurünnakud Iraanile.