Iraagi ja Levandi Islamiriik
Iraagi ja Levandi Islamiriik (araabia keeles الدولة الإسلامية في العراق والشام ad-Dawlah al-Islāmiyah fī 'l-ʿIrāq wa-sh-Shām; araabiakeelne lühend داعش Daiš; inglise keeles Islamic State või Islamic State of Iraq and Syria või Islamic State of Iraq and the Levant; lühend IS või ISIS või ISIL) on sunniitide islamistlik terroriorganisatsioon, mis on eri nimede all olemas olnud alates 1990. aastate keskpaigast, kui Al-Qā‘idahga seotud rühmitus asus koostööle Usāmah ibn Lādiniga. Islamiriik on hõivanud maa-alasid Iraagis, Süürias ja Liibüas. Araabia keeles on grupp tuntud kui ad-Dawlah al-Islāmiyah fī 'l-ʿIrāq wa-sh-Shām, mis viib lühendini Da'ish, Da'eesh või DAESH (داعش, araabiakeelne hääldus: [ˈdaːʕiʃ]), mis on "Araabia ja Levandi Islamiriigi" (ing ISIL) araabiakeelne vaste. Seda terminit on hakatud järjest sagedamini kasutama ka lääneriikides. Islamiriik põlvneb kunagisest Al-Qaida (AQ) Iraagi harust, mis ilmus Iraagis avalikkuse ette 2004. aastal pärast Şaddām Ḩusayni kukutamist. 2006. aastal ühines see AQ allasutus 11. sunniitliku äärmusasutusega ja loodi Islami Riik Iraagis (ISI). Liikumine haaras samm-sammult ka keskse rolli president Bashār al-Asadi vastu suunatud sõjategevuses Süüria kodusõjas (algas 2011. aastal). 9. aprillil 2013 hakkasid nad end nimetama Islami Riik Iraagis ja Süürias (ISIS). Eduka sõjategevus tulemusel kuulutati 29. juuni 2014 hõivatud aladel Süürias ja Iraagis välja šariaadi juhtimisvormiga ülemaailmne Islami Kalifaat (IR). Pealinnaks sai Al-Raqqah, Süürias. Islamiriigi (IR) sunniäärmuslastest võitlejad vallutasid juunis 2014 Iraagi suuruselt teise linna Mosuli. Rahvusvahelise avalikkuse jaoks tuli IR-i kiire edu üllatusena.[viide?] 2018. aasta kevadeks on Islamiriigilt kõik maa-alad tagasi võidetud.