Tiramisu
Tiramisu [t'iramisu] (itaalia sõna tiramisù (itaalia hääldus: tiɾamiˈsu) on tõenäoliselt itaalia päritolu kihiline magustoit. Klassikaline tiramisu koosneb kahest põhikihist – küpsisekiht ja mascarpone baasil kreemikiht – ning lisakoostisainetest. Klassikalise tiramisu põhikoostisainete hulka kuuluvad toorjuust (näiteks mascarpone), toored munakollased, suhkur, espressokohv ning Pavesini küpsised (kulinaarses hädaolukorras võib kasutada poest varutud Savoiardi küpsiseid või Keelekese küpsiseid, küpsiseid ka täidiseta rullbiskviiti, järelejäänud piparkooke), samuti veidi alkoholi (näiteks Amarettot, viskit, marsaalat, likööri Vana Tallinn jm). On ka toiduretsepte, kus lisatakse mascarpone toorjuustukreemi sisse ka vahustatud munavalgeid või vahukoort, rohelist teed, pähkleid, vaarikaid, kohupiima jm. Itaaliakeelne fraas tira mi su tähendab sõna-sõnalt 'tõmba mind üles' ning viitab suhkru ja espressokohvi poolt inimorganismile avaldatavale toimele. Tiramisu päritolu on teadmata. Esimest korda mainiti seda kirjalikult alles 1983 kreeka kokaraamatus ja see annab alust arvata, et tiramisu on kas üsna hiline magusroog või kohandus teistest kihilistest magusroogadest (nt english triffle). Tiramisu kui algne magustoit, mida tuntakse ka Toscana trifle'i ja Zuppa Ingelese'ina, hakkas levima 19. sajandil Toscana piirkonnas Sienas. Levinuima versiooni kohaselt leiutati tiramisu Trevisos restoranis Le Beccherie ja nimetati kondiitri Roberto Linguanotto õpilase ja ristitütre Francesca Valori (neiupõlvenimi Tiramisu) järgi tema kulinaarsete võimete auks. Fernando ja Tina Raris väitsid 1998 avaldatud teoses "La marca gastronomica", et tiramisu leiutas Giuseppe di Clemente Trevisos 1971. aastal. On mainitud märksa varasemaidki aastaarve ja teisi linnu. Originaalretsept ei sisaldanud alkoholi, sest oli mõeldud eeskätt lastele ja vanuritele, ning koogi originaalkuju oli ümmargune. Selle koostisained olid küpsised, muna, suhkur, mascarpone juust, kakao, mesi ja gaseeritud vesi.