Haapsalu Raudtee
OÜ Haapsalu Raudtee oli aastatel 1998–2004 tegutsenud Eesti raudtee-ettevõte, kes omas ja osutas kaubaveo teenust Riisipere–Haapsalu vahelisel raudteelõigul. Novembris 1997 müüs Eesti Erastamisagentuur Keila–Haapsalu raudtee osa - Riisipere–Haapsalu raudteelõigu (53 km) - sümboolse 5300 krooni eest (100 kr/km) ärimees Aarne Taalile. OÜ Haapsalu Raudtee alustas tegevust 1. mail 1998. Osaühing hankis enesele kaubaveduri seeriast M62, mis ristiti “Robertiks”. Lisaks kaupade liigutamisele tuli “Robertil” osaühingu tegutsemise ajal ka üksikuid lõbusõite teha. 2001. aastal lisandus sellele veel väike manöövrivedur TGK2. Mõlema veduri koduks oli vana kahelatriline Haapsalu depoo. 1999. aastal oli Haapsalu Raudtee käive 1,2 miljonit krooni ja veomaht 100 000 tonni. Raudtee oli Riisipere ja Haapsalu vahel siiski tehniliselt vana ja vajas nii pealisehitise kui ka rajatiste osas suuremaid kapitalimahutusi, mida OÜ Haapsalu Raudtee läbiv rahavoog ei võimaldanud. Põhilise tulu kütuseveoga teeninud uus raudteeomanik investeeris esimese tegevusaasta jooksul raudteesse 600 000 krooni, hinnates uue raudtee rajamise kuludeks 400 miljonit krooni. 2004. aastaks küündisid Haapsalu Raudtee OÜ investeeringud raudteelõiku väidetavalt 4 miljoni kroonini. 2002. aasta seisuga töötas osaühingus 6 inimest. Tööjõukulud olid 346 000 krooni, puhaskasumiks 11 223 krooni. 2003. aastal veeti Riisipere–Haapsalu raudteelõigul 400 vagunit kaupu. Põhilisteks kaubaveoartikliteks olid kivisüsi ja jõusööt. Kuna kiirelt laguneva raudtee ülalpidamine käis üle jõu, siis otsustati 2004. aastal see lammutada. Mai alguses koondati ka kogu osaühingu personal: 2 vedurijuhti ja 4 raudteeremonditöölist. Vanaraua müügist saadud tulust investeeriti osaliselt raudteetammile rajatud kergliiklustee ehitusse (vt Läänemaa Tervisetee), mis avati 2008. Ettevõtte juht ja omanik oli Aarne Taal.