Danske Banki rahapesuskandaal
Danske Banki rahapesuskandaal tekkis aastatel 2017–2018, kui ilmnes, et 200 miljardi euro väärtuses kahtlasi tehinguid voolasid Eestist, Venemaalt, Lätist ja muudest allikatest Taanis baseeruva Danske Banki Eesti filiaali kaudu aastatel 2007–2015. Seda on kirjeldatud kui kõigi aegade suurimat rahapesu skandaali Euroopas ja võib-olla suurimat kogu maailma ajaloos. Skandaal hõlmas sissetulevaid rahalisi vahendeid Eestist (23%), Venemaalt (23%), Lätist (12%), Küproselt (9%), Suurbritanniast (4%) ja teistest riikidest (30%, enam kui 150 riigist, millest igaüks moodustab väiksema osa kui Suurbritannia). Väljaminevad rahalised vahendid jaotati Eesti (15%), Läti (14%), Hiina (7%), Šveitsi (6%), Türgi (6%) ja teiste riikide (52%) vahel. Danske Bank võttis süü omaks ja tasus kokkuleppe raames kaks miljardit dollarit trahvi. USA nõudis pangalt sisse 1,4 miljardit, Taani 0,6 miljandit ja Eestile lubati 50 miljonit dollarit. Investorid kaebasid skandaali tõttu kohtusse ka Thomas Borgeni, kes oli panga tegevjuht aastail 2013–2018, kuid ta mõisteti Taani kohtus õigeks. 2024. aasta veebruaris mõistis Taani kohus kaks inimest (Irene Ellert ja Arunas Masenas) vangi eriti raske iseloomuga rahapesu eest.