Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik
Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik (ka Karsi Vabariik, Edela-Kaukaasia Türgi Vabariik või Edela-Kaukaasia Ajutine Rahvuslik Valitsus; tänapäeva türgi keeles Güneybatı Kafkas Geçici Milli Hükûmeti, Osmani türgi keeles Cenub-ı Garbi Kafkas Hükûmet-i Muvakkate-i Milliyesi, aseri keeles Cənub-Qərbi Qafqaz Cümhuriyyəti) oli lühiealine ning nimeliselt sõltumatu ajutine valitsus, mis tegutses Fakhr al-Din Pirioghlu juhtimisel Karsis 1. detsembrist 1918 kuni 19. aprillini 1919. Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik loodi pärast Mudrose vaherahu, mis lõpetas Esimese maailmasõja Lähis-Idas. Mõne ajaloolase väitel oli EKDV Osmanite impeeriumi nukuvalitsus. Valitsust juhtis Cihangirzade İbrahim Bey, Türgi sõjaväelane, kellest sai 1921–1927 Karsi linnapea. EKDV territoorium pidi hõlmama peamiselt moslemitega asutatud alad Karsis ja Bathumis, osa Jerevani piirkonnast ning Akhaltsikhe ja Akhalkalaki piirkonnad Thbilisi provintsis. Paktikas piirdus EKDV võim Karsi provintsiga. See tegutses kõrvuti Briti kindralkuberneri valitsusega, mis seati ametisse Antandi sissetungi ajal Taga-Kaukaasiasse. Suurbritannia volinik admiral Somerset Arthur Gough-Calthorpe saatis EKDV laiali. Üksteist valitsusliiget saadeti aastaks välja Maltale.