Lõunaslaavlased
Lõunaslaavlased on slaavlaste allrühm, kes räägivad lõunaslaavi keeli. Nad asustavad pidevat piirkonda Balkani poolsaarel, Pannoonia tasandiku lõunaosas ja Ida-Alpides ning on lääneslaavi ja idaslaavi rahvastest rumeenlaste, ungarlaste ja austerlastega geograafiliselt eraldatud. Nende hulka kuuluvad bosnialased, bulgaarlased, horvaadid, makedoonlased, montenegrolased, serblased ja sloveenid. Nad on Kesk- ja Lõuna-Euroopa riikide Bulgaaria, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Põhja-Makedoonia, Montenegro, Serbia ja Sloveenia põhirahvastik. Nende territooriumid on alates 15. sajandist eraldatud ülejäänud slaavi rahvastest mitteslaavi riikide Austria, Ungari ja Rumeeniaga, mis on viinud lõunaslaavi rahvaste erinevale ajaloolisele edenemisele võrreldes lääne- ja idaslaavlastega. Jugoslaavia ("Lõuna-Slaavia") riik ühendas ühte riiki lõviosa piirkonnast, kus enamus lõunaslaavi rahvaid olid põlised (väljaarvatud Bulgaaria ja bulgaarlased). Mõiste Jugoslaavia kui üks riik kõigile lõunaslaavlastele, tekkis 17. sajandi lõpul ja tõusis esile 19. sajandi illürismi kaudu. Nimi moodustati slaavi sõnade jug (lõuna) ja sloveni (slaavlased) liitmisega.