Nõukogude sõjavangilaagrid Eestis
Nõukogude sõjavangilaagrid Eestis on ülevaade Eesti territooriumil pärast 1944. aastat tegutsenud sõjavangilaagritest. Eesti NSV-s allusid Teise maailmasõja NSV Liidu võidu tulemusena vangi langenud Saksa sõjaväelaste ning ka Saksa armees ning relvastatud formeeringutes teeninud eesti päritolu isikute kinnipidamisasutused Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Sõjavangide ja interneeritute osakonnale, ülesandeks oli Eestis asuvate sõjavangilaagrite töö juhtimine ning sõjavangide sunnitööle rakendamine. Esmasteks sõjavangidega tegelevateks nõukogude organiks oli 1. Balti rinde tagala ülema juures asuv NSV Liidu SaRKi sõjavangide osakond. Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Sõjavangide ja interneeritute osakonna ülemad olid Viktor Lvov ja Nikolai Santšuk. Eesti NSV loodi 16. oktoober 1944. aastal sõjavangilaagrid: Ahtme Sõjavangilaager nr. 135 (Ahtme), kus seisuga 31. juuli 1945 oli kokku 6251 sõjavangi. Nende hulgas 4013 sakslast, 987 poolakat, 283 austerlast, 277 tšehhi, 251 prantslast ja 149 ungarlast. Ahtme laager oli ajuti Eesti suurim, olles ka jaotuslaager. Vangid töötasid valdavalt põlevkivikaevanduste taastamisel. Laager suleti 1950. aasta veebruaris Narva Sõjavangilaager nr. 206, Kreenholmi Manufaktuuri puuvillaaitades, kus seisuga 1. juuli 1945 oli kokku 4759 vangi. Sõjavangilaager nr 279 (Kiviõli). Laager nr. 279 toodi 1945. aasta talvel Kiviõlisse, osakonnad paiknesid ka mujal. 1947.aastal laager likvideeriti, vangid viidi üle Kohtla-Järve sõjavangide laagrisse nr. 289. Sõjavangilaager nr 286 ja sõjavangilaagri Tallinna linnas paiknevad jaoskonnad 2., 3., 6. ja 8. Sõjavangilaagrile nr. 286 allusid ka Laagrijaoskond nr 3 (Narva/Sillamäe)[viide?], Laagrijaoskond nr 4 (Narva), Laagrijaoskond nr 5 (Valga), Laagrijaoskond nr 6, Laagrijaoskond nr 9 (Ülemiste). Laager nr. 286 rajati 16. oktoobril 1944. Laager asus Aafrika tänav 43, kus enne oli olnud Saksa vangilaager. Laager oli üks suuremaid: mahutas ligi 13 000 vangi, valdavalt sakslased. Laager likvideeriti 1949. aastal, kui vangid kuulusid vastavalt kokkuleppele repatrieerimisele. 3. Lilleküla vangilaagrijaoskond tegutses aastatel 1945–1949, Kristiine Keskuse vastas, Madara tänava-Endla tänava ääres. 1946. aastal oli laagris enamuses sakslased ja austerlased, oli ka ungarlasi. Väljaspool laagrit asuvates hoonetes elasid SARKi konvoipolgu sõdurid , . 1949. aasta maist laager likvideeriti. Sõjavangilaager nr 287. Sõjavangilaager nr 287 rajati 1944.aasta novembris Valgas. Esialgu koosnes laagri vangide enamik Eestist pärit Saksa sõjaväes teeninud isikutest, keda aga juba 1945. aasta hakati saatma Venemaa vangilaagritesse. Valga laager määrati ohvitseride laagriks. Laagri osakond Tartus oli 1945–1946 iseseisev laager, oli ka teisi osakondi. Laager lõpetas tegevuse 1949. aasta aprillis. Sõjavangilaager nr 289. Sõjavangilaager nr 289 rajati oktoobris 1944 Kohtla-Järvele endisesse Saksa sõjavangide laagrisse. Laagril oli mitu osakonda peamiselt Ida-Virumaal, olles üks suuremaid Eestis (1947. aastal 13 000 vangi), sellega liideti likvideeritud väiksemaid laagreid. Laager likvideeriti 1949. aasta sügisel. Sõjavangilaager nr 331 (Tartu). 1944. aasta sügisel rajati Tartusse Valga sõjavangilaagri nr. 287 osakond, mis mais 1945 muudeti iseseisvaks laagriks nr. 331. Laagris peeti kinni peamiselt Saksa sõjavange. Laager asus Ropkas, suvel töötasid vangid ka Ulila turbatööstuse Ulila turbarabas. 1947. aasta kevadel muudeti laager taas Valga laagri nr. 287 osakonnaks, mis likvideeriti 1949. aasta lõpul. Sõjavangilaager nr 332 (Pärnu). Sõjavangilaager nr. 332 rajati Pärnus 1945. aasta juunis, selle vangid töötasid Pärnu tööstusettevõtetes, metsatööl ja Lavassaare turbatööstuses. Laager likvideeriti 1946. aasta algul. Sõjavangilaager nr 392 (Tallinn). Sõjavangilaager nr. 392 rajati Tallinnas 1945. aasta augustis, laagril olid laagrijaoskonnad nr. 1 Rakveres, nr. 2 Tallinnas, nr. 3Maardus ja nr. 4 Narvas. Laager likvideeriti juba jaanuaris 1946, selle otseseks järglaseks sai Narvas asunud laager nr. 393. Laagris asusid sõjavangid, keda kasutati NSV Liidu siseasjade rahvakomissariaadi maanteede peavalitsuse objekti nr. 17 ehk Tallinna-Narva maantee (Tallinna-Leningradi maantee) ehitusel. Üksik ehituspataljon nr 483 Erihospital nr 1011, Baltvojenmorstroi. NSV Liidu SaRKi Leningradi valitsuse sõjavangilaagri nr 393 filiaalid Eestis, milles asunud Saksa sõjavangid tegelesid Narva Kreenholmi Manufaktuuri tehase taastamisega; Kontroll-filterlaager nr 0316 Põhja-Eestis, Paldiski lähedal Põllkülas. 1. laagrijaoskond (Paldiskis), 2. laagrijaoskond (Põllküla), hiljem ka 3. laagrijaoskond (Maardus). Sõjavangide koondamispunkt nr 1 Sõjavangide koondamispunkt nr 12 Sõjavangilaager nr. 71[küsitav]