Dannebrogi ordu
Dannebrogi ordu (taani keeles Dannebrogordenen) on Taani tähtsuselt teine rüütliordu. Dannebrogi ordu rajas 1671. aastal kuningas Christian V. Esialgu oli ette nähtud, et ordusse kuulub 50 rüütlit ühes klassis pluss ordumeister ehk Taani kuningas koos oma poegadega. 1808 ordu reformiti ja moodustati neli klassi, mis on säilinud tänapäevani, kuigi kaks vähem tähtsat klassi on omakorda kaheks jaotatud. 1951 muudeti taas ordu statuuti, et võimaldada sellesse kuuluda ka naistel. Tänapäeval on Dannebrogi ordusse kuulumine võimalus avaldada austust ja tunnustust isikutele, kellel on teeneid Taani riigi ees või kes on saavutanud edu kunstis, teaduses või äris. Igal Taani valitsusse kuuluval ministril on kindel arv rüütli ja 1. klassi rüütli ordeneid, mida ta võib oma äranägemise järgi anda. Kõige sagedamini saavad neid politsei, sõjaväe ja hädaabiteenistuse kõrged ametnikud. Rüütliks saavad ka poliitikud, kes on 8 aastat kuulunud Taani parlamenti Folketingetisse. Ministrid saavad 1. klassi rüütliks. Ordu komandöri tiitel antakse kolonelidele, ministritele ja teistele kõrgetele ametnikele nende errumineku puhul pärast pikka teenistust. 1. klassi komandöri orden antakse admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele, suursaadikutele ja valitsuse ametnikele nende errumineku puhul. Suurrist antakse kõige sagedamini admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele ja suursaadikutele eriti silmapaistva teenistuse eest Taani riigi heaks. Ordu suurkomandöri tiitlit võib korraga kanda üksnes 8 inimest. Valitsev Taani kuningas on automaatselt ordu suurkomandör ja tema võib selle tiitli anda veel 7 inimesele, kõige sagedamini oma lähisugulastele. Vastavalt ordeni statuudile võib ordu suurkomandöriks olla üksnes kuninglikku päritolu inimene, kellel on tihedad perekondlikud sidemed Taani kuningakojaga.