Abipolitseinik
Abipolitseinik on Eestis kehtiva abipolitseinike seaduse järgi isik, kes ei kuulu politsei koosseisu, kuid kes vabatahtlikult osaleb politsei tegevuses abipolitsei seaduse ja muude seaduste ning õigusaktidega kehtestatud juhtudel ja korras. Politsei tegevuses osalemise ajal on abipolitseinik riigivõimu esindaja. Abipolitseiniku institutsioon loodi Eestis abipolitseiniku seadusega, mille Riigikogu võttis vastu 20. aprillil 1994. See sätestas abipolitseiniku õigused, kohustused ja tegevusala. Algul juhendas iga abipolitseinikku individuaalselt politseiametnik, kelle juurde ta oli määratud (tavaliselt piirkonnakonstaabel). Tänapäeval juhendavad neid abipolitseinike formeeringute juhid, kelle määrab politseiprefekt. 2011. aastal jõustus seadusemuudatus, mis nõuab iseseisvalt patrullivailt abipolitseinikelt keskharidust ning vastava õppeprogrammi ja füüsiliste katsete läbimist. Uue seaduse järgi peab abipolitseinik läbima täiendusõppe vähemalt korra aastas. Samuti kehtestati keeleoskuse nõue (eesti keele kesktase), mis Ida politseiprefektuuri korrakaitsebüroo juhi Tarmo Tammiste hinnangul on sarnane politseiametnikele kehtestatuga. Ehkki uued nõuded ei pidurdanud abipolitseinike tegevust näiteks Rakveres, sundisid need Kadrina valla abipolitseinikke oma tegevuse peatama. Abipolitseinikuks ei saa alaealised, Eesti kodakondsuseta isikud ning inimesed, kel on kehtiv väärteo karistus või keda on karistatud tahtliku kuriteo eest.