Badeni suurhertsogiriik
Badeni suurhertsogiriik või Badeni suurhertsogkond (saksa Großherzogtum Baden) oli ajalooline riik Edela-Saksamaal Reini idakaldal. See eksisteeris aastatel 1806–1918. Badeni suurhertsogiriik sai alguse juba 12. sajandil, kui tekkis Badeni markkrahvkond ja jagunes hiljem erinevate liinide vahel, mis ühendati aastal 1771. Saksa-Rooma riigi lõpetamisega aastatel 1803–1806 kasvas Badeni markkrahvkond territooriumilt kõvasti ja muutus Badeni suurhertsogiriigiks. Badeni suurhertsogiriik oli suveräänne riik kuni ühinemiseni Saksa keisririigiga aastal 1871. See jäi suurhertsogkonnaks aastani 1918, kui see sai Weimari vabariigi osaks nimega Badeni vabariik. Baden piirnes põhjas Baieri kuningriigi ja Hessen-Darmstadti suurhertsogkonnaga; läänepiir jooksis piki Reini jõge, mis eraldas seda Baieri Reini Pfalzist ja Alsace'ist tänapäeva Prantsusmaal; lõunas piirnes Badeni suurhertsogiriik Šveitsiga ja idas Württembergi kuningriigi, Hohenzollern-Sigmaringeni vürstkonna ja osaliselt Baieriga. Pärast teist maailmasõda aastal 1945 lõi Prantsuse sõjaväeline valitsus endise Badeni lõunaosast Badeni liidumaa (algselt Lõuna-Baden), mille pealinn oli Freiburg. See Badeni lõunaosa kuulutas oma 1947. aasta põhiseaduses, et on vana Badeni tõeline järeltulija. Vana Badeni põhjaosa liideti Ameerika okupatsioonitsoonis Põhja-Württembergiga ja see kokku moodustas Württemberg-Badeni liidumaa. Mõlemad liidumaad said 1949 Lääne-Saksamaa moodustamisel selle liidumaaks. Aastal 1952 liideti Baden Baden-Württembergi moodustamiseks Württemberg-Badeni ja Württemberg-Hohenzollerniga (Lõuna-Württemberg ja endine Preisimaa eksklaav Hohenzollern). See oli Saksamaa Liitvabariigi ajaloos ainus liidumaade liitmine. Badeni hümni kutsutakse "Badnerlied" ('Badeni rahva laul') ja see koosneb neljast või viiest traditsioonilisest salmist. Siiski on aastate jooksul lisatud veel palju salme – hümnis on kuni 591 salmi.