Metallid
Metallid (näiteks kuld, raud ja alumiinium) on keemilised elemendid, millel on metallivõre tõttu nn metallilised omadused (iseloomulik läige, hea elektri- ja soojusjuhtivus jmt). Poolmetallide ja mittemetallide kõrval on metallid üks kolmest suurest elementide rühmast, mis erinevad ionisatsiooni ja keemilise sidemega ühendatud omaduste poolest. Metallid moodustavad keemiliste elementide suurima rühma. Perioodilisussüsteemis eristab metalle ja mittemetalle diagonaal, mis kulgeb boorist (B) polooniumini (Po). Diagonaali peale jäävad elemendid on poolmetallid ehk metalloidid; üles paremale jäävad mittemetallid. Suhteliselt vabalt liikuvad elektronid annavad metallidele võime juhtida hästi nii elektrit kui ka soojust. Kasutuses olevaist metallidest on parimad elektri- ja soojusjuhid hõbe ja vask, head on ka kuld ja alumiinium. Suurema elektritakistusega metallid soojenevad elektrivoolu toimel. Üks tuntumaid suure elektritakistusega sulameid on nikroom (nikli ja kroomi sulam).