Jämesoolevähk
Jämesoolevähk ehk kolorektaalvähk (ladina keeles carcinoma coli / carcinoma recti) on umbsoole, käärsoole või pärasoole piirkonnast alguse saanud pahaloomuline kasvaja. Selle vähi teke on mitmeetapiline protsess, mille käigus arenevad healoomulistest kasvajatest ajapikku ehituslikult muutunud ja suurenenud vähikolded. Jämesoolevähk on levimuselt maailmas kolmandal kohal ja vähisurmade põhjustajana neljandal kohal. Jämesoolevähki esineb järjest sagedamini nii Eestis kui ka kogu maailmas. Kui 2000. aastal diagnoositi Eestis 680 uut jämesoolevähi juhtu, siis 2011. aastal (enne sõeluuringute algust) diagnoositi aastas juba 886 juhtu. Maailmas on täheldatud kasvu just nooremate täiskasvanute seas. Haiguse levimuse kasvu seostatakse elustiili, sealhulgas toitumis- ja liikumisviiside muutumisega. Jämesoolevähki on oluline diagnoosida võimalikult varajases vähistaadiumis (mil sümptomid võivad veel puududa), mistõttu korraldatakse Eestis alates 2016. aastast haiguse varajaseks tuvastamiseks jämesoolevähi sõeluuringuid. Kahjuks osaleb jämesoolevähi uuringul vaid üks kolmandik kõikidest kutsutud patsientidest. Kui vähk diagnoositakse I staadiumis, on käärsoolevähi viie aasta suhteline elumus Eestis umbes 90%, kuid IV staadiumis on vastav näitaja vaid 15%. IV staadiumis diagnoositakse aga neljandik kõigist käär- ja pärasoolevähi juhtudest.