Hispaania gripp
Hispaania gripp oli pandeemia, mis levis 1918. aasta jaanuarist kuni 1920. aasta detsembrini üle kogu maailma. Hispaania gripp oli üks surmavamaid pandeemiaid inimkonna ajaloos, põhjustades üle maailma 500 miljoni inimese nakatumise ja eri hinnangutel 17–50 miljonit surma (sel ajal elas maailmas 1,8–1,9 miljardit inimest). Võrdluseks: äsjalõppenud Esimene maailmasõda oli nõudnud üle 9 miljoni sõduri ja 7 miljoni tsiviilisiku elu. Vähesed kohad, kus Hispaania gripi ohvreid ei olnud, olid Gunnisoni väikelinn Colorados, kus linnaelanikud end kaheks kuuks isoleerisid ja kõik teed maakonna piiril barrikadeeriti; ja Ameerika Samoa, kus USA mereväekuberner John Martin Poyer kuulutas välja karantiini. Rahva võitlusvaimu säilitamiseks tsenseerisid sõjaaja tsensorid Saksamaal, Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides uudiseid pandeemia kohta. Neutraalse Hispaania ajalehed said pandeemiat seevastu vabalt kajastada ning seetõttu tekkis ekslik mulje, et Hispaania on haiguse tõttu eriti rängalt kannatada saanud. Eksiarvamuse tõttu hakatigi haigust hüüdma Hispaania gripiks. Gripi päritolu kohta arvavad teadlased, et see sai alguse Ameerika Ühendriikidest. Hispaania gripi puhul pidasid selle hilisemad uurijad kummaliseks asjaolu, et seda põdesid raskemini noored, tugeva immuunsüsteemiga inimesed. See mõistatus leidis arvatavasti lahenduse 2007. aastal, kui makaakidega tehtud katsete tulemusel selgus, et viirus suudab välja lülitada (blokeerida) rakusisese viiruse signaliseerijana toimiva RIG1-geeni, mille ülesandeks on interferooni IFN-α/β sünteesi käivitamine, noorte inimeste liigkaitsvad immuunvastused põhjustasid organismile laastavalt mõjuva nn tsütokiinitormi – immuunsüsteemi ülereageerimise, samas kui laste ja vanemate inimeste nõrgem immuunsüsteem põhjustas nimetatud põhjusel vähem surmasid. Hispaania gripp oli esimene pandeemia, mille põhjustas A-gripiviiruse H1N1 alamtüüp. 2009. aastal põhjustas seagripp A(H1N1)2009 gripipandeemia.