Paul von Steinen
Paul von Steinen (enne 1480 – tõenäoliselt kevad 1525) oli Liivi ordu liige ja Tallinna komtuur aastatel 1523–1525. Tema vanemad olid Roprecht von Steinen ja Katharina von Plettenberg. Tema suguvõsa kuulus väikeaadli hulka ja pärines Kurkölnist (Kölni peapiiskopkonnast), ent rändas 15. sajandil Jülichi valdustesse (Bergi hertsogkonda), tõustes keskaadli hulka. Mitmed tema sugulased olid juba Liivi ordus teeninud, Steineneid tuli sinna ka veel pärast teda. Paul sündis Angermundi linnuses Düsseldorfist 12 kilomeetrit põhja pool. Steinen astus 1494. aastal ordusse. Ordusse astudes pidi ta eeskirjade järgi olema vähemalt 14-aastane, seega on ta sünniaasta tõenäoliselt enne 1480. aastat. Täpset põhjust, miks Paul Liivi ordusse astus, pole teada, kuid see võis olla seotud usuliste ning majanduslike motiividega: Vestfaalis oli tavaline saata just väike- ja keskaadlike nooremad pojad Liivi ordu ridadesse. Vestfaali ordukonvendis oli isegi reegel, mis kohustas seal ordusse astunut Liivimaale minema, et ta kohalikele koormaks ei jääks. Lisaks on võimalik, et Steineni ordusse astumine oli seotud ka tema emapoolse sugulase Wolter von Plettenbergi samaaegse ordumeistriks saamisega. Sellel oli tõenäoliselt tihe seos ka tema ordusisese karjääriga, sest Plettenbergi ajast on teada mitu tema sugulast nii ordusisestel kohtadel kui ka orduvasallidena: tema samanimeline vend tõusis lõpuks koguni Viljandi komtuuriks, tähtsuselt kolmandaks meheks Liivi ordus. 1507. aastal oli Steinen Riias kumpaniks ehk linnuseülema, antud juhul linnusekomtuuri adjutandiks. Steinen tegutses sel kohal ilmselt küllaltki edukalt, sest 1508. aastal määrati ta Liivi ordu ristisõjaindulgentside alamkomissariks ja käis samal aastal koos Võnnu kirikhärra Hermann Ronnenbergiga Meißenis Liivimaa toetuseks korjatud indulgentsiraha järel. 1511. aastal sai tast aga ise Riia linnusekomtuur (Hauskomtur). See amet oli küllaltki oluline, kuna ta allus otseselt ordumeistrile ning oli sisuliselt Riia komtuuri kohuste täitjaks, erinevalt teistest linnusekomtuuridest, kes olid vaid linnusepealikud ja komtuuri abilised. 1512. aastal sai Steinenist Rakvere foogt ning seda ametit pidas ta järgmised 11 aastat. See ametikoht oli Tallinna komtuuri ja Narva foogti kõrval mõjukamaid ning foogtidel olid tihedad suhted ka Tallinnaga. Ka Steineni puhul on teada mitu külaskäiku Tallinna. 1513. aastal käis ta seal ordumeister Plettenbergi kaaskonna liikmena, 1518. aastal juhtis aga ise ordudelegatsiooni, mis peale tema koosnes veel ordumeistri kirjutajast ja ühest orduvasallist. 1521. aastal käis ta seal aga ühte toonast kõige olulisemat küsimust, Tallinna ja Põhja-Eesti uue truudusevande projekti arutamas koos ordukirjutaja ja toonase Tallinna komtuuri Simon von Rietbergiga. Truudusevande muutmine oli tihedalt seotud Eestimaa minekuga Liivi ordumeistri täieliku ülemvõimu alla, mis teostus just Steineni Tallinna komtuuriks oleku ajal 1525. aasta jaanuaris. Steineni tegevusest foogtina pole kuigi palju andmeid säilinud. Tema ajast on teada, et sageli polnud Rakvere maakohtu eesistujaks mitte Steinen, vaid hoopis linnusekomtuur või koguni drost (linnuse kõrgeim majandusametnik). Siiski oli ka Steinen seotud mitme kohtuasjaga, paljud neist puudutasid ka Tallinna. Need olid seotud nii Tallinna kaupmeeste kaebustega foogti ametnike vastu, kes olid nende kaupu Rakveres arestinud, kui ka foogtkonna talupoegade pagemisega Tallinna. Üks juhtum seisnes aga ka selles, et foogti talupoegadel ei lastud Tallinnas kaubelda, mille kohta Steinen linnale ka kaebuse esitas. Kõige olulisemaid kohtuasju foogtkonnas, aga ka Põhja-Eestis laiemalt arutas Steinen koos Tallinna komtuuriga ja see toimus Toompeal. Nõnda sattus ta tõenäoliselt küllaltki tihti Tallinna. Tallinna Linnaarhiivis on säilinud küllaltki palju tema kirju. Üks huvitavamaid Steineniga seotud juhtumeid oli 1523. aastal, kui Rootsile alluvad kaaprid röövisid Toolse sadamas Rakvere foogtile kuuluva vilja, mida kavatseti saata Preisimaale, Samlandi hertsogile. Rootslased väitsid aga, et vili pidi minema kõrgmeistrile, kes toetas Rootsi-Taani konfliktis Taanit ja oli seega nende vastane. Steinen esitas seepeale kaebuse ordumeistrile ja Tallinna linnale, viimane olevat mereröövleid oma sadamaisse lubanud. Tallinna linn asus siiski Steineni poolele ja pidas aktiivset kirjavahetust koguni Gustav Vasaga, kes lubas vilja tagasi hankida. Kuidas see lugu täpselt lõppes, pole siiski teada. 1523. aastal hilissuvel sai Steinenist Tallinna komtuur, nõnda sai temast kõrgema orduladviku liige. Tema komtuuriks nimetamise puhul olid Tallinnas kohal Viljandi komtuur Rupert de Grave, uus Rakvere foogt Dietrich Bock, nimeliselt teadmata Vasknarva foogt ja ordumeistri kirjutaja Herman Bokeler. Komtuuridele kinkis linn sel puhul 6 pudelit veini, foogtidele 4 ja kirjutaja sai 2, lisaks anti kõigile ka hobusemoona. Kus Steineni komtuuriks nimetamise pidustused täpselt toimusid, pole paraku teada, kuid tavaliselt toimusid Tallinna komtuuride nimetamispidustused raekojas. Komtuurina ei tegutsenud Steinen kuigi kaua, kõigest poolteist aastat. Ehkki selle aja sisse jäid reformatsioonisündmused, ei tegelenud Steibnen nendega ilmselt kuigivõrd, sest peamine mõttevahetus sellel teemal käis Tallinna linna ja ordumeistri vahel otse, isegi dominiiklaste kloostri sulgemist ei arutatud komtuuriga. Linna omavalitsusse komtuuril tegelikult õigust sekkuda ei olnudki, see allus otseselt ordumeistrile. Komtuur võis olla vaid vahendajaks, kuid tõenäoliselt eelistas Steinen keerukatest usuküsimustest eemale hoida. Tõenäoliselt 1525. aasta jaanuaris haigestus Steinen raskelt, sest ei kuulunud samal ajal toimunud Põhja-Eesti seisuste ja ordudelegatsiooni kokkusaamisel viimase ridadesse. Kui ordumeister Plettenberg märtsi alguses Tallinna külastas ja linnalt truudusevande võttis, ei saadetud Steinenile õlut ega veini, sest ta oli haige. Juba märtsi lõpus on uue komtuurina märgitud Dietrich Bocki. Ehkki Steinen võidi komtuuri ametist ka lihtsalt vabastada, on tõenäolisem, et ta suri märtsi keskpaiku.