Ökoärevus
Ökoärevus (lühend sõnadest ökoloogiline ärevus) on krooniline hirm keskkonna hävimise ees. Eestikeelses kirjanduses on kasutatud ka sünonüüme "keskkonnaäng", "ökoäng" ja "kliimaärevus". Pidevad halvad uudised keskkonna teemadel võivad põhjustada inimestes depressiooni ja ökoängi. Mõju vaimsele tervisele võib ilmneda enne ekstreemset sündmust, näiteks hirm kliima- ja keskkonnamuutuse tagajärgede ees ehk kliimaärevus, mis enim puudutab lapsi ja noori täiskasvanuid. Kliimaärevus ei ole kliiniline diagnoos, kuid mõjutab inimeste heaolu. Ökoärevus on ebameeldiv emotsioon, kuigi see võib olla kohanemisvõimeline, motiveerides kasulikku käitumist, näiteks asjakohase teabe kogumist. 2018. aastal avaldas Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon aruande kliimamuutuste mõju kohta vaimsele tervisele. Selles öeldakse, et "järkjärgulised ja pikaajalised kliimamuutused võivad esile kutsuda inimestes mitmesuguseid emotsioone, sealhulgas hirmu, viha, jõuetust või kurnatust". Veel on võrreldud tunnet leina ja kaotustundega ning kasutatud terminit "ökoloogiline lein" (või "ökolein", "kliimalein"), mis tuleneb keskkonnahävituse või kliimamuutuste kogemisest või nendest õppimisest. Üldiselt on kliimaga seotud stressil tõenäoliselt suurim mõju teismelistele ja kahekümnendates eluaastates noortele. Kliimamuutustega võib inimesel kaasneda nii palju ärevust ja hirmu tuleviku ees, et see võib mõjutada tema tuleviku otsuseid järglaste saamise osas. Ökoloogiliste probleemidega seotud ärevuse üle on hakatud rohkem arutlema pärast 2007. aastat, mil teemat käsitleti kui üldist nähtust. Kliimapsühholoogia on esilekerkiv valdkond, kuid endiselt on väga vähe uurimusi ökoloogilise kriisi mõjudest psühholoogilisele seisundile. Ökoärevusele pööratud tähelepanu kasvas kiiresti pärast 2017. aastat ja eriti 2018. aasta lõpus, kui kliimaaktivist Greta Thunberg tõi avalikkuse ette oma keskkonnaärevuse teema. Greta Thunberg algatas ülemaailmse noorte kliimastreigi, noored on ka kõige tõenäolisem ökoärevuse all kannatav sihtrühm. Ülemaailmsest noorte kliimastreigist on saanud meeleavalduste sari ning selle eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu kliimamuutustele.