Rästiklaste mürk
Rästiklaste mürk on rästiklaste süljenäärmete toksiline nõre (modifitseeritud sülg). Rästiklased kasutavad eesmürgihambaid saakloomade surmamiseks ja seedimiseks, aga ka enesekaitseks. Inimesel võib rästiklase hammustus põhjustada erineva raskusastmega mürgistusseisundeid ja ka surma. Rästiklaste mürk toimib ohvri organismi hemolüütiliselt. Ohtlikum on aga mürgi koaguleeriv toime. Rästikumürgiks nimetatakse ka maokasvandustes ja kodumajapidamistes rästiklastelt lüpstavat värsket sülge ning sellest valmistatud kuivmürki ja katseloomadele süstitavat rästikumürki. Rästiklaste mürgi tugevus erineb liigiti. Näiteks ahelrästiku, hariliku eefa, lõgismadude, perekonna Lachesis, botropside, aafrikarästikute, kärnrästikute ja sarvikrästikute hammustused võivad abi viibimisel olla fataalsed. Samas näiteks Austrias ja Ungaris levinud stepirästik on küllaltki ohutu ning teadaolevalt pole surmajuhtumeid põhjustanud. Eestis elava hariliku rästiku hammustused lõpevad harva surmaga.