Aleksander Tõnisson (ettevõtja)
Aleksander Tõnisson (24. juuni 1883 Leebiku vald, Helme kihelkond – 16. juuni 1958) oli Eesti ettevõtja. Tõnisson õppis Leebiku vallakoolis seejärel Tallinna õhtukeskkoolis ning tehnilistel kursustel. 1914. aastal omandas ta P. Uusmanniga mehaanika- ja lukksepatöökoja Tallinnas, 1919 koliti ettevõte aadressile Harju tänav 44. Hiljem asus firma kontor aadressil Rüütli tänav 28-30[viide?]. Ajapikku kujundati töökojast A. Tõnisson & Ko, mis tegeles sanitaartehnika müügi ja malmivaluga, sh valmistas kanalisatsioonitorusid, kaevuluuke ja keskkütteseadmestikku. Ettevõtte järgi hüüti omanikku Toru-Tõnissoniks. Lisaks sanitaartehnikafirmale kuulus Tõnissonile ka Söötevälja talu Lilli külas Anija vallas Harjumaal (talu ostis ta kahe peale sõbra, ehitusettevõtja Villem Hansteiniga). Aleksander Tõnisson oli Väike- ja Kesktööstusettevõtete Ühingu üks asutajaid ja kauaaegne esimees, Tööstusnõukogu ja Riigi Majandusnõukogu liige, samuti üks Kaubandus-Tööstuskoja asutajaist, juhatuse ja suurtööstuse sektsiooni büroo liige (1929–37), Eesti Panga diskontokomisjoni liige, Eesti Töösturite Ühingu esimees ning Tallinna Tehnikumi asutajaliige. Ta oli ka Omakaitse asutajaliige. 1940. aastal ostis ta Sammuli talu Viljandi vallas Viljandi järve kaldal, mis oli suurim talu Viljandimaal, üle 100 hektari, ostuhind 40 000 krooni. Tõnisson arreteeriti ja küüditati Eestist koos kindral Nikolai Reegi abikaasaga. Teistel andmetel suri ta 16. juunil 1958 74-aastaselt kõhunäärmevähki.