Koroonapandeemia Ühendkuningriigis
Koroonapandeemia Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimesed kaks nakatunut tuvastati North Yorkshire'i krahvkonnas Yorkis 31. jaanuaril 2020. 2020. aasta 12. septembri seisuga oli riigis ametlikel andmetel nakatunud 365 174 inimest, kellest 41 623 jaoks oli haigestumine lõppenud surmaga. 31. oktoobril avaldatud andmete kohaselt ületas nakatunute arv 1 miljoni piiri (1 011 660), ametlikel andmetel oli selleks ajaks haiguse läbi surnud 46 555 inimest. Haiguse läbi surnute arv ületas poolesaja tuhande piiri 11. novembril. Ühendkuningriigis alustati elanike vaktsineerimist koroonavaktsiiniga 8. detsembril. Esimesena vaktsineeriti Pfizer/BioNTechi vaktsiiniga järgmisel nädalal 91 aastaseks saav vanaproua. Kuu lõpuks on kavas vaktsineerida kuni 4 miljonit inimest. 30. detsembril 2020 anti Ühendkuningriigis esimese riigina maailmas kasutusluba teisele koroonavaktsiinile, AstraZeneca ja Oxfordi Ülikooli koostöös valminud koroonavastasele vaktsiinile; vaktsineerimist alustati esmaspäeval, 4. jaanuaril 2021. 26. jaanuaril 2021 avaldatud andmete kohaselt oli 15. jaanuari seisuga koroonahaiguse läbi surnute arv ületanud saja tuhande piiri. 2021. aasta veebruaris anti Ühendkuningriigis maailmas esimese riigina luba inimkatsete läbiviimiseks, mille käigus nakatatakse ligi sada 18 kuni 30 aastast tervet vabatahtlikku inimest koroonaviirusega ja jälgitakse seejärel juhitud keskkonnas viiruse toimet inimorganismile. 2021. aasta juuni esimene päev oli 2020. aasta märtsist alates esimene päev, kui Ühendkuningriigis ei teatatud ametlikult ühestki koroonasurmast.