Tuuline rand
"Tuuline rand" on Aadu Hindi neljaosaline romaan (tetraloogia). Neli osa ilmusid aastati järgmiselt: 1951 (millest 1952 tuli ümbertöötatud uustrükk), 1954, 1960 ja 1966. Raamatu kirjastas Eesti Riiklik Kirjastus. Romaan räägib ühe rannaküla inimeste elukäigust Kihelkonna maadel alates 1905. aasta sündmustest (1905. aasta revolutsioon Eestis) kuni teise maailmasõja alguseni. Romaani esimeses osas räägitakse revolutsiooni sündmustega seotust, teises osas on tegevuse taustaks Vene-Jaapani sõda, kolmandas osas asub üks peategelastest võitlema "punaste" poolele, neljandas osas kulgeb tegevus Eesti iseseisvumisest 1940. aastani. Romaanis on omapärane Saaremaa lääneranniku murdesõnade ja väljendite kasutamine, äratuntavatena esinevad kohad, mis on toodud looduskirjeldustes. Esimeses osas on sündmustiku keskmes purjelaeva Kaugatoma ehitamine. Järgnevates osades on kirjanik romaani sisse toonud järjest enam ka autobiograafilisi kirjeldusi. Pärast romaani algse esimese osa (15 peatükki) ilmumist taunis kriitika sotsialistliku võitluse ja vene rahvuse kujutamise puudumist. Üks peamisi kriitikuid oli tolleaegne juhtiv kirjanik Paul Kuusberg. 1950. aastate alguse keerulisi olusid arvestav Hint kirjutas seepeale juurde kümme peatükki (Tallinna tegevussuunal), jättes algsed peatükid sisuliselt muutmata, lisades neile vaid siduvaid osi. Kuid ka esimese osa täiendused ei vähendanud vaidlusi tsensuuri ja kriitikaga. Pärast neljanda osa valmimist küsiti kirjanikult, kas tuleb veel viies osa, kuid Hint eitas seda põhjusel, et ta ei saa kirjutada nii, nagu tahab. Ilmumisajale iseloomulikku sotsialistlikku sisu on romaanis vähe. Aadu Hint on kasutanud sarkastiliselt oma oskust panna õiged laused valede tegelaste suhu ehk negatiivsed tegelased ütlema asju, mida ta ise "õige" kirjanikuna öelda ei saanud. Tervikpildilt ja olemuselt sarnaneb Hindi looming teise maailmasõja eelses Eesti Vabariigis välja antud kirjandusega. Tetraloogia esimesed osad on ilmunud paljudes trükkides, näiteks I osa kaheksas trükis ja kogutiraažiga 175 000. Romaani põhjal on tehtud Eesti teatrites mitmeid lavastusi, esimene neist novembris 1951 Eesti Draamateatris (lavastaja Andres Särev) ja seejärel teine juunis 1952 Ugalas (lavastaja Aleks Sats). Linastunud on mängufilme (I osa põhjal "Tuuline rand" ja III osa põhjal "Gladiaator").