Jõulutäht
Jõulutäht ehk kaunis piimalill (Euphorbia pulcherrima) on piimalilleliste sugukonda piimalille perekonda kuuluv taim. Looduslikult kasvab Kesk-Ameerika lehtmetsades, peamiselt Mehhiko Vaikse ookeani rannikul Sinaloa provintsist kagu suunas kuni Guatemalasse. Teda on viidud ka Aafrika ja Austraalia troopikaaladele. Jõulutäht on põõsas või madal puu. Ta kasvab 0,6–4 meetri kõrguseks. Enamik taimelehti on saagja servaga ja tumerohelised, 7–16 cm pikad. Seevastu iga võrse ülemised lehed on eredalt värvunud: tavaliselt erepunased, vahel ka oranžid, roosad, valged, kreemikad või lihtsalt kahvaturohelised. Nad tunduvad kroonlehtedena ja asendavadki kroonlehti. Tegelikult on jõulutähe õielehed väga pisikesed, kollased ja paiknevad hulgakaupa iga punase lehekobara keskpaigas. Oma loodusliku esinemise aladel armastavad inimesed seda toataimena kasvatada. Kõige soodsam on teda kasvatada nii, et hommikupäike paistaks otse taimele peale, aga palava lõunapäikese ajal oleks ta varjus. Ta ei salli öise temperatuuri langemist alla 10 °C ja sellistest kohtadest ta kaob. Niisugustes kohtades saab teda üksnes kasvuhoones pidada. Kasvuhoonetingimusi talub jõulutäht edukalt. Jõulutähe lehed muutuvad punaseks fotoperiodismi käigus. Selleks on vaja ereda valguse ja pilkase pimeduse perioodide vaheldumist, nagu nende looduslikus elukohas on. Valguseperioodi ajal kogub taim energiat, pimeduseperioodi ajal muundab selle abil lehti punaseks. Pimeduseperioodid peavad vältama vähemalt 12 tundi. Jõulutähe kasvatamisel kasvuhoones on keelatud öösel isegi lühikeseks ajaks tuld põlema panna: see takistab oluliselt lehtede punaseks muutumist. Jõulutäht hangitakse sageli koju jõulude tähistamiseks. Hulk legende seob jõulutähte Jeesuse eluga. Antiikses Iisraelis jõulutäht ei kasvanud.