Saksa tolliliit
See artikkel räägib Saksa tolliliidust. UNESCO maailmapärandi kohta Essenis kohta vaata artiklit Saksa tolliliidu söekaevandus- ja tööstuskompleks Essenis. Saksa tolliliit (saksa keeles Zollverein) oli majandusliit, mille Saksa Liidu liikmesriigid sõlmisid, et hallata enda alade tollimakse ja majanduspoliitikat. Liidu loomises lepiti kokku 1833. aasta Tolliliidu lepingutega ning ametlikult sai see alguse 1. jaanuaril 1834. Saksa tolliliidu eelkäijaid arendati juba 1818. aastast, kuna Saksa riigid lõid juba siis omavahelisi tolliliite. Aastaks 1866 kuulus suurem osa Saksa liikmesriike tolliliitu. Saksa tolliliit ei olnud aastatel 1815–1866 eksisteerinud Saksa Liidu osa. Saksa tolliliit on ajaloo esimene täiemahuline iseseisvate riikide majandusliit, mille loomisel ei tekkinud ka poliitilist liitu ega föderatsiooni. Saksa tolliliidu põhiline tõukejõud oli Preisi Kuningriik. Austria Keisririik ei kuulunud Saksa tolliliitu protektsionistliku majanduspoliitiku tõttu. Lisaks ei tahtnud austerlased tekitada eraldi Austria, Ungari ning Galiitsia ja Lodomeeria majanduspiirkondi ja sellele oli vastu Klemens Wenzel Lothar von Metternich. Kui aastal 1867 moodustati Põhja-Saksa Liit, oli Saksa tolliliidu liikmesriikide pindala kokku ligi 425 000 km2 ning liit oli sõlminud lepinguid ka mitte-Saksa riikidega, nagu Rootsi-Norra. Kuigi Saksa Keisririigi rajamisega aastal 1871 läks tolliliit uue keisririigi haldusalasse, ei kuulunud kõik Saksa Keisririigi liiduriigid tolliliitu (nt mitte Hamburgi vabalinn). Samas ei olnud Luksemburg Saksamaa osa, kuid kuulus aastani 1919 tolliliitu.