ELKNÜ piirkondlikud asutused
ELKNÜ piirkondlikud asutused on loetelu Eestis aastatel 1941–1990 tegutsenud ÜLKNÜ allorganisatsiooni Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu piirkondlikest allorganisatsioonidest ja nende juhtidest  Pikemalt artiklis Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing,  Pikemalt artiklis ELKNÜ Keskkomitee ja ELKNÜ Keskkomitee#ELKNÜ Keskkomitee juhtkond Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks. Eesti NSV koosseisu jäi veel Petseri maakond. Pärast 1940. aasta juunipööret, 18. oktoobril 1940 võeti EKNÜ ÜLKNÜ-sse ning kui vastuvõtmisest oli teatatud ajalehes Noorte Hääl, nimetati organisatsioon ELKNÜ-ks. ELKNÜ tegevust juhtis ELKNÜ Keskkomitee ja piirkondlikke asutusi Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu linna- ja maakonnakomiteede esimehed: Viktor Piirsoo (7. veebruar 1917–4. september 1941 Kehra), ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär; Voldemar Kivi, ELKNÜ Pärnumaa komitee sekretär; Mihkel Paja (1916–1941), ELKNÜ Saaremaa komitee sekretär; Feodor Ivanov, ELKNÜ Paldiski linnakomitee sekretär; Moissei Sverdlov -11.1940, kt. Aleksander Siivas 1940.12- , Aksel-Ilmar Illisoon, ELKNÜ Tartumaa komitee sekretär; Anton Aleksandra, ELKNÜ Tallinna Linna Kopli komitee sekretär; Eduard Tamm (Jaani p.), ELKNÜ Võrumaa komitee sekretär; Hans Sõber (Hansu p) (11. august 1917–22. oktoober 1941), ELKNÜ Viljandimaa komitee sekretär; Viktor Uibo, ELKNÜ Valgamaa komitee sekretär; Elmar Saarna, ELKNÜ Harjumaa komitee sekretär; Boris Bersin, ELKNÜ Virumaa komitee sekretär; Paul Soesoo, ELKNÜ Läänemaa komitee sekretär; Arved Vilt, ELKNÜ Järvamaa komitee sekretär; Eduard Verhovitš, ELKNÜ Petserimaa komitee sekretär. 1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni. 1945. aasta ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega jaotati Tallinn neljaks rajooniks: 1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950), 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950), 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond ja läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond. Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks. Maakonnad (1949): 1950. aastal võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega muudeti endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks, haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni (vt. Eesti NSV rajoonid). Algul oli Eesti NSVs 39 rajooni, ent 1953. aastal vähendati neid 30-le, 1957. aastal 15-le, 1960. aastal suurendati 24-le, 1962. aastal vähendati 14-le. 1964. aastast lisandus Kohtla-Järve rajoon ning viimseks rajoonide arvuks jäi 15, mille lisaks oli ka veel 6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe.