Obsessiiv-kompulsiivne isiksushäire
Mitte segi ajada Obsessiiv-kompulsiivse häirega Obsessiiv-kompulsiivne isiksushäire ehk anankastne isiksus on isiksushäire, mille peamised tunnused on muretsemine korra pärast, perfektsionism, eriline tähelepanu detailidele, aga ka äärmine vajadus kontrollida ennast, suhtlust teistega ja ümbritsevat keskkonda. Selle isiksushäirega inimestel on tihtipeale ka töönarkomaania. Neil on raske lõõgastuda, neil on tunne, et nad pole piisavalt kiired ja eesmärkide saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Nad võivad planeerida tegevusi minutilise täpsusega, mis tuleneb vajadusest kontrollida keskkonda, ja neile ei meeldi, kui toimub midagi ootamatut, mida nad ei saa kontrollida. Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega inimesed on väga hõivatud reeglitest, regulatsioonidest ja korrast. Nad võivad olla väga jäigad selles osas, kuidas asju peab tegema. Lisaks tunnevad nad pinge- ja ärevustunnet, kui midagi jääb tegemata või pole tehtud õigesti. Nende jaoks on kõige tähtsam teha õigeid otsuseid. Oma mõttelaadilt on anankastsed isiksused keskendunud detailidele ja seetõttu võib tööülesannete täitmine muutuda väga raskeks, kuna ta pühendub mõnele üksikule aspektile ja selle viimistlemisele, kuid ei suuda suurt ülesannet lõpule viia. Iseloomulik võib olla pidev nimekirjade koostamine, kuid nende praktikasse rakendamine on vähene. Tihti on obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega inimese jaoks töö kõige olulisem ja ta kulutab oma ülesannetele nii palju aega, et kannatavad lähisuhted. Tööülesannete delegeerimine talle ei sobi, kuna enda arvates oskab vaid ta ise neid õigesti teha. Kui ta jätabki midagi teistele teha, on ta kontrolliv ja kangekaelne nõudes, et asju tehtaks nii, nagu tema ütles. Teatud tööülesannete puhul võib sellistest isiksusjoontest olla väga suur kasu, kuid lähisuhetes on tal raske partneriga koos elada ja töötada. Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega inimesel on raske oma emotsioonidega toime tulla ja ta võib oma toimingute ebaõnnestumistele, rutiini rikkumisele ja teistele inimestele reageerida vihaga. Endale seatud eesmärke ei ole tal nii kerge täita ning ta tunneb, et on saamatu ja endas pettunud, mis võib viia depressioonini. Sellise isiksusega inimene hindab väga kõrgelt ka moraalseid ja eetilisi väärtusi, on tundliku südametunnistusega ning moraalsetes otsustustes kõhklev ja jäik. Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega inimesel on ka teraapiale ja terapeudile väga kõrged standardid. Teraapia on enamasti lühiajaline ning keskendunud toimetuleku parandamisele igapäevaelu olukordades ja oma emotsioonide teadvustamisele probleemolukordades. Erinevalt enamikust isiksusehäiretest on obsessiiv-kompulsiivne isiksushäire korrelatsioonis töö- ja karjäärialase edu, mitte ebaeduga.