Tallinna Poistekoor
Tallinna Poistekoor on Tallinnas tegutsev poistekoor. Koori asutas 1988. aastal koori kunstiline juht ja peadirigent Lydia Rahula. Koori teine dirigent ja kontsertmeister on Tomi Rahula. Tallinna Poistekoori dirigendina tegutseb ka Kuno Kerge. Koor koosneb kontsertkoorist ja kahest ettevalmistuskoorist. Kontsertkooris laulavad 10–15-aastased poisid (sopranid ja aldid) ja 16–35 aasta vanused noormehed (tenorid ja bassid). Kontsertkoor on klassikaline segakoor (SATB) ja seal laulab vastavalt kavale 35–60 lauljat. Enamik poisse õpib ja mängib ka mõnd pilli. Ettevalmistuskooris Primo laulavad 5–8 aasta vanused poisid ja Secundo koosneb 8–10-aastastest poistest. Kooskäimise kohti on läbi aja olnud mitu, kümme aastat (1992–2002) harjutati igal neljapäeval Niguliste kirikus. Ka Tallinna Filharmoonia on olnud kooripoiste proovi- ja õpipaigaks. Tallinna 21. kool on aga Tallinna Poistekoori baaskooliks. Harjutatakse kaks korda nädalas. Koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga on Tallinna Poistekoor esitanud L. van Beethoveni Fantaasia c-moll klaverile, koorile ja orkestrile ja G. Mahleri 3. ja 8. Sümfoonia. Repertuaaris on olnud ka A. Honeggeri "Jõulukantaat", C. Saint-Saensi "Jõuluoratoorium", J. S. Bachi "Johannese passioon", W. A. Mozarti "Missa C-Duur", J. Haydni "Loomine". Birgitta Festivalil on esitatud A. Honeggeri "Jeanne d‘Arc tuleriidal" Anu Tali juhatusel ning kolmel korral C. Orffi lavalist kantaati "Carmina Burana", mida dirigeeris Eri Klas. 2009. aasta Birgitta Festivalil osales Tallinna Poistekoor lavalise suurvormi "Aeg armastada" ettekandel, mille on kirjutanud Eesti noor helilooja Tauno Aints. Samuti on Tallinna Poistekoori osalenud Rudolf Tobiase oratooriumi "Joonase lähetamine" suurprojektis Neeme Järvi dirigeerimisel. Teost plaadistati ja esitati Eestis, Rootsis ja Soomes. 1999. aasta juunis laulsid poisid nimetatud suurteost ja Artur Kapi oratooriumi "Hiiob Saksamaal" Nürnbergi festivalil. Dirigentideks olid Leo Krämer ja Arvo Volmer. Kooripoisid on teinud kaasa ka mitmes Rahvusooperi Estonia ooperilavastuses (G. Verdi "Don Carlos", G. Puccini "Boheem" jm). 2008. aasta detsembris laulis koor koos teiste riikide laste- ja poistekooridega Strasbourgis, kus Euroopa Liidu ühisprojektis kanti ette prantsuse keeles H. Berliozi "Faust" ning "Romeo ja Julia". Tallinna Poistekoor on teinud koostööd paljude tuntud Eesti muusikutega: Andres Uibo (organist), Jüri Leiten (trompetist), Villu Veski ja Virgo Veldi (saksofonistid), Mart Siimer (helilooja-pianist), Annely Peebo (metsosopran). On musitseeritud ka koos USA tuntud tenorsaksofonisti John Nugetiga, keda seostatakse maailmanimede Tony Bennetti ja Ella Fitzgeraldiga. Üheskoos on lauldud Ameerika Poistekoori, Viini Poistekoori ja teiste maailmakuulsate poistekooridega. Koori on juhatanud ka Paavo Järvi, Nikolai Aleksejev, Robert Sund, Andres Mustonen, James Litton, Carl Hogset, Jorma Panula, Bobby McFerrin jne. Koor on olnud teretulnud Eestis ülipopulaarsel ja rahvusvaheliselt tunnustatud festivalil Jazzkaar. Koori repertuaari mitmekesisusest annavad tunnistust edukad ühiskontserdid koos Tanel Padari & The Suni ning Dave Bentoniga, samuti tuntud Eesti poplauljate Siiri Sisaski, Tõnis Mäe, Ivo Linna, Janika Sillamaa, Maarja-Liis Ilusa, Birgit Õigemeele ja Koit Toomega. Tallinna Poistekoori on lindistatud Eesti, Jaapani, Hollandi ja Saksa raadiojaamades ning Eesti, USA ja Jaapani telekanalites. Koos Tapiola Kammerkooriga plaadistati Soomes K. Penderecki "Stabat Mater". 2015. aasta detsembris salvestati Soomes, Rovaniemis Mercedese reklaam lauluga "Stille Nacht", eeklaami režissöör oli Aleksander Bach. Koori esinemiste kohta on muusikaasjatundjad jaganud vaid tunnustust. Näiteks 1996. aasta juulis USA-s kirjutas America Festi tegevdirektor Carol Stewart: „Te võite oma poiste esinemise üle uhked olla.” Tallinna Poistekoori muusikalist taset on hinnanud kõrgeks ka meie oma muusikakriitikud: “Oli ilus ja ühtlane vokaal, koor kõlas dünaamiliselt väga paindlikuna, nagu Lydia Rahula käe all alati, olid efektsed seaded ja lavastusedki, poistel oli suur menu.” (Heili Vaus, Eesti Päevaleht, juuli 1999); “Kõige paremini kõlas aga lõpukoor “Ruht wohl” (J. S. Bachi "Johannese passioon") ning seda tänu esituse emotsionaalsele soojusele, mida toonitas ka koori ühtlane fraseerimine.” (Priit Kuusk, Sirp, november 1999).