Norra järved
Norras on vähemalt 250 000 järve. Üle 1,5-hektarise pindalaga järvi on vähemalt 65 000. Suurima pindalaga järv on Mjøsa 80 km Oslost põhja pool. Norra lõunaosas on palju väikseid ja keskmise suurusega järvi. Peaaegu kõik nad on tekkinud sellest, et vooluveekogud on paisutatud otsamoreenivallidega. Seetõttu asetsevad nad jõgede voolusängide teel ning neil on piklik kuju. Siiski on Lõuna-Norra järvedel regionaalseid iseärasusi. Vestlandeti järvedel, mis asetsevad piki Skandinaavia mäestiku makronõlva jõgede orgusid, on kõige väiksemad, sest seal on jõeorud kitsad ja lühikesed. Nende moodustumine on seotud liustike jääkündidega jäätumise ajal ning järgneva materjali akumulatsiooniga soojenemise ajal, mis tingis otsamoreenide moodustumise ja vooluveekogude ülespaisumise. Järved on seal suguluses fjordidega, sest otsamoreenivallid koosnevad samast materjalist. Nende järvede telgosa suund langeb kokku fjordide suunaga. Sealsed järved on sügavad ja järsud nagu fjordidki. Sealne suurim järv Suldalsvatnet on lühikese jõe kaudu seotud Boknafjordeniga. Sørlandeti järved on suuremad (Sirdalsvatnet jt), sest jõeorud on laiemad ja leidub suuremaid jõgesid. Kõige suuremad järved on moodustunud Østlandetis, kus voolavad kõige suuremad jõed ning on valdav tasandikupinnamood: seal asuvad Lõuna-Norra suurimad veekogud (Mjøsa, Femunden, Norsjø, Randsfjorden jt). Oslo fjordi äärsete tasandike kujunesid üksnes stadiaalse moreeniakumulatsiooni toimel.