Lümf
Lümf ehk lümfivedelik (lad lympha) on enamiku selgroogsete lümfiteedes olev kehavedelik, mis kulgeb tsentraalselt ja valgub ülemisse õõnesveenisüsteemi. Lümfi biokeemiline koostis, histoloogia ja patoloogiad võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Lümfi värvus on lümfisüsteemi ja loomaliikide piires varieeruv. Inimestel on lümf harilikult kollaka varjundiga ja läbipaistev, söömisjärgselt aga rohke rasvasisalduse (külomikronid) tõttu piimvalge – sellist lümfi nimetatakse piimandiks ehk küüluseks (chylus). Madude lümf on harilikult õlgkollase värvusega. Lümfis puuduvad harilikult erütrotsüüdid ja trombotsüüdid, leidub leukotsüüte. See koosneb rakkudevahelisest koevedelikust, verevalkudest, lümfiplasmast ja lümfotsüütidest. Lümfi funktsioon kattub lümfisüsteemi kui terviku funktsioonidega, seega sisaldab see ka eri kehapiirkondadest kanduvaid baktereid, viirusi, kasvaja- ja vähirakke jpm. Lümf osaleb ainevahetusprotsessides, transportides rasvlahustuvaid aineid, sealhulgas pika ahelaga rasvhappeid, triglütseriide, kolesterooli estreid, mõnda ksenobiootikumi (näiteks DDT), lipoproteiinikerakesi ja rasvlahustuvaid vitamiine, nagu A-, D-, E- ja K-vitamiin. Kesknärvisüsteemis lümf puudub ja seda asendab liikvor.