Fredonia mäss
See artikkel on mässust Mehhiko Texases. Sarnase nimega kohtade kohta vaata artiklit Fredonia. Fredonia mäss oli 1826. aasta detsembris ja 1827. aasta jaanuaris toimunud angloameeriklastest Texase asunike esimene katse Mehhikost eralduda. Empresario Haden Edwardsi juhtimisel tegutsenud asunikud kuulutasid Nacogdochese lähedal välja Mehhiko Texasest iseseisva Fredonia Vabariigi. Lühikese eluajaga vabariigi territooriumiks olid maad, mille Edwards oli Mehhiko valitsuselt 1825. aastal saanud, ning varem asustatud alad. Edwardsi tegevus oli kohalikele vastukarva ning tülid asunike ning kohalike vahel sundisid Mehhiko valitsust Edwardsilt maad ära võtma. 1826. aasta detsembri lõpus pidasid Edwardsi toetajad kohalike poolel tegutsenud ametnikud kinni ning võtsid piirkonna enda kontrolli alla. Ühtlasi kuulutasid nad end Mehhikost iseseisvaks. Algselt toetasid mässu ka lähedal elanud cherokeed, kuna Mehhiko valitsus oli nende õigusi eiranud, kuid Mehhiko ja empresario Stephen F. Austini tegevus veenis neid lõpuks mässule vastu olema. 31. jaanuaril 1827 marssis üle saja Mehhiko sõduri ning 275 Texase omakaitseväelast Nacogdochesesse korda taastama. Haden Edwards põgenes koos oma venna Benjaminiga Ameerika Ühendriikidesse. Cherokeed hukkasid oma pealiku Richard Fieldsi ning võimud määrasid ühele kohalikule kaupmehele surmanuhtluse, mis hiljem tühistati. Mässu tulemusel viis president Guadalupe Victoria Texasesse vägesid juurde ning sundis sellega ka kohalikud asunike vastu sõjakad hõimud rahulepingutele alla kirjutama. Comanched pidasid rahuleppest kinni aastaid. Mehhiko võimud kartsid, et Ameeria Ühendriigid proovivad Texast endale saada ning piirasid põhjanaabrite juurest sisserännet. Uus immigratsioonipoliitika oli kolonistide seas ebapopulaarne ning rahulolematus valitsusega kasvas. Mõned ajaloolased peavad Fredonia mässu Texase revolutsiooni alguseks.