Puskaru
Puskaru on Põlvamaal Põlva valla lääneosas asuv küla. Puskaru külgneb põhjas Põlva valla Kiuma külaga, idas Kähri külaga, lõunas Kanepi valla Sõreste külaga ja läänes Varbuse külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Ahja jõge. Seda kohanime on esmamainitud 1617. aastal kujul Pusskaro. Siis oli see tühi hajatalu. Puskaru kuulus Piigandi mõisa juurde. Puskaru nimi tuleb sõnadest "pusk" ja "aru", mis tänapäeval tähendab kuiva rohumaad, aga veel Wiedemanni ajal lihtsalt viljakat kuiva maad. Seda järelosa esineb eriti Põlva ja Kanepi vahelistes kohanimedes sageli. Nime algusosa tähendus pole selge. Läänemaal asuvad Puski ja Pusku, mille nimi on laen rootsi sõnast busk ('võsa, põõsastik'), kuid Kagu-Eestis pole rootsi laen tõenäoline. Pigem on aluseks saksa isikunimi Busch. Soomest on teada isikunimi Puska, Luke kihelkonnas Pusmarga talu ning Kambja kihelkonnas Pusu küla ja kõrts. Vähem usutavad on seosed sõnadega "pusk : pusu" ('pisted, teatud haigus') ja "puskama"/"puskima". Esmamainimise ajal Puskarus veel kõrtsi polnud, aga 1684 on seal teada juba kõrtsikoht. 1695. aasta Tartumaa teede atlases on näidatud Puskaru kõrts. 1783 mainiti isikut Puskari Andres, 1798 Puskari kõrtsi, 1839 küla nimega Puskar ja 1900. aasta paiku külanime Пускаръ. Pärast kõrtsi tekkimist hakati kohanime seostama sõnaga puskar ('puhastama'; 'viin'). See seletab i-d sisaldavaid kirjalikke nimekujusid, aga kõnekeeles säilis aru-lõpuline nimekuju. 19. sajandi teisest poolest kuni 1939. aastani kuulus Puskaru küla Põlgaste valla koosseisu. 1939. aasta vallareformiga muudetud vallapiiridega jäi Puskaru Põlva valla koosseisu. 1909. aasta aadressraamatu järgi asus endises Puskaru kõrtsis Jan Borkmanni talukaupade pood. See jätkas tegevust ka iseseisvas Eestis. Kauplus tegutses Puskaru endises kõrtsis kuni 1990. aastate alguseni. Esimesel iseseisvusajal peeti kõrtsi juures igal aastal laata. Külas asuvad Puskaru ristipuud. Puskaru küla läbivad Vooreküla–Puskaru tee (vana Tartu–Võru maantee ehk nn Postitee) ja Kanepi–Leevaku maantee.