Benderi lahing (1992)
Benderi lahing, tuntud ka kui Tighina lahing (rumeenia keeles Bătălia de la Tighina; vene keeles Битва за Бендеры, Bitva za Bendery), toimus 19. juuni – 21. juuli 1992 Moldova ja Transnistria Moldaavia Vabariigi (üldtuntud kui Transnistria) vahel. Lahing toimus Benderis, tuntud ka kui Tighina, Dnestri jõe läänekaldal asuvas linnas. Bender on linna venekeelne nimi ja Tighina rumeeniakeelne nimi. Bender oli koos Dubăsariga üks põhilisi võitluspunkte kogu Transnistria sõja ajal ning linnas toimunud lahing oli selle konflikti suurim ja veriseim. Transnistriat aitasid kogu sõja vältel Vene regulaarväed ja 14. kaardiväe armee, kes varustas Transnistria relvajõude relvade ja laskemoonaga, mis oli separatistide võiduks Benderis ülioluline. Vastuseks Vene vägede viibimisele Moldova territooriumil taotles Moldova president Mircea Snegur ÜRO-lt Venemaa hukkamõistmist, saades siiski vaid nõrga rahvusvahelise toetuse. Nii sõlmisid Moldova ja Venemaa 21. juulil 1992 relvarahu, mis lõpetas Transnistria sõja. Selle tulemusena toodi Transnistriasse nn Venemaa sõjaline rahuvalvemissioon, mille järel kaotas Moldova keskvalitsus järkjärgult kontrolli Transnistria üle, mis muutus Moldovast iseseisvaks. Transnistrias nimetati tollal Transnistria meedias Benderi lahingut "tänapäeva Stalingradiks" ja seda võrreldi sageli Teise maailmasõja idarindega, kus Natsi-Saksamaa tungis Nõukogude Liitu. Teisest küljest nähakse Moldovas Benderi lahingut tänapäeval "kriminaalsete" ja "poolsõjaliste" separatistide provokatsioonina, mille eesmärk on häirida konflikti rahuläbirääkimiste protsessi.