Gabriel Bengtsson Oxenstierna
Krahv Gabriel Bengtsson Oxenstierna af Korsholm och Wasa (18. märts 1586 Lindholmeni mõis, Roslagen, Uppland – 12. detsember 1656 Edsberg, Sollentuna) oli Rootsi riiginõunik, riigitallmeister ja poliitik. Sündis Lindholmeni (Lindholmens slott) ja Mörby (Mörby slott) vabahärra, Ekebyholmi (Ekebyholms slott) härra Bengt Gabrielsson Oxenstierna (u.1547–1591) ja tema esimese naise Sigrid Gustafsdotteriga (sünd. Tre Rosor) (u.1548–1586) pojana. Tema poolvend vabahärra Bengt Bengtsson Oxenstierna (1591–1643) oli aastatel 1634–1643 Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberner. Aastatel 1611 kuni 1617 Tallinna ja Eestimaa asehaldur ja vahemikus 30. august 1645 kuni 4. juuni 1647 Liivimaa kindralkuberner. 26. märtsil 1651 sai ta krahvitiitli ja immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda 1652. aastal krahvisuguvõsana nr. 8 Oxenstierna af Korsholm och Wasa ja samal aastal määrati admiraliteedikolleegiumi presidendiks, Rootsi riigiadmiraliks. Ta suri Edsbergi lossis ja maeti Fasterna kirikusse (rootsi Fasterna kyrka). Ta oli Soomes asuvate Korsholmi ja Wasa krahv; Rootsis Mörby ja Lindholmeni vabahärra, ning Rosersbergi härra. Eesti alal kuulus talle teiste hulgas 1626. aastal kuningas Gustav II Adolfi poolt kingitud Ahja (Aya), Võnnu (Wendohof) ja Vana-Kastre mõis (Altenthurn) koos Väike-Kastrega (Klein-Caster) Võnnu kihelkonnas (Kirchspiel Wendau) Liivimaal. Läti alal 1625 kingitud Krimulda (Cremon) ja Englārte (Engelhardshof), ning 1634 ostetud Aumeisteri (Serbigall) mõis.