Schottky diood
Schottky diood on madala päripingelanguga kiiretoimeline pooljuhtdiood, mille töö põhineb potentsiaalibarjääril, mis moodustub metalli kui anoodi ja pooljuhi kui katoodi kokkupuutepinnal. See potentsiaalibarjäär, mida nimetatakse ka Schottky kontaktiks, on alaldavate omadustega. Schottky barjääri ehk Schottky siirde laius sõltub siirdele rakendatava pinge väärtusest ja polaarsusest (nagu pn-siirde puhul), kuid olulise iseärasusena on päripingelang Schottky dioodil märksa väiksem kui pn-ränidioodil. Samuti taastub vastutakistus ümberlülitumisel väga kiiresti, sest erinevalt pn-siirdest puuduvad siin vähemuslaengukandjad, nii et Schottky siirde toimekiiruse määravad ainult enamuslaengukandjate laeng, seega siirde mahtuvus. Diood on nime saanud Saksa füüsiku Walter Schottky (1886–1976) järgi. Esimene teada olev Schottky kontaktiga alaldusseadis oli nn kristalldetektor (vt Detektorraadio). Schottky dioode kasutatakse ülikõrgetel sagedustel detektor-, segustus- ja lülitidioodina, toiteplokkides kiiretoimelise alaldusdioodina, loogikalülitustes transistoride vastutakistuse taastumiskestuse vähendamiseks ja seega ümberlülitumise kiirendamiseks, samuti elektroonikalülituste sisenditel ja väljunditel kaitsedioodina.