Klõpsusööt
Klõpsusööt, vahel ka klikisööt (inglise keeles clickbait), on üks eksitava reklaami vorme. Selleks kasutatakse kas hüperlingi teksti või pisipildiga hüperlinki, mille eesmärk on tähelepanu tõmmata ja kasutajaid linki avama ahvatleda. Klõpsusöödaga soovitakse, et kasutajad loeksid, vaataksid või kuulaksid lingitud online-sisu, mis on oma olemuselt petlik, tavaliselt sensatsiooniline või eksitav. "Õrriti" eesmärk on kasutada ära niinimetatud "uudishimu lünka", pakkudes piisavalt teavet selleks, et tekitada uudiste veebilehtede lugejates uudishimu, kuid mitte nii palju, et nende uudishimu ilma lingitud sisule klõpsamata rahuldada. Klõpsusöödu tüüpi pealkirjad lisavad veel ka ebaaususe momendi, kasutades ahvatlemiseks teksti, mis ei peegelda pakutavat sisu täpselt. Termini lõpuosa "sööt" kasutatakse analoogiliselt kalapüügile, mille puhul konks meelitava sööda abil maskeeritakse. Juba kaua aega enne interneti kasutuselevõttu kasutati turunduses praktikat "sööt ja ümberlülitus" (inglise keeles bait-and-switch), mis tähendas inimeste "konksu otsa saamiseks" sarnaste ebaausate meetodite kasutamist. Samamoodi on ka klõpsusööda näol tegemist pettuse ühe vormiga. Veel üks veebis kasutatavaid klõpsusööda tüüpe on klikipettus, mis rakendab veelgi äärmuslikumat erinevust selle vahel, mida lingi esiküljel kujutatakse, ja mis lingile klõpsamisel avaneb (sisaldades ka pahavara koodi). Mõiste "klõpsusööt" ei hõlma samas kõiki juhtumeid, kus kasutaja jõuab sihtkohta, mida ta klõpsatud lingi põhjal ei eeldanud. Kui manipuleerimise eesmärk on huumor ja ekspluateerimise element puudub, ei kvalifitseeru selline tüssamine klõpsusöödaks. Mõistet võidakse kasutada valesti ka siis, kui kasutajad kaebavad ülimalt ahvatleva pisipildi või pealkirja üle (näiteks seksuaalselt provokatiivse kujutise korral). Ent kui kujutis või pealkiri peegeldab täpselt klõpsamisel pakutavat sisu, on tegemist lihtsalt ahvatlemisega ja kuna seal puudub pettuse element, ei kvalifitseeru see klõpsusöödaks. Esineb ka piiripealseid juhtumeid, kui sisu looja lisab provokatiivse pisipildi kasutamise õigustamiseks sisusse väga lühikese lõigu – samas kui enamikul sisust ei ole selle lühikese osa või pisipildiga mingit seost. Sellisel juhul võib kindlalt väita klõpsusööda kasutamist, kuna seda võib valdavalt iseloomustada kui pettust kasutaja ära kasutamise eesmärgiga.