Konstantínos I
Konstantínos I (2. august 1868 Ateena – 11. jaanuar 1923 Palermo) oli hellenite (Kreeka) kuningas. Konstantínos oli hellenite kuninga Geórgios I vanim poeg, kes sai troonile 1913. aastal pärast seda, kui ta kuningast isa oli atentaadi käigus surma saanud. Tema kaks valitsusaega ei kujunenud aga edukaks. Esimese maailmasõja ajal ei tahtnud Saksa-sõbralik Konstantínos Saksamaale sõda kuulutada. Seepeale ähvardas Suurbritannia Ateenat pommitada, kui Konstantínos troonist ei loobu. Konstantínos läks eksiili ja võttis vanima poja Geórgiose endaga kaasa. Uueks kuningaks sai keskmine poeg Aléxandros I, kes kuulutaski Saksamaale sõja. Konstantínos ise ei tunnistanud kunagi Aléxandrost kuningaks, vaid ainult regendiks. Kolm aastat hiljem suri Aléxandros veremürgistusse, mille sai ahvi hammustusest, ja Konstantínos I pääses referendumi tulemusena 19. detsembril 1920 troonile tagasi. Rahvas eelistas Konstantínost Aléxandrose tütrele Alexandrale, kes oli sündinud pärast oma isa surma. Alexandra sai pärast Jugoslaavia kuningannaks. 1919. aastal puhkes sõda Türgiga, mis kestis 1922. aastani. Kreeka sai sõjas lüüa ja pärast kaotust Smyrna lahingus sundis sõjavägi 27. septembril 1922 Konstantínose taas troonist loobuma. Geórgios krooniti uueks kuningaks.