Dinosaurused
Dinosaurused (ka hiidsisalikud, ürgsisalikud) olid roomajad, kes elasid Maal triiase ajastust kuni kriidiajastu lõpuni. Tänapäeval käsitletakse neid roomajate klassi ülemseltsis (Dinosauria). Kõige suuremad maismaal elanud loomad on tõenäoliselt kuulunud dinosauruste hulka. Mõiste „dinosaurus“ lõi 1842. aastal inglise bioloog Richard Owen, et kirjeldada iidsete dinosauruste esimesi fossiilijääke, mis hämmastasid teadlasi oma suurusega. Sõna pärineb vanakreeka keelest δεινός (deinos) – „kohutavalt suur, kohutav, hirmus, ohtlik“ ja σαῦρος, σαύρα – „soomusloomaline, sisalik“. Dinosaurused on mitmekesine loomarühm. Paleontoloogid on fossiilseid tõendeid kasutades tuvastanud üle 500 erineva dinosauruste perekonna ja rohkem kui 1000 liiki mitte-linnulisi dinosauruseid. Dinosauruseid esindavad igal kontinendil nii kaasaegsed liigid (linnud) kui ka fossiilid. Teadlased arvavad, et dinosauruste domineerimine maailmas algas umbes 230 miljonit aastat tagasi ning lõppes nende väljasuremisega umbes 65 miljonit aastat tagasi. Arvatakse, et linnud on põlvnenud dinosaurustest. See teooria sai tuge 1860. aastal avastatud fossiilist, mis peale roomajatele iseloomuliku kehaehituse omas ka sulgi. Seda fossiili hakati nimetama ürglinnuks (Archaeopteryx lithographica). Enne kui teadlased tuvastasid, et linnud on dinosauruste järeltulijad, arvati laialdaselt, et dinosaurused olid aeglased ja külmaverelised olendid. Kuid alates 1970. aastatest tehtud uuringud on näidanud, et kõik dinosaurused olid aktiivsed loomad, kellel oli suurenenud ainevahetus ja mitmekordne kohanemine sotsiaalse suhtlusega. Dinosauruste seas oli nii herbivoore ehk taimtoidulisi kui ka karnivoore ehk lihatoidulisi. Suurimad neist olid taimtoidulised, näiteks brontosaurused (apatosaurus) ja Brachiosaurus'ed. Kõik dinosaurused munesid.