Heliplaat
Heliplaadiks nimetatakse kettakujulist, enamasti plastist helikandjat. Aegade jooksul on heliplaadi või selle salvestuskihi materjalina kasutatud ka pehmemaid metalle või magnetilisi materjale.[viide?] Levinuim helisalvestusmeetod on olnud mehaaniline salvestus, kuigi vähesel määral on kasutatud ka magnetsalvestust (diktofonides).[viide?] Uuem, digitaalajastuga saabunud heliplaat on digitaalne andmekandja kas mehaanilise, optilise või magnetoptilise salvestusviisiga.[viide?] Esimesed eestikeelsed heliplaadid Eestis salvestati 1906. aastal hotellis Kommerts Riia tänaval Tartus.