Martin Schultz von Ascheraden
Martin Schultz von Ascheraden (12. juuni 1617 – 16. märts 1682 Narva) oli Rootsi sõjaväelane, vabahärra. 8. novembril 1630 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf tema isale, Böömimaa päritolu kahurväe ooberstleitnant Simon Schultzile (hukkus Pfaffenhofeni lahingus 1633. aastal), Aizkraukle ordulinnuse ja staarostkonna, ning sellest ajast kuulusid need nende suguvõsa valdustesse. 9. novembril 1652 sai Martin Schultz koos venna, Langholmi mõisniku Johann Philipp Schultziga (1621–1672) Rootsi aadlikuks ning temast sai õukonnarügemendi major, hiljem teenis Skåne ja Blekinge miilitsa ülemkomandandi ametis (Öfwerste Commendeur af Milicen i Skåne och Blekinge). 8. aprillil 1673 kinkis Rootsi kuningas Karl XI talle Krüüdneri mõisa Kambja kihelkonnas Tartumaal. 18. aprillil 1674 sai Martin Schultz Rootsi kuningalt Aizkraukle vabahärratiitli ja immatrikuleeriti 1675. aastal nr 58 all Rootsi rüütelkonda vabahärrade Schultz von Ascheradeni (ka Schoultz von Ascheraden) nimega. Osales kindralleitnandina 1676. aastal rootslastele võidukas Skåne sõja Lundi lahingus, juhtides seal Rootsi väe keskosa ja ülendati 1679. aastal jalaväekindraliks. 28. aprillist 1681 kuni surmani Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kuberner Narvas (Narva komandandiks oli hilisem Ingeri kindralkuberner Göran von Sperling). Talle kuulusid Liivimaal lisaks Aizkraukle mõisale (Schloß Ascheraden) veel Skrīveri (Rēmera muižā, Römershof), Salapi (Salubben), Vinterfeldi (Winterfeld), Bariši (Borgeshof, Borigshof), Šķiliņi (Schillingshof), Stippenhof, Buļļi (Bullenhof), Jergies, Krüüdneri (Krüdnershof); Rootsis Meen, Oranienburg, Billingsholm ja Juelsgård ning Ingerimaal Kaibola ja Permesberg.