Klaipėda mäss
Klaipėda mäss oli mäss jaanuaris 1923 Memeli piirkonnas (ehk Klaipeda piirkonnas). Nemunasest põhja pool asuvad alad eraldati Versailles' rahulepinguga Saksa Keisririigi Ida-Preisimaast ning sellest sai Rahvasteliidu mandaat. Piirkond määrati kuni alalise lahenduse väljatöötamiseni Prantsusmaa administratsiooni alla. Leedu tahtis piirkonda, mis on osa Väike-Leedust, endale, kuna seal elas palju Preisi leedulasi ning Klaipėda oleks olnud Leedu pääs Läänemerele. Kuna Suursaadikute konverentsil otsustati teha Klaipedast Danzigi vabalinna sarnane sõltumatu ala, otsustasid leedukad korraldada mässu. Mässust jäeti kohaliku rahvastiku ülestõusu mulje ning ei Saksa politsei ega Prantsuse sõjavägi ei avaldanud erilist vastupanu. Mässulised määrasid ametisse leedumeelse valitsuse, mis avaldas soovi Leeduga liituda. Rahvasteliit juhtunule pretensioone ei esitanud ning 17. veebruaril 1923 liideti Klaipeda Leedu Vabariigiga. Ametlik rahvusvaheline leping, Klaipėda konventsioon, allkirjastati mais 1924. Konventsiooniga tunnustati Leedu suveräänsust, kuid ka Klaipeda laialdast autonoomsust. Piirkond jäi Leedule kuni see pärast Saksamaa ultimaatumit märtsis 1939 Natsi-Saksamaale läks.