Konrad Mägi
Konrad Vilhelm Mägi (1. november 1878 – 25. august 1925) oli üks esimesi modernistlikke maalikunstnikke Eestis ja Põhjamaades, kelle loomingu keskmes on nägemuslikud maastikumaalid. Tema loomeaeg kestis vaid 16 aastat, kuid jõudis selle aja jooksul luua (hinnanguliselt) 400 maali. Tema loomingu näitusi on lisaks Eestile korraldatud ka Euroopas, näiteks 2017. aastal Roomas Galleria Nazionale d'Arte Modernas, 2018. aastal Orsay muuseumis "Metsikud hinged. Sümbolism Baltimaade kunstis" raames; 2021. aastal oli üle saja tema teose eksponeeritud EMMA muuseumis Espoos ja 2022. aastal Lillehammeri kunstimuuseumis. Konrad Mäe loomingus tõstetakse eriti esile tema jõulist ja impulsiivset värvikäsitlust ning panteistlikku looduskäsitlust, mille poolest on Mägi 20. sajandi esimese poole Euroopa modernismis eriline. Mägi töötas Euroopa eri piirkondades – Taanis, Norras, Prantsusmaal, Saaremaal, Lõuna-Eestis, Itaalias jne –, mille järgi saab tema loomingut ka periodiseerida. 1920. ja 1930. aastatel mõjutas Konrad Mäe looming suurt osa eesti maalikunstist. Teise maailmasõja ajal langes tema looming hukkamõistu alla (kästi eemaldada näitustelt teoseid, hävitada kirju jms). Kuni 1950. aastate teise pooleni oli tema looming jätkuvalt keelatud. Poliitilise ranguse lõdvenemisel, 1950. aastate lõpul, algas kunstniku loomingu “taastutvustamine” ning sellega koos toimus mitu Konrad Mäe retrospektiivi. Kuigi Mägi elas suurema osa elust linnas, keskendub tema loomingu põhituum maastikuvaadetele. Need on inimtühjad keskkonnad, kus loodus pakub irratsionaalseid, müstilisi, metafüüsilisi ning religioosseid kogemusi. Konrad Mäe loomingu lätteks olid eksistentsiaalsed pinged, mis panid teda igatsema teistsuguste võimalike maailmade järele. Nooruses osales ta aktiivselt revolutsioonilises tegevuses, hiljem hülgas poliitika täielikult ning keskendus ainult kunstile. "Õnn ei ole meie jaoks, vaeste maa poegade jaoks," kirjutas Mägi kord. "Meie jaoks on kunst ainuke pääsetee, kuna hetkel, kui hing on täis elu igavest kannatust, avab kunst meile selle, mida elu anda ei suuda. Seal, kunstis, omaenese loomingus, võib leida rahu." Lisaks maastikumaalidele lõi Mägi ka portreesid (sh palju naisliikumises osalenute) ning natüürmorte. Kunstnikutöö kõrvalt oli Mägi ka esimese Eesti kunstikõrgkooli Pallas esimene direktor. Konrad Mäel oli terviseprobleeme kogu loometee jooksul, kuid haigused tipnesid 1920. aastatel ning ta suri juba 46-aastaselt. Üle poole tema loomingust on endiselt kadunud.