Kasiinokapitalism
Kasiinokapitalism (ingl casino-capitalism) tekib kapitalistliku majandusmudeli ja poliitilise vabaduse kombinatsioonist. Kasiinokapitalismi mudel saab realiseeruda vaid siis, kui riigibürokraatia sekkub turumajanduse toimimisse, andes valitud isikutele eesõigusi ning piirates teiste tegevusvabadusi. Eesõiguseks on nii turutehingutes kasutatava fiat-raha emissiooni õiguse kinnistamine keskpangale, kui ka kommertspankadele antud õigus anda laene (krediiti). Alternatiivrahade kasutamine on keelatud. Turumajanduslikke protsesse moonutatakse ka seadusandlike meetmetega, millega määratakse erinevatele ettevõtetele ja toodetele erinev maksukoormus ning toetatakse „omasid“ riiklike dotatsioonidega. Kasiinokapitalismi tunnuseks on informatsiooni salastamine. Infosulg on vajalik, et varjata seadusloomet ja maksuraha kasutamist suunavate poliitiliste või elukutseliste (partei)ametnike osalust korruptiivsetes tehingutes ning sellest saadud kasu olemasolu (kleptokraatia). Rahvusvahelises plaanis konkurentsivõimetuid ettevõtteid kaitsevad ametnikud tollimaksude kehtestamise ning litsentside jms ettevõtlusvabadust piiravate meetmetega, mida rakendatakse süsteemi vastustavate suhtes. Kasiinokapitalistliku turumajanduse tunnuseks on üha kasvavad oligopolid ja monopolid, mis valitsevad esmajoones finantsturgu ja kaubandust, kuid omavad olulist mõjujõudu ka muudes sektorites. Püüd maksimeerida hetke kasumit ja lühinägelik majanduspoliitika põhjustavad keskkonna saastumise, riigi konkurentsivõime languse ning ühiskonna varandusliku kihistumise. Olemuslikult on süsteem ebaõiglane, mis tuleneb nii info- kui ka valikuvabaduse puudumisest kui ka elukalliduse kasvust, mille peamiseks põhjuseks on laenudest (võlarahast) tulenevate intressimaksete suurenemine. Kasiinokapitalism kasutab ära elanikkonna üldist harimatust, mida soodustab haridussüsteem mis nõuab formaalseid tulemusi kuid ei huvitu sisust. Kuna inimesed ei mõista olukorra põhjuseid ning neil puudub valikuvabadus, s.h ka organiseerumisvabadus sündikaatideks, siis peavad nad olukorraga leppima või asuma süsteemiga võitlema, mis väljendub kuritegevuse kasvus. Kasiinokapitalism on käivitanud iseloomuliku tööstusliku pöörde, kuid nõrga haldussuutlikkusega riikidele, mis tihti tuleneb hõimukesksest ühiskonnakorraldusest. Kasiinokapitalismi uus arengupuhang algas 20. sajandi lõpus peale kommunistliku plaanimajanduse kokkuvarisemist ning finantsturgude vabanemist ning lähtus börsikaubandusest ja riskifondide sub-prime võlakirjadest, mis põhjustasid 2008. aastal alanud ülemaailmse likviidsuskriisi.