Mehhiko narkosõda
Mehhiko narkosõda (hispaania keeles Guerra contra el narcotráfico en México) on Ameerika Ühendriikide valitsuse juhitud ülemaailmse uimastivastase sõja Mehhiko tanner, mille tulemuseks on jätkuv asümmeetriline madala intensiivsusega konflikt Mehhiko valitsuse ja mitme narkokartelli vahel. Kui Mehhiko sõjavägi hakkas 2006. aastal konflikti sekkuma, oli valitsuse peamine eesmärk vähendada uimastitega seotud vägivalda. Mehhiko valitsus on kinnitanud, et nende põhitähelepanu on suunatud võimsate narkokartellide lammutamisele ja koostöös USA ametkondadega uimastikaubanduse nõudluse ennetamisele. Vägivald eskaleerus peagi pärast Miguel Ángel Félix Gallardo arreteerimist 1989. aastal; ta oli Mehhiko esimese narkokartelli Guadalajara kartelli, mis oli olemasolevate kartellide liit, kuhu kuulusid Sinaloa kartell, Juáreze kartell, Tijuana kartell ja Sonora kartell, liider ja asutaja. Tema arreteerimise tõttu liit lagunes ja teatud kõrged narkoparunid moodustasid oma kartellid ning hakkasid territooriumi ja kaubanduseteede üle kontrolli saavutamise pärast omavahel võitlema. Ehkki Mehhiko narkokartellid on eksisteerinud juba mitu aastakümmet, suurenes nende mõju pärast Colombia Cali ja Medellíni kartellide langust 1990. aastatel. Mehhiko narkokartellid domineerivad nüüd ebaseaduslikku uimastiturgu ja kontrollisid 2007. aastal 90% USA-sse saabuvast kokaiinist. Kartellide juhtide arreteerimised, eriti Tijuana ja Lahe kartellide puhul, on narkovägivalda veelgi suurendanud. Kartellid võitlevad omavahel Ameerika Ühendriikidesse suunduvate kaubandusteede kontrolli üle. Föderaalset õiguskaitset on alates 1982. aastast vähemalt viis korda korruptsiooni kontrollimiseks ja kartellivägivalla vähendamiseks ümber korraldatud. Sama perioodi vältel on loodud vähemalt neli korda uus korruptsioonivaba erivägede eliitüksus, et võidelda Mehhikos vohava korruptsiooniga. Analüütikud prognoosivad, et ebaseaduslike narkootikumide müügi aastane tulu jääb vahemikku 13,6–49,4 miljardit USA dollarit. USA kongress võttis 2008. aasta juuni lõpus vastu seaduse, millega anti Mehhikole 1,6 miljardit USA dollarit Mérida algatuse jaoks, lisaks tehnilist nõu riiklike õigussüsteemide tugevdamiseks. President Felipe Calderóni administratsiooni lõpuks (1. detsember 2006 – 30. november 2012) oli Mehhiko narkosõja ametlik hukkunute arv vähemalt 60 000. Prognooside kohaselt oli hukkunute arv 2013. aastaks üle 120 000, lisaks 27 000 kadunut. 2018. aastal ametisse astudes teatas president Andrés Manuel López Obrador, et sõda on läbi; tema kommentaari pälvis aga kriitika, kuna riigis on mõrvade protsent endiselt kõrge.