Johan Kinnemond
Johan Kinnemond (ka John Kinnemond; suri 24. märts 1638) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane (ooberst), Nöteborgi komandant ja Liivimaa mõisnik. Tema puhul on allikates kasutatud väga erinevaid nimekujusid, muuhulgas:Kinninmonth, Kynnimouth, Kinnemundt, Kinninmond, Kinemun, Kinemundt, Kyninmonth ja Kynemand. Kinnemondide suguvõsast põlvnenud Johan Kinnemondi täpse päritolu kohta andmed puuduvad, kuid kuna teda on mainitud 1620. aastatel Rootsi teenistusse astunud vendade Patrick Kinnemondi (suri 1645) ja Thomas Kinnemondi (suri 1657) vanema venna või lellena, siis võib oletada, et ta sündis Šotimaal Fife'is Ceresi kihelkonnas Callange'i külas või talus, mis oli suguvõsale kuulunud juba alates 1440. aastatest. Rootsi teenistuses on teda esmamainitud 9. veebruaril 1621, mil ta teenis leitnandina Mansfeldi krahv Philippi värvatud jalaväerügemendi Erik Handi kompaniis. Kompanii koosseisus võttis sama aasta septembris osa Riia vallutamisest ning sai 16. novembril 1621 Gustav II Adolfilt lääniks Sēja mõisa (Zögenhof, Enneberg) Krimulda kihelkonnas. 9. juunil 1622 on teda mainitud ülemvahtmeistri ja kompaniiülemana Kristoffer Assarsson Mannersköldi Västergötlandi rügemendis. 1624. aastal teenis ta majori auastmes Johan Banéri Östergötlandi rügemendis. 1626. aastal oli ta juba ooberstleitnandi auastmesse ülendatud. Poola-Rootsi sõja ajal hoidis ta 150 musketäriga Gniewi (Mewe') linna Poolas. Järgmisel aastal kiitis riigikantsler Axel Oxenstierna heaks Gniewi kodanike soovi tagastada neile kaks kastitäit tööriistu, mille Kinnemond neilt konfiskeerinud oli. Kinnemondist sai 1628. aastal Närke-Värmlandi rügemendi ülem oobersti auastmes. Sama aasta detsembris otsustas Oxenstierna, et Kinnemond peab oma rügemendiga suunduma Pillausse ning hiljemalt jaanuaris 1629 oli temast saanud Pillau komandant. Positsiooni tähtsusest annab aimu asjaolu, et veebruaris andis Oxenstierna Kinnemondile teada, et kogu Preisimaa sõltub Pillau sadamast ja kindlusest. Järgnevatel kuudel tabas Pillaud epideemia ning riigikantsler andis mais korralduse Kinnemondi rügemendile naasta kodumaale, kuna nende rolli Pillaus pidi üle võtma ooberst Alexander von Essen (1594–1664) oma rügemendiga. 1630. aastatel teenis ta Ingerimaal Nöteborgi kindluse komandandina. 1636. aastal omandas ta Šotimaa kuninglikult nõukogult enda sündi ja päritolu tõendava tunnistuse. Suri 24. märtsil 1638 ning maeti Lofta kirikusse Kalmari läänis, mis oli Ulfsparrede, tema abikaasa suguvõsa, matusepaik. Säilinud on abielupaari esinduslik kivist hauaplaat. Kivile on kantud järgnev tekst: HÄR LIGGER BEGRAVVEN DEN EDELLE OCH WELBÖRDIGE JOHANS KINNMONTHS ÖFVERSTE OCH STATTHALTER GUVERNATOR ÖFWER NÖTEBORGHES LENE TORSJÖ OCH GURSTEN HAVVER LEFWATH MED SIN ELSKLIG KERE FROU TEN EDELE OCH WELBÖRDIGE FROU KRISTINA IFERSDOTTER ULFSPAR UTI 17 ÅHR AVSOMANDE PÅ NÖTEBORGH SLOTT DEN 14 MARTI Å 1638