Kriminaalprotsess
Kriminaalprotsess on seadusega määratud kord, mis paneb paika kohtu-, prokuratuuri- ja uurimisorganite suhted nende kodanikega, kellele laieneb nende tegevus. Lisaks tagab kriminaalprotsess kuritegusid toime pannud isikute tuvastamise ja karistamise. Kriminaalprotsessi abil teostab riik võitlust kurjategijate vastu. Kriminaalprotsess ja kriminaalprotsessiõigus on omavahel tihedalt seotud ja seetõttu käsitletakse neid vahel kui samatähenduslikke, kuid tegelikult nad ei ühti. Kriminaalprotsessi laiemaks eesmärgiks on kaitsta ja kindlustada selle õiguskorda, kellele kuulub riiklik võim. Kitsam eesmärk on kriminaalasja faktide tuvastamine, kuriteo tuvastamine, süüdlase leidmine ja karistamine. Menetlejad kriminaalprotsessis on kohus, prokuratuur ja uurimisasutus. Menetlusosalisteks on kahtlustatav, süüdistatav ning nende kaitsjad, lisaks kannatanud, tsiviilkostja ning kolmas isik. Kohtumenetluse pooled on prokuratuur, süüdistatav ja tema kaitsja, lisaks kannatanu, tsiviilkostja ja kolmas isik. Kriminaalasju arutatakse kas üldmenetluses või lihtmenetluses ning neid saab alustada vaid uurimisasutus (nt Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, Maksu- ja Tolliamet, Konkurentsiamet, Sõjaväepolitsei, Keskkonnainspektsioon, Justiitsministeeriumi vanglate osakond ja vangla) või prokuratuur.