Ajude äravool
Ajude äravool on kõrgelt kvalifitseeritud ja teadmistega tööjõu lahkumine organisatsioonidest, majandussektoritest ja/või geograafilistest piirkondadest teistesse ettevõtetesse, valdkondadesse või piirkondadesse. Seega on tegu töörände alaliigiga. Enamasti käsitletakse ajude äravoolu selle geograafiliises kontekstis (kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu emigratsioon): ränne toimub tavaliselt elatustasemest lähtuvalt vähem arenenud piirkondadest arenenumatesse piirkondadesse ja riikidesse. Hiinat ja Indiat peetakse arvuliselt suurima riigist välja toimuva ajude äravooluga riikideks maailmas. Üheks peamiseks "võitjariigiks" seoses ajude äravooluga peetakse Ameerika Ühendriike, kuhu rändab spetsialiste igalt poolt maailmast. Samas võib ajude äravool kujutada ohtu arenenud riikidele, see põhjustab ka konkurentsi kvalifitseeritud tööjõu nimel. Ajude äravool on iseloomulik ka endistele idabloki riikidele Ida-Euroopas, Eestist hoogustus see seoses Euroopa Liiduga liitumisega 2004. aastal. Ajude äravoolu peetakse tihti emigratsioonimaale negatiivseks nähtuseks, mille vastu on mõistlik nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil tegutseda. Ajude äravooluga kaasnevaks negatiivseks aspektiks võib olla nn ajude raiskamine (brain waste) – see on olukord, kus kõrgemalt haritud tööjõud lahkub majanduslikult arenenumasse riiki ning töötab seal madalamat kvalifikatsiooni nõudvatel ametitel, kuna see võimaldab paremat palka teenida. Ajude äravool on samas mõistetav inimressursi ekspordina. Tihti saadavad võõrsile tööle läinud töölised osa teenitud rahast tagasi kodumaale ning panustavad seeläbi kodumaa majandusse. Samuti võib ajude äravooluga kaasneda ringmigratsioon (circular migration), mille käigus välismaale läinud töölised tulevad hiljem tagasi kodumaale või hakkavad elama kahes riigis või piirkonnas. Seeläbi võib esialgu tööjõudu kaotanud piirkond hiljem kasu saada läbi võõrsil omandatud väliskogemuse.