Tanganjika järv
Tanganjika järv on Aafrikas asuv järv. Ta on mageveeline. Järv on jaotatud Kongo DV (40%), Tansaania (46%), Sambia ja Burundi vahel. Tema geograafilised koordinaadid on 3°20'–8°48' S, 29°5'–31°15' E. Järve pindala on 32 893 km². Ta on pindalalt viies või kuues järv maailmas olenevalt sellest, kas Michigan-Huron lugeda üheks või kaheks veekoguks. Valgla pindala on 263 000 km². Järve pikkus põhjast lõunasse on 673 km; ta on maailma pikim järv. Pikkuselt teine on Baikali järv (636 km). Kaldajoone pikkus on 1900 km. Järve maht on 17 600 km³. Järve pinna kõrgus merepinnast on 773 m. Järve suurim sügavus on 1471 m, keskmine sügavus 556 m. Tanganjika on Baikali järel sügavuselt teisel kohal maailmas. Järve krüptodepressioon on maailmas sügavuselt neljandal kohal: järve põhi asetseb 688 m allpool merepinda. Ta on merepinnast kõige kõrgemal asuv järv, mille põhi ulatub merepinnast allapoole. Esimesed Läänemaailmast pärit inimesed jõudsid Tanganjikani 1858. Need olid Richard Francis Burton ja John Speke, kes otsisid Niiluse lätteid – hiljem Speke näitaski, et Niilus voolab välja Victoria järvest. Tanganjikast möödus David Livingstone, kes nimetas järve lõunaosa Liembeks, aga see nimi ei jäänud külge. 1876 andis Henry Stanley järvele tänapäevase nime. Õigupoolest nimetasid järve nii bembed, kes saabusid Tanganjika põhjaossa 7. sajandil – nende keeles tähendab êtanga ‘ya’ni’â suurt jõge.