Plokk-laava
Plokk-laava on suuremaid nurgeliste servadega laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool. Vulkaanipurske tagajärjel maapinnale jõudnud plokk-laava on kõrge viskoossusega ja mõõdukalt jahtunud. Võrreldes aa-laavaga on reeglina seda tüüpi laavavoolud paksemad ja raskemad; sellegipoolest liigitatakse nad sageli aa-laava tüübi alla. Kuigi aa-laava on üldiselt basaltse koostisega, koosneb plokk-laava happelisest rüoliidist või andesiidist, mis on heledamat värvi, jahtub kiiremini ja voolab aa-laava voolust aeglasemalt. Plokk-laava meenutab aa-laavat sellega, et koosneb suures osas lahtisest purdmaterjalist, kuid selle killud on rohkem korrapärase vormiga, enamik neist on hulknurksed ja suhteliselt siledate külgedega. Plokk-laava plokkide suurus jääb vahemikku 0,25–1 m. Võrreldes aa-laavaga on nad tavaliselt ka rohkem klaasjad. Kamtšatka poolsaarel asuvast Kljutšist väljavalgunud laava on plokk-laava. Mõnikord kujundavad plokid laavavoolude pinnal fantastilisi vorme. Laavavoolude maksimaalne pikkus ulatub 16 kilomeetrini, laius 200–1500 meetrit ja paksus mõnekümne meetrini.