Kleisthenes
Kleisthenes (umbes 570 eKr – umbes 508 eKr) oli Ateena riigimees aristokraatlikust Alkmaioniidide suguvõsast. Kleisthenest peetakse demokraatliku korra alusepanijaks Ateenas. Pärast türann Hippiase kukutamist ja rahva poolehoiu võitmist alustas Kleisthenes 508 eKr esimesena maailmaajaloos demokraatlike reformide elluviimist. Riigivõimu hakati teostama rahvakoosolekutel, kus hääletati olulisemate seaduste poolt ja valiti kõrgemad ametiisikud ja väejuhte. Igal rahvakoosolekul osales 5000 kuni 6000 meest. Nelja sugukondliku füüli ehk hõimu asemele loodi Ateenas kümme territoriaalset haldusüksust (neid nimetati endiselt füülideks), mida juhtisid omavalitsuslikud kogukonnad ehk deemosed. Buleed suurendati 500 liikmeni ning liisuvõtmise alusel kuulus sinna igast füülist 50 esindajat (nimetati prütaaniaks). Prütaania juht vahetus iga päev. Samuti loodi 10 strateegi ehk väepealiku kolleegium, mis sai kõrgeima võimu organiks. Seati sisse killukohus ehk ostrakism – rahvakoosolekul pani iga kodanik kirja ühe isiku nime, keda ta pidas demokraatia vastaseks. Häälteenamusega süüdimõistetu saadeti kümneks aastaks eksiili. Sageli kasutasid mitmesugused rühmitused killukohust oma poliitiliste konkurentide kõrvaldamiseks.