Löwenstern
Löwenstern (ka Loewenstern, rootsipäraselt Leijonstierna) on Riiast pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Löwensternid põlvnesid Riia kaupmeestest ja raehärradest Rigemannidest, Diedrich Rigemann v Löwensterni (1611–1656) ja venna Christofferiga aadeldamisest Rootsi kuninganna poolt 1650. aastal kandis vabahärrasuguvõsa nime von Leijonstierna (von Löwenstern), kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Rootsi rüütelkonnas oli ka 1645. aastal aadeldatud Leijonstierna nr 333, tituleerimata aadlisuguvõsa ja 1693. aastal aadeldatud, tituleerimata Holsteini päritolu Löwenstern nr 1268. Suguvõsa jagunes Rootsi-, Eesti- ja Liivimaa liiniks. 1720. aastal introdutseeriti vabahärrasuguvõsana Rootsi rüütelkonda nr 181 all, 1747. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 78 all ja 1777. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 100 all. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Alavere, Kuigatsi, Lota ja Mäo mõis, Vana-Antsla, Vastse-Antsla, Mäksa, Poka, Pringi, Soontaga, Vaalu, Kuigatsi, Suure-Kõpu, Puiatu, Valkla, Jäneda, Vana-Laitsna mõis 1649-1883 ka Antsla vasallilinnus (mõis).