Eesti Munaeksport
Linnusaaduste Tootjate ja Müügiühingute Keskliit "Eesti Munaeksport" oli linnukasvatuse arendamiseks, linnuliha ja munade kokkuostu ning ekspordi korraldamiseks asutatud organisatsioon. Linnusaaduste Tootjate ja Munaühingute Keskliit “Eesti Munaeksport”, alustas tegevust 1937. aastal ja sai valitsuselt munade väljaveo ainuõiguse. Kõik seni sellel alal tegutsenud organisatsioonid lõpetasid oma tegevuse. Vabariigi Valitsuse otsusega 20. veebruarist 1937 määrati "Eesti Munaekspordi" esimeheks põllutööministri abi Rudolf Allmann, juhatuse liikmeiks Andres Joasalu Uus Eesti toimetusest ja advokaat Nikolai Rõuk Tartust. "Eesti Munaekspordi" esimees R. Allmann jäi edasi põllutööministri abi kohale ja töötas munaekspordis vaid osalise tööjõuga. Tegelikuks asjaajajaks-direktoriks sai A. Joasalu. Täie tööjõuga asus munaekspordi teenistusse ka N. Rõuk. „Eesti Munaekspordi" nõukogu liikmeteks määrati kanakasvataja Alma Ristikivi Pääskülast, Harjumaalt Kuusalu põllumeeste konvendi esimees ja Kolga vallavanem Jakob Kalle, taluomanik Aleksander Kaar Saaremaalt, taluomanik Paul Tammela Lellest, taluomanik Leopold Antik Ulilast ja Põllutöökoja täiskogu liige Hans Kunstal Viljandimaalt. 1938. aasta lõpul oli keskliidul 31 liiget-munaühistut 1200 üksikliikmega, 1940. aastal tegutses 60 munaühistut 21 287 liikmega. Eesti Munaeksport organiseeris 62 punkti munade sortimiseks ja kogumiseks. 1938. aastal munade eksport andis riigile valuutat 2,7 miljonit krooni, mis on suurem summa, kui kunagi varem Eestis kanamunadest saadud. 1938. aastal koguti kokku 53,7 miljonit muna 1937. aasta 49 miljoni muna vastu. Eksportmunade hind aasta keskmisena oli 79,1 senti ja siseturumunade hind 66,5 senti. "Eesti Munaeksport" tegeles ka eluslindude kokkuostuga, vastu võeti vanu kanu ja kukkesid, kalkuneid, hanesid ja parte.