Lahemaa rahvuspark
Lahemaa rahvuspark on rahvuspark Põhja-Eestis. Rahvuspark asutati 1. juunil 1971. See on Eesti esimene rahvuspark. Rahvuspargi pindala on 2015. aasta seisuga 74 784 ha. Sellest 117 ha jaguneb kolme reservaadi, 17 760 ha 43 sihtkaitsevööndi ja 56 907 ha üheksa piiranguvööndi vahel. Kolmandiku rahvuspargi pindalast moodustab meri. Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning alalhoidliku looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Seal kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (Balti klint) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi. Lahemaa Rahvuspargi koosseisu kuulusid: Palmse mõis — Lääne-Virumaa, Vihula vald; Võsupere õppebaas (Ojaäärse õppebaas, administraatorihoone), Altja kompleks (Mäe kõrts, Toomarahva talu, Metsarahva talu, Otsa talu, Altja võrgukuurid); Uustalu kompleks (kaks aita, laut-küün, saun); Viitna kompleks (külastuskeskus, garaaž, elamu) — Lääne-Virumaa, Kadrina vald; Tapurla talu — Harjumaa, Loksa vald; Parkali II talu — Lääne-Virumaa, Vihula vald. Lahemaa on Euroopa üks tähtsamaid metsakaitsealasid.