Joniškėlise mõis
Joniškėlise mõis (leedu Joniškėlio dvaras) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Joniškėlises. Mõisat on esimest korda mainitud 1684. aastal. Esimesed omanikud olid ilmselt Švobad. 1723. aastal läks mõis Puzinitelt Karpide valdusse. Benedykt Karp oli üks Stanisław II troonileaitajaid. Tema poeg Ignacy Karp lasi oma testamendis rajada Joniškėlise haigla ja kihelkonnakooli. Haigla valmis tema järeltulija Eustachy Karpi juhtimisel. Viimase poeg, Felicjan Stefan Karp, oli Kaunase ja Panevėžysi šlahta aadlimarssaliks. XIX sajandil kujunes mõisast Kovno kubermangu suurim maavaldus, mõisale kuulus 47 984 tiinu maad. Felicjan rajas mõisa ka põllumajanduskooli. Pärast maareformi jäi mõisale 80 hektarit maad. Feliciani järel sai mõisa omanikuks Marija Joana Karp. Seni mõisale kuulunud põllumajanduskooli võttis üle Leedu riik. 1940. aastal mõis natsionaliseeriti. Mõisakompleks asub Mažupė jõe kaldal. ja selle pindala on 30 hektarit. Säilinud on kakskümmend hoonet, nende seas uus (ehitatud XIX sajandi teisel poolel) ja vana klassitsistlik peahoone (ehitatud XVIII sajandi alguses), kontor, vesiveski, kaks aita, piimatoodete ladu, kasvuhoone, tõllakuur, sepikoda, aedniku maja, kaks lauta, tall ja tallmeistri maja. Uus peahoone rajati pärast tulekahju 1763. aastal, mil hävisid mitmed kõrvalhooned ja vana peahoone sai tules kannatada. Suurem osa mõisakompleksist kuulub 1967. aastast Leedu põllumajandusinstituudile, vanas peahoones asub muuseum. Mõisa peahoone juures asub nelinurkne park, mille keskmeks on vana peahoone ja selle juures asuv ühe hektari suurune paraadväljak. Kujunduselt on see Prantsuse park. Paraadväljakult viis läände 400 meetri pikkune pärnaallee, aga tänapäeval on seal osad puud teiste liikidega asendatud. Alevi juurde viis väljakult hobukastanialleee.