Suhtlustreening
Suhtlustreening on aktiivne õppemeetod, kus õppimise intensiivsus tagatakse õppijatele kolmekordse tagasisidega: treenerilt, grupiliikmetelt ja videotagasisidest. Treening koosneb soojendusharjutustest ning tehnikate ja oskuste harjutamisest (sh videoharjutused). Seega moodustavad treeningu põhiosa praktilised harjutused, kus õppijad saavad võimaluse oma käitumist ise analüüsida ja treenerite ning teiste grupiliikmete toel muuta. Treeningul suunab treener kolme põhiprotsessi. Nendest keskne on õpiprotsess, mis teostub läbi grupiprotsessi ja isiksuse arengu. Treenitavate puhul lähtuvad treenerid arusaamast, et iga grupiliige tuleb treeningusse õpitavate oskuste isesuguse lähtetasandiga. Lõpptulemust hinnatakse selle järgi, kas ja kui palju grupiliikmed juurde õppisid. Treening seab sihiks, et õpitud oskused leiaksid kasutamist elus. Treeningu kaugemaks eesmärgiks on, et treeningul omandatud käitumise analüüsi oskust kasutaksid treenitavad hilisemas elus samu oskusi iseseisvalt (edasi) arendades. Suhtlemise käsitlemisel treeningul on aluseks võidan-võidad lähenemisviis. * Baasilisteks oskusteks suhtlustreeningul on kontakti-, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise oskused, kompleksoskusena enesekehtestamisoskus (vt skeemi) Täiskasvanute koolitaja-suhtlemistreeneriks saab spetsialiseeruda täiskasvanute koolitaja seitsmendal tasemel. Kutse andja on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras. Kutse taotleja kompetentse hinnatakse esmalt täiskasvanute koolitaja, tase 7 alusel ja seejärel suhtlustreeningu spetsialiseerumisega seotud kompetentside hindamisstandardi alusel. Kutse taotlemine on kirjeldatud Andrase kodulehel rubriigis „Kutse andmine“ Kutsestandard on leitav Kutsekoja kodulehel Täiskasvanute koolitaja, tase 7 alt