Eenok Kornel
Eenok Kornel (12. jaanuar 1940 – 28. aprill 2008) oli Eesti jurist ja riigiametnik. Eenok Kornel lõpetas 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas) ning asus tööle Tallinna abiprokurörina. 1966. aastast oli ta ELKNÜ KK kooliosakonna juhataja asetäitja, kust ta 1967. aastal vallandati avaliku katse eest kaotada kõrgkoolides komsomoli juhtiv osa. 1967. aastast Eesti Raamatu kirjastuses toimetuse juhataja. Aastatel 1974–1982 töötas ta Eesti Televisiooni kommentaatorina ja kuulus 1979. aastast ka Eesti NSV Ajakirjanike Liitu. 1979. aastast oli Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe abi. 1983. aastal sai temast juriidilise osakonna asejuhataja, aastal 1989 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi analüütilise õiguskeskuse juhataja ning 1991–1992 Ülemnõukogu esimehe nõunik. 1994. aastal oli ta üks Eesti Maarahva Erakonna asutajaliikmeid, kuuludes selle juhatusse. Samal aastal astus Eesti Akadeemilise Õiguskaitse Seltsi liikmeks. 1995. aastal sai Eenok Kornelist Kaitseministeeriumi nõunik. Aastatel 1996–2004 oli ta Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni nõunik. Aastast 2000 Eesti Rukki Seltsi liige. Eenok Kornel on avaldanud aastatel 1964–1995 kümneid õigusalaseid artikleid, pidanud loenguid põhiseaduse, inimõiguste ja korruptsiooni teemal. Ta on kirjutanud eluloolise raamatu "Kuldset keskteed ei ole" (2011), mis kõneleb Eesti lähiajaloost ning juristide osast taasiseseisvumisel. Ta võttis osales riigi taasiseseisvumise protsessis, kus: osales Eesti NSV Ülemnõukogu 1988. aasta suveräänsusdeklaratsiooni väljatöötamisel; kaitses 1989 õiguseksperdina Eesti keeleseadust Moskvas; töötas ÜN esimehena riigi- ja rahvusvahelise õiguse eksperdikomisjonis, töötas Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seaduste eksperdikomisjonis; oli tegev seaduseelnõude väljatöötamises; valmistas ette ÜN presiidiumi istungiteks olulisi otsuseid, mis puudutasid: rahvussümboolikat, riigipiiri, stalinlike aktide õigustühiseks tunnistamist, riigikaitse loomise akte, okupatsioonide uurimise riikliku komisjoni moodustamist, rahvarinde ja parteide registreerimist; koostas oluliste kodanikuliikumiste põhidokumente: 1988 Eestimaa RR harta; 1994 Eesti Maarahva Kongressi statuut, Maaelu harta kaasautor.