Pihkva rahukonverents
Pihkva rahukonverents oli 16.–18. septembril 1919 Pihkvas toimunud vaherahuläbirääkimised Eesti Vabariigi ja Vene SFNV esindajate vahel Eesti Vabadussõja lõpetamiseks. Rahukonverentsi korraldamise aluseks oli 31. augustil 1919 Vene SFNV poolt tehtud rahuläbirääkimiste initsiatiivettepanek. Rahuläbirääkimiste eesmärgiks oli Vene SFNV-l separaatrahu sõlmimine Eestiga, eesmärgiga nõrgendada Nõukogude Venemaa vastast sõjalist blokki, kuhu kuulusid Nõukogude Venemaaga sõdivad ja oma iseseisvust kaitsevad: Soome, Eesti, Läti, Leedu, Ukraina ja Poola. Eestipoolseteks rahukonverentsi osalisteks olid Eesti valitsuskoalitsiooni parteide esindajad: Ado Birk (Eesti Rahvaerakond), Julius Seljamaa (Eesti Tööerakond), Mait Püüman (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei) ja Eesti Rahvaväe Kindralstaabi Valitsuse ülem, polkovnik Jaan Rink, Eesti Välisministeeriumi esindajad Aleksander Schipai ja Nikolai Maim. Vene SFNV esindajateks rahukonverentsil olid: Leonid Krassin, Vene SFNV side rahvakomissar, Maksim Litvinov, Vene SFNV Välisasjade Rahvakomissariaadi Kolleegiumi liige, Dmitri Bogolepov, Punaarmee esindajana Aleksander Kukk. Soome, Eesti, Läti ja Leedu pea- ja välisministrite konverentsil, mis Eesti kutsel oli peetud Tallinnas 14.–16. septembrini 1919, otsustati, et rahuläbirääkimisi Nõukogude Venemaaga peetakse üheskoos. Vaherahurääkimised katkesid, kuna Eesti delegatsioon esitas nõudmise sõlmida vaherahukokkulepe ühiselt koos Läti, Leedu ja Soome valitsustega, Nõukogude Venemaa oli teinud ettepaneku Soomele, Lätile ja Leedule astuda läbirääkimistesse rahutegemiseks, kuid kuna polnud veel saanud vastust, siis katkestati vaherahuläbirääkimised Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel 18. septembril 1919. 29. septembrist kuni 1. oktoobrini 1919 peeti Tartus Eesti, Läti ja Leedu valitsuste ühine Balti riikide konverents, millel koostati teadaanne Nõukogude Venemaa välisasjade rahvakomissarile Georgi Tšitšerinile ja saadeti nende kolme riigi välisministrite allkirjadega 4. oktoobril ühises telegrammis, milles nende riikide valitsused teatasid, et nad on valmis astuma Nõukogude Venemaa valitsusega läbirääkimistesse rahulepingu sõlmimise üle Tartus.