V-2
Rakett V-2 (saksa keeles Vergeltungswaffe 2, 'kättemaksurelv 2'), tehnilise nimega Aggregat-4 (A-4), oli maailma esimene toimiv ja juhitav vedelkütusmootoriga ballistiline rakett. Aggregat-seeria rakettide loomist alustati 1932. aastal Saksamaal ja jätkati põhjalikumalt Natsi-Saksamaal. Raketi A-4 arendamist alustati 1936. aastal ja täiustamist jätkati II maailmasõja ajal Wernher von Brauni juhtimisel. 3. oktoobril 1942 toimus von Brauni eestvedamisel ja ligikaudu tuhande saksa teadlase, inseneri ja oskustöölise jõupingutuste tulemusel raketi edukas esmalend. 6. septembril 1944 rünnati V-2 rakettidega Pariisi. Kaks päeva hiljem tulistati esimene enam kui 1100 V-2 raketist koosnev laine Suurbritannia vastu (viimane rünnak toimus 27. märtsil 1945). V-2 on enim tuntud Londoni ja Belgia linnade Antwerpeni ja Liège'i pommitamisega seoses. Raketid langesid linnadele ülehelikiirusel ootamatult suurelt kõrguselt ja neid oli võimatu alla tulistada. V-2 rünnakutes hukkus umbes 5000 (teistel andmetel umbes 7250) inimest ja hinnanguliselt suri Mittelbau-Dora koonduslaagri maa-aluses Mittelwerki tehases rakettide ehitamisel vähemalt 10 000 (teistel andmetel 15 000–20 000) sunnitöölisest vangi. Rakettide tootmine oli kallis ja riskantne, kuna tootmise käigus suri rohkem inimesi, kui need relvad sõjategevuse käigus hävitasid. V-2 oli ka sõjategevuses üsna ebausaldusväärne relv: üks rakett lendas Saksamaa poole, kui selle juhtimissüsteem üles ütles. Ebaõnnestunud starte oli palju ja juhtimissüsteem oli strateegiliselt oluliste sihtmärkide tabamiseks liiga ebatäpne (viga oli umbes ± 15 kilomeetrit). V-2 on esimene teadaolev inimese loodud objekt, mille lennutrajektoor läbis kosmose piiriks oleva Kármáni joone. Raketi maksimaalne lennukõrgus otse üles lennutades oli 189 kilomeetrit. Maksimaalne lennukaugus ulatus 320 kilomeetrini. Lõhkepea mass oli ligi üks tonn. V-2 oli vedelkütusrakett. Kütusena kasutati 3,8 tonni 75% alkoholi (etanool) ja oksüdeerijana 4,9 tonni vedelat hapnikku. Kuna V-2-s kasutatud etanooli tooraine oli kartul, sõltus etanooli tootmine kartulisaagist ja oli seetõttu problemaatiline. Pärast II maailmasõda pildistati USA-s V-2 abil 24. oktoobril 1946 esimest korda kosmosest Maad. V-2 oli nii USA, NSV Liidu kui ka Prantsuse raketiprogrammide alus. 20. veebruaril 1947 saatis USA sõjasaagiks võetud V-2 raketiga Maa orbiidile esimesed elusolendid: harilikud puuviljakärbsed ning rukki- ja puuvillaseemned. Elusate putukatega konteiner naasis langevarju abil Maale. Katse eesmärk oli uurida kosmilise kiirguse mõju elusorganismidele.