Sulm
Sulm on jõgi Austrias Lõuna-Steiermargis. See on 29,3 km pikk (66,0 km koos pikema lähtejõega Schwarze Sulm). Selle valgla on 1121 km². Selle kaks lähtejõge Schwarze ja Weiße Sulm algavad mõlemad Koralpe (põhja-lõunasuunaline mäeahelik Kagu-Alpides, mis eraldab Steiermargi liidumaad Kärnteni liidumaast) idanõlvadelt. See voolab ida suunas Muri jõe poole läbi Deutschlandsbergi ja Leibnitzi ringkondade. Sulmi org kulgeb Lääne-Steiermargi kõrgustikest Ida-Steiermargi küngaste ja madalikeni. Sulmi peamised lisajõed on Schwarze Sulm (36,7 km pikk, Bad Schwanberg on keskne turulinn) ja Weiße Sulm (29,3 km pikk, Wies), mis ühinevad Prarathi küla lähedal, Gleinstättenist ülesvoolu. See on koht, mida peetakse tegelikuks Sulmi oru alguseks. Veel allavoolu, Großkleini ja Fresingi lähedal suubub Sulmi Saggau jõgi ja Leibnitzi lähedal Laßnitzi jõgi, vahetult enne seda, kui Sulm teeb järsu pöörde kagusse ja voolab Mur jõega peaaegu paralleelselt enne sellesse suubumist. Sulm kulgeb omaenda massiivsetest kvaternaari ladestustest koosneva paksu sängi peal ja seetõttu on oru säng praegu üsna tasane, kuigi (nagu võib järeldada selle servade allesjäänud terrasside põhjal) algselt pidi see järsem olema. Seetõttu murdis jõgi kergesti oma kaldaid ja põhjustas sageli suuri üleujutusi, kuni seda alates 1960. aastatest reguleeriti. Sulmi oru ainulaadne geograafiline tunnus on Sausali mäeahelik, millel on oma mahe mikrokliima, mis toetab märkimisväärset osa Steiermargi veinikasvatusest.