Biosaaste
Biosaaste ehk bioreostus (ka biosaastumine, bioreostumine; inglise biofouling) on elusate organismide soovimatu kogunemine niisketele pindadele. Majanduslikult on kõige olulisem laevakerede biosaastumine (laevakere kattumine). See halvendab laeva üleüldisi hüdrodünaamilisi omadusi ning suurendab hõõrdejõudu ja kütusekulu. Biosaaste jaguneb mikro- ja makrosaasteks. Mikrosaastet põhjustavad vetikad ja bakterid, kes moodustavad biokile. Makrosaastet põhjustavad nuivähid, karbid, hulkharjasussid, sammalloomad, mererohi ja teised organismid. Ühtekokku nimetatakse neid organisme saastekogukonnaks. Kuigi saastekogukonna organismid on eraldi võetuna väikesed, võivad nad ühtekokku moodustada tohutu massi, mis oluliselt kahjustab laeva manööverdamis- ja isegi kandevõimet. Biosaaste kõrvaldamine tekitab ettevõtetele, mis tegelevad laevandusega, marikultuuriga või näiteks mereveetorustike haldamisega, suuri kulutusi. Igal aastal kulutavad valitsus- ja tööstusorganisatsioonid biosaaste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks rohkem kui 5,7 miljardi USA dollari suuruse summa. Biosaaste erijuhtum on hammastele kogunev biokile, mis võib viia kaariese tekkeni. Biosaaste ei ole tingimata kahjulik. Mõnel pool oodataksegi makrosaaste teket, sest seda moodustavad molluskid ja karbid on söödavad.