Vene Talurahva Põllupank
Vene Talurahva Põllupank (ka Vene Talurahvapank) oli Venemaal aastatel 1882–1917 töötanud pank, mis andis talupoegadele raha maa ostmiseks. Aastal 1906 avas pank osakonnad ka Balti kubermangudes. Vene Talurahva Põllupanga Eestimaa kubermangu osakond asus Tallinnas Wismari tänav 7. 20. sajandi algul laienesid Venemaa keisririigi Balti provintsidesse kaks Venemaa panka: Vene Talurahva Põllupank ja Doni Agraarpank, nende eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. Eestimaa kubermangus kuulus Vene Talurahva Põllupangale Jõgisoo, Lehtmetsa, Männiku, Nakamaa ja Paasiku ja Doni Agraarpangale Emmaste-Kuriste, Orjaku-Kuriste, Saida, Suur-Kullamaa ja Ubasalu mõisad poolmõisad ja Voka mõis. Vene Talurahva Põllupank likvideeriti Venemaa rahanduse rahvakomissari käsuga 30.11.1918 ja osakonnad muudeti Talurahva Põllupanga likvideerimise komisjonideks. Aastal 1919 läksid Eesti territooriumile jääva panga osakonna maaomandid Põllutööministeeriumile, kui 27. märtsil 1918 tunnistas Eesti maapäev oma määrusega, 1919. aasta maareformiga kõik kroonu- ja Vene Talurahva Põllupanga mõisad ning metsad Eesti Vabariigi omandiks. Mõisaid ja maid hakkas valitsema Põllutööministeerium, kes keelustas ka mõisavarade laialivedamise ning müümise. Vene Talurahva Põllupanga Tallinna osakond oli evakueeritud 1917. aastal Ufaasse, kust jõudis tagasi 30.09.1920. Tallinnas moodustati Eesti Vabariigi Rahaministeeriumi Põllupank ja 1926. aastast Eesti Maapank, mis võttis üle endise põllupanga materjalid.