Rünnakud tsiviilelanike vastu Venemaa sissetungil Ukrainasse
Venemaa sissetungil Ukrainasse on peamiselt Venemaa võimuorganid ja relvajõud pannud toime sõjakuritegusid, sooritades tahtlikke rünnakuid tsiviilobjektide vastu ja valimatuid rünnakuid tihedalt asustatud piirkondades. Venemaa sõjavägi on seadnud tarbetult ja ebaproportsionaalselt ohtu tsiviilelanikkonna, kasutades kassettlahingumoona ja tulistades muid laiaulatusliku mõjuga lõhkekehi, nagu pommid, raketid, suurtükimürsud ja mitme lõhkepeaga raketilaskesüsteemi raketid. Butša massimõrv, 73–178 hukkunut 2022. aasta 8. aprilli rünnak Kramatorski raudteejaamale, 57 hukkunut 2022. aasta 9. juuli raketirünnak Tšassiv Jarile, 48 hukkunut Tšernihivi pommitamine 3. märtsil 2022, 47 hukkunut 2023. aasta 14. jaanuari õhurünnak Dnipro korterelamule, 46 hukkunut 2022. aasta 30. septembri raketirünnak tsiviilkonvoile Zaporižžjas, 32 hukkunut 2023. aasta 28. aprilli õhurünnak Umani korterelamule, 23 hukkunut 2022. aasta 9. juuli raketirünnak kaubanduskeskusele Krementšukis, 21 hukkunut 2024. aasta 17. aprilli raketirünnak Tšernihivile, 18 hukkunut 2023. aasta 6. septembri rünnak Kostjantõnivkale, 17 hukkunut 2022. aasta 16. märtsi rünnak Tšernihivi leivasabale, 14 hukkunut 2022. aasta 9. oktoobri õhurünnak Zaporižžja korterelamule, 13 hukkunut 2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile, 13 hukkunut 2022. aasta 13. märtsi Mõkolajivi kobarpommitamine, üheksa hukkunut 2023. aasta 27. oktoobri rünnak tsiviilelanikele Volnovahhas, üheksa hukkunut 2023. aasta 19. augusti raketirünnak Tšernihivile, seitse hukkunut Rünnakud Krõvõi Rihile Jaanuaris 2023 teatas ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR), et 11 kuuga on Ukraina tsiviilelanikkonna seas 18 657 hukkunut ja haavatut.