Kaarel Parts
Kaarel Parts (5. juuni 1873 Arula vald – 5. detsember 1940 Tartu) oli eesti õigusteadlane, Riigikohtu esimees (1919–1940) ja ühiskonnategelane. Ta sündis talupidaja pojana. Lõpetas 1896. aastal Tartu Ülikoolis õigusteaduskonna. Oli aastatel 1898–1907 Võru ja Tartu Ülemtalurahvakohtute eesistuja ning 1907–1917 vandeadvokaat Tartus. 1917. aastal omandasid Nõo kihelkonna Aru mõisa, mille väärtus oli 312 000 rubla, vannutatud advokaat Karl, Everti p Parts, Minni, Karli t Rüütli (sünd Auer), Tartu 2. Gildi kaupmees Oskar, Karli p Wirkhaus, kolleegiumi assessor Peeter, Jakobi p Kase, Tartu kodanik Alexander, Peteri p Keis, Heinrich, Jaani p Koppel, Tartu kodanik Hans, Tõnise p Lellep ja Mihkel, Everti p Parts, õpetaja Evald Jaani p Steinberg ja arst Anton, Mardi p Schulzenberg. Aru mõis oli üks umbes seitsmest protsendist rüütlimõisatest, mis siirdusid eestlaste kätte. 1919. aastal sai ta asutatud Eesti Vabariigi Riigikohtu esimeheks, seda ametit pidas kuni tagandamiseni (Vabasti, Kaarel Parts’i Riigikohtu Esimehe ametikohalt omal palvel tervislistel põhjustel) Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1. augustil 1940. Riigikohtu esimese esimehena oli Kaarel Partsil oluline roll Riigikohtu ja Eesti Vabariigi kohtusüsteemi ülesehitamisel, samuti osales ta Eesti Vabariigi omariiklike ja eestikeelsete õigusaktide loomises. Talle kuulus võõrastemaja Liivimaa Tartus. Oktoobris 1933 toimunud põhiseaduse muutmise rahvahääletuse eel teatas Kaarel Parts, et ta on põhiseaduse muutmise vastu