Sloveenia lipp
Sloveenia lipp on Sloveenia Vabariigi ametlik lipp. Lipu põhi on trikoloor, mis koosneb ülalt alla lugedes valgest, sinisest ja punasest triibust võrdsest. Need on panslavistlikud värvid, mida kasutavad ka mitmed teised slaavlaste riigid: selline trikoloor on Venemaa lipp, Slovakkia lipul on samasugune põhi, Serbia ja Montenegro ning Tšehhi lipul on need värvid teisiti paigutatud. Slovakkia lipp on Sloveenia lipuga esmapilgul äravahetamiseni sarnane: erinevus on ainult vappides. Lipuvarda pool on Sloveenia vapp, mis asetseb tsentreerituna valge ja sinise triibu põhjal. Vapikilp on sinine. Alt ümbritseb seda mõlemalt poolt punane ääris. Kilbi alumises osas on Aadria merd ning Sloveenia jõgesid Dravat ja Savat sümboliseeriva kahe laine kohal Sloveenia kõrgema mäe Triglavi kolm tippu. Nende kohal on tipule toetuva kolmnurgana kolm kuueharulist kuldset tähte Celje krahvide vapilt. Vapp sümboliseerib ühtlasi Sloveenia kolme ajaloolist piirkonda Kranjskat, Štajerskot (Alam-Steiermark) ja Goriškot. Vappi on kritiseeritud heraldikareeglitele mittevastavuse pärast. Lipu värvid on panslaavi rahvusvärvid, mis on seotud ka vanemate vappidega. Lipuna kasutati neid esimest korda 1848. Värvide järjekorda inspireeris Venemaa lipp. See lipp jäi Sloveeniale ka Jugoslaavia koosseisus, mil lipu keskele lisati punane kollase äärisega viisnurkne täht. Pärast Sloveenia iseseisvumist täht eemaldati ja lisati vapp ning sellisena võeti lipp ametlikult kasutusele 27. juunil 1991.