Ravikindlustuseta inimesed Eestis
Ravikindlustuseta inimeste täpne arv Eestis ei ole teada. Rahvaarvu ja ravikindlustatud inimeste arvu järgi tuletades oli Sotsiaalministeeriumi andmetel 2021. aasta alguses ravikindlustuseta 64 467 inimest ehk 4,8% elanikkonnast. Varem on andmed ravikindlustuseta inimeste hulga kohta oluliselt lahknenud, näiteks 2008. aastal oli Eestis Sotsiaalministeeriumi andmetel ravikindlustuseta inimesi 56 811, Õiguskantsleri Kantselei korraldatud uuringu (ilmunud 2009) kohaselt 89 313. Ravikindlustuseta jäämine on Eestis puudutanud sadu tuhandeid inimesi - aastatel 2007 - 2017 oli vähemalt ühel kuul kindlustuseta hinnanguliselt 380 000 inimest, st ligi pooled tööealistest. 2005. aastal ütles õiguskantsler Allar Jõks, et ravikindlustuseta inimeste õigused ei ole tagatud. Riikliku ravikindlustuse ostmine on võimalik teatud tingimustel, selle hind on aasta-aastalt tõusnud. 2023. aasta septembri seisuga on riikliku nn vabatahtliku ravikindlustuse aastamakse 2629,20 eurot (aasta varem 2414,40 eurot). Ravikindlustuseta inimeste olukorda Eestis on omajagu uuritud ja selle üle arutatud, kaalutud on üldise ravikindlustuse kehtestamist, mis tagaks ravile ligipääsu kogu elanikkonnale., 2019. aastal loodi Sotsiaalministeeriumi eestvedamisel töörühm, mille eesmärgiks on ravikindlustuse laiendamine elanikkonnas. 2020. aastal korraldati ravikindlustuseta inimestele koroonaravi. 2021. aastast kutsutakse ravikindlustuseta inimesi vähi sõeluuringutele. Riigikogu võttis vastu Sotsiaalministeeriumis välja töötatud rahvastiku tervise arengukava aastateks 2020–2030, kus üheks prioriteediks on seatud kindlustuskaitse laiendamine elanikkonnas. 15. augustil 2022 alustas Eesti Kunstnike Liit tähtajatut meeldetuletuskampaaniat "Ravikindlustus kõigile!", millega liitusid ka teised loomeliidud.