Zasa mõis (Riia)
Zasa mõis (Zasumuiža, saksa keeles Zassenhof, Saßenhof, Sassenhof) oli mõis Lätis Riia linnas Zasulauksi ja Dzirciemsi asumis. Viimane peahoone asus Daugavgrīvas iela majade 70–74 piirkonnas. Zasa mõis pärineb XVII sajandist ja on nime saanud von Sasside suguvõsalt, kellele see algul kuulus. Mõisa ostis 1759. aastal lätlasest ettevõtja Jānis Šteinhauers. Ta rajas mõisa juurde tööstuskompleksi ja rahvasuu räägib, et vana mõisasüdame olevat ta kinkinud oma lilledega kaubitsevale vennale Jānusele. Sellest sai Wolfschmidti mõis. Jānis Šteinhauers jättis mõisa maad endale ja nii kujunes uueks mõisa keskuseks Dzirciemsi aladele tekkinud tööstuskompleks. Mees rajas sinna Hollandi tuuliku, kasutades ära Dzegužkalnsi ümbruse kõrgeid maid, ja pani seal voolanud ojal käima esimese paberivabriku Riia territooriumil. Steinhauserite järel sai mõisa omanikuks K. Jannau ja 1801. aastast pankur ja ärimees A. Klein. 1806. aastal viidi paberivabrik üle Ulbrokasse. Mõisa maad linnastusid XIX sajandil kiiresti. 1913. aastal müüs toonane mõisa omanik Schnakenburg mõisa Riia linnale ja nii sai Zasa mõisast ametlikult linnamõis, kuigi linn ehitas saadud maad lihtsalt maju täis. Toona oli mõisa pindala 270 hektarit.