Hastingsi lahing
Hastingsi lahing toimus 14. oktoobril 1066 normannide ja anglosakside vahel, normannide juhiks oli Normandia hertsog William Vallutaja, anglosakside juhiks kuningas Harold Godwinson. Lahinguga algas Normanni vallutus Inglismaal. See toimus umbes 11 km Hastingsist loodes, normannid saavutasid kindla võidu. Lahingule eelnes lastetu kuningas Edward Usutunnistaja surm 1066. aasta jaanuaris, mille tagajärjel asusid mitmed troonitaotlejad tema trooni pärast võitlema. Harold krooniti peagi peale Edwardi surma kuningaks, kuid teda ähvardasid Williami, oma venna Tostigi ning Norra kuninga Harold III sissetungid. Harold lõi 25. septembril 1066 Stamford Bridge'i lahingus Tostigi ja Harold III väed. Ajal, mil Haroldi väed lahingust taastusid, maabus William enda vägedega 28. septembril 1066 Lõuna-Inglismaal Pevensey külas. Harold oli sunnitud kiiresti lõunasse marssima, käigult jõudusid kogudes. Täpsed lahingus osalejate arvud on teadmata, tänapäevased hinnangud erinevad suurel määral. Vägede koosseis, on selgem. Inglismaa armee oli peaaegu täielikult jalavägi mõnede vibulaskjatega, kui vallutavate vägede koosseisus oli jalaväge umbes pool, ülejäänud võrdselt vibulaskjad ja ratsavägi. Harold proovis oma rünnakuga Williamit üllatada, kuid luurajad avastasid tema lähenemise ja William marssis Haroldile lahinguväljale vastu. Lahing kestis hommikul üheksast päikeseloojanguni. Vallutajate katsed kaitsva väe lahingurivistust murda ei toonud vilja, seega kasutasid nad taktikat, kus teesklesid taganemist ja ründasid seejärel neid jälitama asunud vägesid. Haroldi surm viis tema vägede taganemise ja lüüasaamiseni. William krooniti 1066. aasta jõuludel kuningaks.