Vabaduse värav
Vabaduse värav (rootsi keeles Frihetens port) on mälestusmärk Stockholmis, mille püstitasid eestlased ja eestirootslased kingituseks ja tänuks rootsi rahvale varjupaiga andmise eest ning nende mälestuseks, kelle tee võõrsile traagiliselt katkes. Mälestusmärk asub Läänemere kaldal, Rootsi kuningale kuuluval Manilla Holme neemel Lõuna-Djurgårdenis. Eesti kujuri Matti Variku valmistatud monumentaalne 8 m kõrgune hallist graniidist kitsa piluga mälestussammas – Vabaduse värav – õnnistati sisse ning anti pidulikult üle Rootsi rahvale 7. oktoobril 1994. Mälestussamba avamistseremoonial ütles Tema Majesteet Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf oma kõnes järgmist: "Meenutagu Vabaduse värav Eesti rahva julget võitlust demokraatia ja õigluse eest ning olgu see monument tunnistuseks meie kahe rahva lähedusest." Värava kahele küljele on graveeritud eesti ja rootsi keeles tekst: "VABADUSE VÄRAV EESTLASTE JA EESTIROOTSLASTE TÄNU ROOTSI RAHVALE ANNO 1994 TULIME VÄIKESTES PAATIDES ÜLE MERE PAKKU TERRORI JA DIKTATUURI EEST. MEID JÕUDIS KOHALE KOLMKÜMMEND TUHAT MEEST, NAIST JA LAST – TÖÖLISI, KALUREID, TALUPOEGI, HARITLASI… MEID KOHELDI HÄSTI, ME SAIME TÖÖD, RAJASIME KINDLUSTUNDES KODUD JA PEREKONNAD. ME EI UNUSTANUD KUNAGI MAAD, KUST OLIME SUNNITUD LAHKUMA JA ME TÖÖTASIME TA VABADUSE HEAKS. OLGU VABADUSE VÄRAV TUNNISTAJAKS ROOTSLASTE INIMLIKKUSELE JA SALLIVUSELE NENDE SUHTES, KES OTSISID VARJUPAIKA KURJAL AJAL JA MEENUTAGU TA ÜHT RAHVAKILDU, KES SIIN LEIDIS ENDALE UUE KODU. EESTLASED JA EESTIROOTSLASED ROOTSIS 1944-1994" Monumendi aktsiooni algataja ja projektijuht Kalle Onno: "Meil rootsieestlastel ja eestirootslastel on koht ilusal neemel, kus saame meenutada neid, kes kohale ei jõudnud, ning omakseid, kes meie hulgast on lahkunud. Me saame oma rootsi sõpradele seda mälestusmärki uhkusega näidata. Sellest peaks kujunema koht, mis ka "kodueestlastes" äratab huvi meie elu ja olu vastu." Skulptor Matti Varik: "Värav vabadusele on alati kitsas. See oli kitsas eestlastele, kes läbi Läänemere sügistormide ja algus-aastate raskuste leidsid endale kodu vabal maal. See oli liiga kitsas nendele, kes kunagi ei jõudnud randa, kus nad oleksid saanud elada vabaduses." Kalle Onno: "Just nagu varem on Põhjalas püstitatud ruunikivid seisnud kaua-kaua, nii seisaks ka Vabaduse värav Djurgårdenil tuhandeid ja tuhandeid aastaid, sümboliseerides rootsi ja eesti rahvaste sõprust."