Heinrich von Rehbinder
Vabahärra Heinrich von Rehbinder (Henrik Rehbinder, Hinric Rhebinder; 8. oktoober 1604 Liivimaa – 13. oktoober 1680 Stockholm) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane, Taagepera, Udriku ja Lõuna-Karjala Kavantholmi vabahärra, Fornetorpi pärushärra. Heinrich von Rehbinder alustas oma sõjaväeteenistust, 1622. aastal kuningas Gustav II Adolfi vapipaažina. 1656 ülendati ta ooberstiks ja ta võttis samal aastal osa Vene-Rootsi sõja Riia kaitsmisest, mille käigus Kirchholmi lahingus hukkus tema vend, Polli pärushärra Bernhard von Rehbinder. 1668 naturaliseeriti ta Rootsi aadlikuks (vana matrikli järgi nr. 713), 1673 ülendati ratsaväe kindralmajoriks ja Karl XI määras ta Soome suurvürstkonna kuberneriks ja sõjajõudude ülemaks. Samal aastal suri, 1669. aastani Soome kindralkuberneriks olnud, Herman Fleming (1619–1673). 12. veebruaril 1680 sai ta koos oma 10 pojaga Rootsi vabahärraks ja immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda Nr. 77. Talle kuulus Rootsis Jönköpingi lääni Säby vallas Gripenberg, Västmanlandi lääni Kärrbo vallas Frösåker, Stockholmi lääni Värmdö vallas Boo ja Vallentuna vallas Lingsberg, Soomes Antrea kihelkonnas (S:t Andreæ socken) Kavantholm, Pirkanmaal Tavastkyro kihelkonnas Viljakkala, Vilsala ja Egola, Liivimaal Taagepera ja Eestimaal Udriku mõis.