Vergina päike
Vergina päike (kreeka keeles Ήλιος της Βεργίνας, Ilios tis Vergínas), tuntud ka kui Vergina täht või Argeadi täht, on kiirtega päikesesümbol, mis ilmus esmakordselt Vanakreeka kunstis ajavahemikul 6.–2. sajandil eKr. Traditsioonilisel Vergina päikesel on kuusteist kolmnurkset kiirt, samas kui sama perioodi võrreldavatel sümbolitel on erinevalt kuusteist, kaksteist, kaheksa või (harva) kuus kiirt. Nime "Vergina päike" hakati kasutama pärast arheoloogilisi väljakaevamisi Põhja-Kreekas Vergina väikelinnas ja selle ümbruses 1970. aastate lõpus. Vanemates viidetes on Päikese nimetus "Argeadi täht" või "Argeadai täht", mis viitab kasutusele Makedoonia kuningriigi Argeadide dünastia võimaliku kuningliku sümbolina. Verginas kujutati seda kuldsel larnaksil (urnil), mis leiti kuninglikust hauast, mis kuulus kas Philippos II-le või Philippos III-le, vastavalt Aleksander Suure isale või poolvennale. Esialgselt tõlgendati Vergina päikest Vana-Makedoonia ajaloolise kuningliku sümbolina, mitte lihtsalt Vanakreeka kunsti üldise dekoratiivse elemendina. Seda kasutati Makedoonia kreeklaste seas alates 1980. aastatest ja seda hakati Kreeka Makedoonia piirkonnas ametliku embleemina kasutama 1990. aastatel. Vergina päikese sümbol oli konfliktiallikaks 1990. aastate esimesel poolel Kreeka ja taasiseseisvunud Makedoonia Vabariigi (praegu Põhja-Makedoonia) vahel, kes võttis selle Makedoonia rahvusluse sümbolina üle ja kujutas seda oma riigilipul. 1995. aastal muudeti vaidluse tulemusena noore vabariigi lipul olev Vergina päike teistsuguseks kiirgava päikese sümboliks. 17. juunil 2018 allkirjastasid kaks riiki Prespa lepingu, mis näeb ette Vergina päikese avalikust kasutusest eemaldamise Põhja-Makedoonias. Lõpuks teatas Põhja-Makedoonia valitsus 2019. aasta juuli alguses sümboli täielikust eemaldamisest riigi kõikidelt avalikelt aladelt, asutustelt ja monumentidelt, välja arvatud arheoloogilised paigad.