Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium
Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli 1920–1940 Rakveres tegutsenud tütarlastekool. 1846. aasta 11. juunil avati Rakveres Adam Gottliebi Zeeh' testamendi täitmiseks Emilie-nimeline tütarlaste 3-aastase õppeajaga algkool. 1858. aastal asutati saksa õppekeelega tütarlastekool endise Rakvere linnapea Adam Gottlieb Zeeh' viimase soovina. Zeeh suri 1837. aasta alul, jättes testamendi, millega ta suurema osa oma suurest varandusest pärandas linnale. Testamendis nägi ette toetusi ja ettevõtteid, mille üldine siht oli Rakvere elanike vaimse taseme tõstmine, sealhulgas aastas 800 rubla tütarlastekooli ülalpidamiseks ja 18 000 rubla suure kivist koolimaja ostmiseks. 20. jaanuaril 1888. aastal alustas vene õppekeelega „Zeeh' tütarlaste II järgu kool" oma tegevust Pikk tänav 35. Zeeh’ tütarlastekoolis toimus hariduse andmine kõrgema algkooli õppekava järgi. 1915. aasta sügisel algas õppeprogrammis eesti keele tundide sisseseadmine. Eesti keele programmi koostas advokaat Tõnis Kalbus. Selle järgi lubati eesti keelele kahe klassi mõlemas jaos kaks tundi nädalas ja need olid kohustuslikud kõigile, kelle koduseks keeleks eesti keel. Esimeseks aineõpetajaks oli koolis Ivan (Johannes) Kadarik, õigeusukoguduse 32aastane salmilaulja ja kihelkonnakooli õpetaja. Pärit oli Kadarik Saaremaalt Laimjalast, hariduse oli ta saanud Kuressaares ja Haapsalus, Rakverre tuli 1908. Eesti keelt õpetas ta Zeeh’ koolis kahel kooliaastal. Eesti iseseisvuse tulekuga muutusid olud lahedamaks ka Zeeh' tütarlastekoolile. 1919. aastal otsustati kool muuta keskkooliks ning 1920. aastal sügissemestril võis kool tegevust alustada juba ametlikult kinnitatud Zeeh' Tütarlaste Era-reaalgümnaasiumina. 1923. aastal registreeriti kool Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumina. Kooli direktor oli Eleonore Dahlmann.