Maḩmūd Aḩmadīnezhād
Maḩmūd Aḩmadīnezhād (pärsia keeles محمود احمدی نژاد ; sündinud 28. oktoobril 1956) on Iraani poliitik. Ta oli 2005. aasta 3. augustist kuni 2013. aasta 3. augustini Iraani president. Aḩmadīnezhād on hariduselt insener. Enne presidendiks saamist oli ta 2003–2005 Teherani linnapea. Maḩmūd Aḩmadīnezhād oli kuues Iraani Islamivabariigi president. Ta sai presidendiks rahvahääletuse teel 2005. aasta 6. augustil pärast 2005. aasta presidendivalimisi. Ta oli pärast 24-aastast vaheaega esimene mittevaimulikust Iraani president. Enne presidendiks saamist oli ta Teherani linnapea ja Ardabīli provintsi kindralkuberner. Iraagi-Iraani sõja ajal teenis ta Islami Revolutsioonilises Kaardiväes. President ei ole Iraanis kõige mõjuvõimsam isik. Selleks on Iraani Ülemjuht ajatolla ‘Alī Khāmene'ī, kelle võimu määratleb Iraani põhiseaduse 113. artikkel. Khāmene'ī on Iraani relvajõudude ülemjuhataja ning talle kuulub lõplik sõna välis- ja sisepoliitikas. Aḩmadīnezhād oli USA George W. Bushi valitsuse kriitik. Ta toetab tugevaid sidemeid Venemaa, Venezuela, Süüria ja Pärsia lahe riikidega. Ta on öelnud, et Iraani tuumaprogrammi eesmärgid on vaid rahumeelsed, ning keeldunud uraani rikastamist peatamast, hoolimata ÜRO Julgeolekunõukogu vastavatest keeldudest ja resolutsioonidest. Aḩmadīnezhād on väitnud, et sanktsioonid on ebaseaduslikud ja määratud üleolevate jõudude agitatsiooni tulemusena. Lisaks on Aḩmadīnezhād rõhutanud, et Iraan on otsustanud lasta oma tuumaprogrammi jälgida Rahvusvahelisel Aatomiagentuuril, sest nii on õiguslikum kui lasta seda teha ÜRO Julgeolekunõukogu inspektoritel. Aḩmadīnezhād on kutsunud üles Iisraeli riiki ja selle valitsust laiali saatma, kuna tema arvates pole Iisraeli valitsus legitiimne. Palestiinlased vajavad piirkonnas tugevamat sõnaõigust, sest moodustavad märkimisväärse osa Iisraeli rahvastikust. Lisaks peaks Aḩmadīnezhādi sõnul Iisrael vabu valimisi korraldama. Üks tema enim kriitikat tekitanud väiteid pärineb Iraani ametlikule uudisteagentuurile antud intervjuust, kus Aḩmadīnezhād kutsus üles Iisraeli „kaardi pealt ära pühkima“. Ta on rahvusvaheliselt süüdi mõistetud selle eest, et kirjeldas holokausti müüdina. See viis lõpuks tema süüdistamiseni antisemitismis. Vastuseks süüdistusele on Aḩmadīnezhād vastanud: „Ei, ma ei ole juudivastane, ma austan neid väga.“ Presidendina kehtestas Aḩmadīnezhād bensiini normimisplaani, mille eesmärk oli vähendada fossiilkütuste tarbimist riigis. Lisaks kehtestas ta avalike ja erapangateenuste intressimäärasid.