Nils Assersson Mannersköld
Nils Assersson Mannersköld (ka Niels Mannerschildt, Nicolaus Mannerskiöld; 1586 Västergötland – 30. märts 1655 Näsi mõis, Åtvid, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane. Ta sündis Asser (Nilsson) Pederssoni pojana ja sai 1612. aastal Rootsi aadliks ning kanti Rootsi rüütelkonda, tituleerimata aadlisuguvõsana nr 128 ja uueks perekonnanimeks Mannersköld. 1625. aastal sai Östgöta rüütlite lipkonna kompanii (Östgötafanan) ülemaks, võttis 7. jaanuaril 1626 osa rootslaste jaoks võidukaks kujunenud Wallhofi lahingust (Valle küla Zemgales) Poola vastu, 1626.–1629. aasta Rootsi-Poola sõjas ja määrati samal aastal Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje asehalduriks ja Rootsi Ingerimaa kuberneriks (1626–1629) Narva linna. 5. jaanuarist 1633 asehaldur ja Liivimaa kuberner Tartus ja 26. jaanuarist 1644 kuni 1648. aastani Älvsborgi lääni asehaldur ja Göteborgi komandant. Talle kuulusid Lielvārde (Lennewarden) mõis Lielvārde kihelkonnas Riia kreisis ning Lönebergi ja Näsi mõis Östergötlandis. Tema vend Kristoffer Assersson Mannersköld (sündinud 1583) oli samuti sõjaväelane, teenis välja koloneli auastme, oli rügemendiülem, aastast 1625 Gustav II Adolfi kingitud Nītaure (Nietau) mõisnik Vidzemes ja aastast 1626 Koknese (Kokenhusen) komandant Liivimaal.