Vältevaheldus
Vältevaheldust on sõnastatud kui astmemuutust, mille korral kolmandavälteline tüvi asendub teisevältelisega (või vastupidi), ilma et sellega kaasneks häälikulises koostises muutusi, näiteks kuulama : kuulata, saun : sauna, mets : metsa ehk vältevaheldus on sõna käänamisel-pööramisel sõnatüve välte muutumine ning vältevahelduseks ei peeta I ja II või I ja III välte vaheldumist, vaid ainult II ja III välte vaheldumist. Vältevaheldusega võib niisiis kaasneda vältemuutus, mille korral muutub ainult sõna häälduspikkus ehk välde ja ortograafiaga seda ei väljendata, näiteks p`all : palli : p`alli või pikkusmuutus, kus muutub sulghääliku või s-i pikkus ning ortograafia on siinkohal abiks välte määramisel, näiteks kokk : koka: kokka, morss : morsi: morssi. pilk : pilgu: pilku . Eesti keeles väljendub vältevaheldus II- ja III-välteliste sõnade erinevas häälduses. II ja III välte vastandamisele on üles ehitatud suur osa eesti keele vormimoodustusest. Nimelt, paljude käändsõnade omastav ja osastav või nimetav ja omastav kääne vastanduvad omavahel välte erinevuse kaudu. Näiteks, metsa (omastav kääne, II välde) : metsa (osastav kääne, III välde); palve (omastav kääne, II välde) : palve (osastav kääne, III välde). Käändsõnade puhul tuleb vaadelda A- ja B-tüve, kus A-tüvi on ainsuse omastavas käändes ning B-tüvi ainsuse osastavas käändes. A- ja B-tüvede võrdlemisel tuleb jälgida A-tüve muutumist, näiteks mets: metsa (A-tüvi): metsa (B-tüvi), kus A-tüvi on nõrgaastmeline ja B-tüvi tugevaastmeline, mistõttu on tegemist nõrgeneva astmevaheldusega ja ühtlasi nõrga astmega. Verbide puhul on A-tüveks kindla kõneviisi oleviku ainsuse 1.pööre ning B-tüveks nud-kesksõna või da-tegevusnimi. Näiteks laulma: laulan (A-tüvi), laulnud (B-tüvi). Vältevaheldus saab esineda üksnes vähemalt kahesilbilistes sõnades. Ühesilbilised sõnad on kõik kolmandas vältes, nt maa, tee, seen. Vältevahelduse puhul sõna tüves häälikulisi muutusi ei toimu, vaheldub vaid välde. Vältevaheldusega sõnades kutsutakse tugevaks astmeks III-vältelist tüvevarianti, nõrgaks astmeks II-vältelist tüvevarianti.