Jõuga kääbaskalmistu
Jõuga kääbastik asub Alutaguse vallas, Jõuga külast kilomeetri jagu kirde pool, Kuremäele viiva tee ääres liivaseljandiku nõlval. Kääbastik on rajatud muistsele neoliitilisele asukohale, sellele osutavad kalmistu lõunaosast leitud nöörkeraamika killud. Praeguse küla hoonete juures avastati 1983. aastal rauaaja asula kultuurikiht. Pool tuhat aastat tagasi elasid Iisaku ümbruses peamiselt lõunavadjalased.[viide?] Üheks oluliseks mälestusmärgiks nende asustusest on Jõugal asuv Eesti suurim vadjapärane kääbaskalmistu, mis koosneb ligi 260 kääpast. Omanäoliste hulgas suurim matmispaik Eestis on võrdlemisi hästi säilinud. Arheoloogilisi väljakaevamisi on Jõugal tehtud palju, uuringuid on läbi viinud mitmed tuntud arheoloogid: Osvald Saadre (1938), Erna Ariste (1949), Harri Moora (1950) ning Priit Ligi (1980–1986). Kokku on arheoloogiliselt läbi uuritud 117 kääbast ja kääpapõhja.