Rakvere mõis
Rakvere mõis (saksa keeles Schloß Wesenberg) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Mõis loodi 1618. aastal, mil Rakvere linnuse ala läänistati Reinoud van Brederodele (1567–1633). Rootsi kuningas Gustav Adolfi kinkekiri Reinhold von Brederode'le Rakvere mõisa kohta on dateeritud 11.07.1618, Rootsi kuningas Gustav II Adolf oli 12. juunil 1616 teinud Reinhold/Reinoud van Brederode Rakvere vabahärraks, ta oli Hollandi esindajana ja rahuläbirääkimiste saadikuna osalenud Rootsile eduka Stolbovo rahu sõlmisel. 1629. aastal kinkis Gustav Adolf, Reinhold von Brederode'le Rakvere lossi, kinkekiri Rakvere lossi kohta on dateeritud 16.05.1629. 1631. aastal kinkis Gustav Adolf, Reinhold von Brederode'le Rakvere lossi ja linna Mõisahoonetena kasutati algul ilmselt linnuse tervemaid osi, hiljem rajati uus mõisasüda frantsisklaste kloostri varemeile. 1669. aastal omandasid mõisa Tiesenhausenid ning 19. sajandi keskel Rennenkampffid. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Vao ja Rakvere mõisa pärushärra Carl August Edler von Rennenkampff (1874–1934). 1783. aastal kehtestati Venemaa keisririigis asehalduskord ja loodi Tallinna asehalduskonna Rakvere kreis. Rakvere linn osteti Tiesenhausenilt 45 011 rubla eest ära ning nimetati kreisilinnaks.