Immunoteraapia
Immunoteraapia ehk immuunravi (ka desensibiliseerimine, profülaktiline immuunravi) (immunotherapia) on koondnimetus mitmetes teadusharudes rakendatavate mitmesuguste ravivõtete ja erinevas vormis ainete ja/või rakkude, valkude kas pikema- või lühemaajalise manustamise kohta osade loomade (sh inimeste) organismi, mille eesmärgiks on soovimatute haiguslike seisundite sümptomaatika vähendamine, näiteks mitmesugused allergiad, kas indutseerides, aktiveerides või inhibeerides immuunvastuseid (immunosupressioon). Immunoteraapia jagatakse: passiivne immunoteraapia – haiguse ravi valmis antikehade viimisega patsiendi organismi; aktiivne immunoteraapia – patsiendi immuniseerimine vastavate antigeenidega; Vähi immunoteraapiaks loetakse ka immuunsüsteemi mittespetsiifilist stimuleerimist erinevate ainetega, millega on püütud ravida vähktõbe; rakuline immunoteraapia; monoklonaalse antikeha teraapia; looduslike toksiinide (mürgi) immunoteraapia; allergeeni immunoteraapia on süsteravi võte, mis koosneb seeriast süstidest, mis sisaldavad väikses koguses allergeeni, millele patsient on ülitundlik. Pärast allergiasüste esineb umbes 80–90% patsientidest vähem allergiavaevusi.