Rzeczpospolita ajalugu (1648–1764)
Rzeczpospolita ajalugu (1648–1764) katab perioodi Poola ja Leedu suurvürstiriigi ajaloost alates ajast, kui nende ühisriik muutus suures ulatuses 17. sajandi keskel võideldud sõdade ja invasioonide teatriks, kuni ajani just enne Rzeczpospolita viimase kuninga Stanisław August Poniatowski valimist. 17. sajandist alates koges aadlidemokraatia laastavaid sõdu ning langes sisemisse korratusse ja siis anarhiasse ja liikus selle tulemusena allamäge. Kord võimas liitriik oli muutunud sisevõitlustes ja välisinterventsioonis haavatavaks. 1648. aastal haaras kasakas Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus tohutu Poola-Leedu riigi lõuna- ja idaosa ning varsti järgnes Rootsi invasioon, mis raevutses läbi Poola südamaa. Võitlus kasakate ja Venemaaga jagas Ukraina; liitriigi poolt kaotatud idaosa muutus Vene tsaaririigi sõltlaseks. Jan III Sobieski, kes võitles pikaleveninud sõdades Osmanite riigi vastu, taaselustades taas kord liitriigi sõjalise võimu. Ühe otsustava osalemisega aitas ta aastal 1683 vabastada Viini Türgi rünnakutest. Sellest hoolimata järgnes edasine lagunemine. Liitriik, allutatud aastani 1720 peaaegu pidevale võitlusele, kannatas laastavat rahvastiku kadu ja tohutut kahju oma majandusele ja sotsiaalsele struktuurile. Majanduslikku tagasilangust ei korvatud täielikult liitriigi olemasolu ajaks. Valitsus muutus suurte sisekonfliktide (näiteks Lubomirski rokosz Jan II Kazimierzi vastu ja mässulised konföderatsioonid), rikutud seadusandlike protsesside (nagu liberum veto kurikuulus kasutamine) ja välishuvidega manipuleerimise tõttu ebatõhusaks. Aadliklass langes käputäie võimsate perekondade kontrolli alla, kellel olid kindlaksmääratud territoriaalsed valdused, linnarahvastik ja infrastruktuur varisesid kokku, üheskoos enamuse talupoegade farmidega. Kahe Saksi Wettinist kuninga, August II Tugeva ja August III valitsemised tõid liitriigile rohkem poliitilist kahju ja vähetähtsaid reforme. Põhjasõda, mida kaasaegsed nägid kui läbikukkumise perioodi, võis olla otsustav löök, mis Poola-Leedu riiki kriitiliselt nõrgestas. Preisi kuningriik muutus tugevaks piirkondlikuks võimuks ja võttis Habsburgide monarhialt Sileesia. Kuid liitriigi-Saksimaa personaalunioon pani aluse reformiliikumise tekkele liitriigis ja alguse Poola valgustuskultuurile.