Meñli Giray I
Meñli Giray (1445 – 1515) oli Krimmi khaan, kes oli võimul kolmel korral. Ta oli Hacı Giray I kuues poeg. Kui tema isa suri, tõusis võimule vanim poeg Nur Devlet, keda toetas Suurhord. Meñli tõstis seepeale Krimmi ülikute toel mässu. Ta vallutas Çufut Qale, ent peagi kogus tema vend vägesid ja tõrjus ta sealt välja. Meñli oli sunnitud pagema genovalaste juurde Kafasse. Aastal 1468 kuulutas grupp ülikuid ta Kaffas khaaniks. Koos Genova abivägedega marssis ta pealinna peale ja tõrjus oma venna sealt välja. See pages Põhja-Kaukaasiasse, kus ta tabati ja toimetati Sudakki. Tema liitlaseks sai Theodoro vürstiriik; vaenlaseks aga Türgi. Aastal 1475 saabus Krimmi suur Türgi laevastik. Ülikud kukutasid Meñli võimult ja valisid tema asemele Ayderi, türklased vallutasid Genova kindlused, purustasid Theodoro vürstiriigi ja viisid Meñli vangina konstantinoopolisse. Nur Devlet vabastati samuti vangist. Talvel 1477/1478 vallutasid Krimmi Suurhordi väed. Ülikute pealik Eminek kirjutas selle peale Konstantinoopolisse, paludes, et need Meñli vabastaks. See sündis 1478. aasta kevadel. Meñli saabus taas Krimmi ja võttis võimu üle. Nur Devlet tõugati troonilt ja Krimmi khaaniriik kujunes Türgi vasalliks. Riigi kindlustamiseks rajas ta Özu kindluse.. Aastal 1480 sai tema liitlaseks Ivan III; koos astusid nad vastu Suurhordile ja tagasid Moskva iseseisvuse. Aastal 1502 vallutas ta Sarai. Tema ajal sai Krimmi pealinnaks Bahtšisarai. Meñli abikaasadeks olid Nur Sultan, Zayan Sultan ja Yadigari tütar. tema pojad olid Fetih Giray, Ahmed Giray, Saadet Geray I ja Mehmed Giray I. Tal oli ka kolm tütart, neist ühe nimi on teada - Makhdum Shah.