Düsartria
Düsartria (dysarthria) on kõnepuue, mis tekib kesknärvisüsteemi teatud piirkondade orgaanilisest kahjustusest. Sellest tulenevalt on halvatud kõnelihaste (mitte ainult) töö ning inimene pole võimeline korrektselt kõnelema. Düsartria korral on kahjustatud hääldamine, hääl, hingamine (sh kõnehingamine), dünaamika, kõne kiirus, rütm ja aktsent. Düsartria tähendab kõnelihaste kahjustusega seotud kõnepuuet. Lihaste toonus võib olla suurenenud/vähenenud (sõltuvalt düsartria vormist), esineb halvatust ja koordinatsioonihäireid. Sellega kaasneb enamasti spetsiifiline nasaalne kõla, mida nimetatakse düsartrofooniaks. Kõnelihaste töö võib kõnet muuta sedavõrd, et see muutub ähmaseks, ebaselgeks või arusaamatuks. Nähtust, kus kõnelihaste halvatuse tõttu artikuleeritud kõne hoopis puudub, nimetatakse anartriaks. Kõnelihaste puudulikust tööst tingitult võib tekkida ka düsfaagia. Kõnet õnnestub korrigeerida vaid logopeedi ja arsti koostöö tulemusena. Häälduses kannatab väga erinevate häälikute hääldamine, sealhulgas vokaalide hääldamine. Hääl on kare ja kähe. Hääle tugevus võib kõnelemise jooksul muutuda ootamatult tugevaks, ka kõne tempo võib järsult kiireneda või aeglustuda. Loomulikult toovad sellised muutused kaasa ka sotsiaalseid probleeme. Tekkida võib kõnehirm või hakatakse teadlikult muutma oma kõne omadusi. Sellised muutused aga kõne korrigeerimise kontekstis reeglina kasuks ei tule. Probleeme võib esineda nii eraelus, vabaaja veetmisel kui ka tööl.