Tallinna rae piltvaibad
Tallinna rae piltvaibad on Tallinna raekojale aastal 1547 kootud seina- ja pingivaibad. Vaibad on kootud looduslike tekstiilivärvidega värvitud villasest lõngast. Need valmistati Madalmaades Enghieni linnas. Piltvaipadel on kujutatud piiblist tuntud kuningas Saalomoni loo motiivid. Kõigile vaipadele on tellija tunnusena sisse kootud kolm Tallinna vappi, vappide kohal on kudumise aasta 1547. Alates 1937. aastast kuuluvad vaibad Tallinna Linnamuuseumi varade hulka. Tallinna piltvaipade 9-meetrist originaali säilitatakse Tallinna Linnamuuseumi tekstiilihoidlas. Viie ja poole sajandi vanused vaibad on nii hinnalised, et neid ei lubata paljaste kätega puudutada. Raekoja kodanikesaalis on aga eksponeeritud keskaegse vaiba koopia, mis valmistati 2004. aastal Tallinna raekoja 600 aasta juubeliks Inglismaal Oxfordi ettevõttes Hines of Oxford. Vaipade tegemisel juhinduti linnamuuseumis hoitavate piltvaipade tagaküljelt võetud pleekimata lõnganäidistest ja fotodest. 20. sajandil oli kaks juhust, kui Tallinn oleks võinud oma hinnalistest piltvaipadest ka ilma jääda. 1909. aastal, kui linnavalitsuses oli tolle aja kohta, kus Eesti kuulus Vene tsaaririiki, väga palju eestlasi, arvati, et vaibad võiks maha müüa, kuna eelarveaugud vajasid täitmist. Mõeldi, et saadud raha eest saaks ehitada linna haigla või kooli vms. Siiski astus üldsus vahele. Ilmus väga palju artikleid, isegi Riia ja Peterburi lehtedes. Niisiis jäid vaibad müümata. I maailmasõja ajal viidi kuulus vaip Moskvasse lahingute eest varjule. See oleks võinud nagu näiteks Tartu Ülikooli varad, sinna jäädagi. Jaan Poska oskas aga Tartu rahulepinguga vaibad koos muu hinnalisega Venemaalt tagasi nõuda.