Jaanilinna Jumalaema Uinumise kirik
Jumalaema Uinumise kirik (vene keeles Церковь во имя Успения Пресвятой Богородицы) on õigeusu kirik Jaanilinnas. Eri hinnangute järgi ehitati kirik Jaanilinna kindlusse kas 15. sajandi lõpul või 16. sajandil. Kivihoone ehitati aastatel 1507–1509 oletatavasti Markus Greki juhendamisel. See koosnes kahest osast: põhjapoolsest kirikuhoonest ja lõunapoolsest tiibhoonest. Rootsi ajal muudeti kirik luterlikuks garnisonikirikuks. 1704. aastal vallutasid Narva ja Jaanilinna Vene väed ning kirik suleti. 1740. aastatel taastati pühakoda õigeusu jumalateenistuste jaoks. 1750. aastatel taastati tiibhoone, millest sai eraldi Jaanilinna Jumalaema Kaitsmise kirik. Kirikutornid olid telkkatustega, oletatavasti sel ajal sai tiibhoone kellatorni. Tööde tulemusena sai kahest hoonest koosnev kirikute ansambel omapärase välimuse. Jumalaema Uinumise kirikus säilitati Jumalaema Hodegetria ikooni. Pärimuse järgi jäi see ikoon 1558. aasta Narva tulekahjus kahjustamata. Aastani 1827 kuulus kirik Peterburi piiskopkonnale, seejärel anti see üle sõjaväelastele. 1864. aastal tagastati kirik piiskopkonnale. Jaanilinna Jumalaema Uinumise kiriku koguduse koosseisu kuulusid Jaanilinna elanikud ja ümbruskonna maaelanikud. Kirikut kasutati kuni Teise maailmasõja alguseni. 1944. aasta lahingutes sai kirik rängalt kannatada, kirikuvarad ja kellad läksid kaduma. Aastatel 1976–1987 kirik restaureeriti, võttes aluseks kiriku esialgse projekti ilma telkkatusteta ja kellatornita. Aastani 1988 kasutati kirikut kontserdisaalina. 1991. aastal anti kirik üle Vene Õigeusu Kirikule ja taastati jumalateenistused.