Eestimaa aadlilipkond
Eestimaa aadlilipkond (rootsi keeles Estländska adelsfanan) oli Eestimaal tegutsenud regulaarväeüksus (aadlilipkond). Eestimaa aadlilipkond oli Eesti alal esimene omataoline. See aadlilipkond moodustati 23. mail 1350 Saksa ordu kõrgmeister Heinrich Dusemeri käsul. Aadlilipkond eksisteeris vaheaegadeta 1712. aastani (mõnedes allikates kuni 1720. aastani). Üksuse vanimad munsterrollid on säilinud aastatest 1584/1586 ja 1642. aastast. Üksuse ülalpidamine lasus aadlikel, kes moodustasid lipkonnas ka ohvitserkonna. Tavasõduriteks olid peamiselt eestlased. Aadlilipkonna standardil oli kujutatud helesinisel taustal vappi, mille sees on kolm leopardit. Standardil oleva vapi kujundus varieerus ning oli vahel ka neljaks jaotatud. Põhjasõja alguseks oli rügemendil 8 standardit. Lipkonna ratsamehed kandsid kollase ääristusega halli mundrit.