Vesilestad
Vesilestad (Hydrachnidia) on väga liigirikas väikeste ämblikulaadsete rühm, keda on jaotatud üle  50 sugukonda. Maailmas leidub üle 6000, Eestis üle 100 liigi. Peale "päris" vesilestade elab magevetes veel merelise eluviisiga sugukonna Halacaridae ning sarvlestade (Oribatida), kellest enamik asustab mulda, esindajaid. Samas, ämblikuliste seltsist asustab veekogusid ainult vesiämblik (Argyroneta aquatica). Eestis elavad vesilestad enamasti madalates seisuvetes. Mujal maailmas leidub neid sageli ka vooluvetes, allikates, põhjavees ja meres. Kõik nad pärinevad maismaal elanud eellastest. Elutsükkel koosneb parasiitsest vastsest, kahest nukutaolisest puhkestaadiumist (proto- ja tritonümf), röövtoidulisest deutonümfist ning röövtoidulisest valmikust. Pärisjalgu on neli paari, keha kerajas või ketasjas. Vastsed parasiteerivad putukatel, kelle valmikutega koos saavad nad kergesti levida teistesse veekogudesse. Liigirikkaid perekondi Eestis: Arrenurus, Hygrobates, Lebertia,  Piona. Unionicola liigid parasiteerivad suurtes karpides. Suur, silmapaistev ja tavaline liik on pehmekehaline Limnochares aquatica. Vesilestade alla kuuluvad järgnevad ülemsugukonnad: Arrenuroidea, Eylaoidea, Hydrachnoidea, Hygrobatoidea, Hydrovolzioidea, Hydryphantoidea, Lebertioidea ja Stygothrombidioidea.