Bielefeld
Bielefeld on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Bielefeld asub Teutoburgi metsa läbiva strateegiliselt tähtsa tee ääres. Bielefeldi linna on esmamainitud aastal 1214, kui Ravensbergi krahv Hermann II andis Bielefeldile linna õigused. 1240. aastatel rajati Sparrenburgi linnus. 15. sajandi lõpus liitus linn Hansa Liiduga. Aastal 1849 jõudis linna lähedale Bad Deynhausenisse Kölni–Mindeni raudtee. Aastal 1851 rajati esimene mehaaniline ketrusvabrik. 1860. aastatel rajati linna metallitööstus. Linna suurim tööandja oli pikka aega AG Dürkoppwerke, mis rajati aastal 1867 õmblusmasinate parandustöökojana. 1892. aastal pakkus ettevõte tööd 1665 inimesele. Aastatel 1898–1927 töötas linnas Dürkoppi autotööstus. 1990. aastal moodustas ta koos veel mõne Bielefeldi ettevõttega Dürkopp Adler AG. Raudtee jõudis Bielefeldi alles 20. sajandil. 1923. aastal trükiti linnas hüperinflatsiooni ajal raha sealhulgas siidile, nahale, lõuendile, puidule, sametile ja teistele materjalidele. 1938. aastal põletati maha Bielefeldi sünagoog. Teise maailmasõja ajal korraldati Bielefeldile esimene suur õhurünnak 20. septembril 1944, nimelt linna gaasitööstusele. Järgnesid üha uued ja uued õhurünnakud. 14. märtsil 1945 kasutasid inglased esimest korda suure slämmi pommi, seda Bielefeldi viadukti vastu ning õnnestunult: viadukt varises umbes 30 meetri ulatuses kokku ja inglased ei kaotanud ainsatki lennukit. USA väed sisenesid linna 1945. aasta aprillis. Minevikus oli Bielefeldis oluline linatööstus. Tänapäeval on suurimad ettevõtted Dr. Oetker (toiduainetetööstus), Möller Group (nahktooted ja plast) ning Seidensticker (rõivad ja tekstiil). Bielefeldis on väike lennujaam, aga põhiliselt teenindavad Bielefeldi Paderborni/Lippstadti lennujaam ja Münsteri/Osnabrücki lennujaam. Linnas on arenenud ühistransport: 4 liiniga metroo, trammid ja liinibussid. Linnas asub 1969. aastal asutatud Bielefeldi Ülikool.