Piirialane isiksushäire
Piirialane isiksushäire (inglise keeles borderline personality disorder, lühend BPD) on isiksushäire, mida iseloomustavad ebastabiilsed suhted teiste inimestega, ebastabiilne minapilt ja pidevalt muutuvad emotsioonid. Piirialase isiksushäirega inimest kutsutakse ka emotsionaalselt ebastabiilseks isiksuseks ja ebastabiilseks isiksuseks. Selline inimene käitub tihti ohtlikult ja võib ennast vigastada. Inimene võitleb kroonilise tühjusetundega ja kardab, et teda hüljatakse. Inimene võib kalduda sõltuvusainete tarvitamisele, depressiooni ja söömishäiretesse. Sümptomid võivad tekkida näiliselt tavalistest sündmustest. Kümnel protsendil haigetest esineb enesevigastamist. Nad esitavad teistele enesetapuähvardusi. Ligikaudu 10% vastava isiksushäire all kannatajatest sureb enesetapu läbi. Isiksushäireid iseloomustavad püsivad ja sügavad käitumismustrid, mille tõttu inimene käitub pikema ajaperioodi jooksul eri olukordades väga jäigalt ja ühetaoliselt. Need käitumismustrid takistavad edukat ja paindlikku kohanemist igapäevaelu nõudmistega. Isiksushäirega inimese käitumist eristab teistest see, et reaktsioonid kalduvad oluliselt kõrvale selle kultuuri keskmise inimese viisist tajuda, mõelda, tunda ja suhelda. Piirialast tüüpi isiksushäiret iseloomustab emotsioonide intensiivsus ja ebastabiilsus. Diagnoosiga inimese meeleolu võib muutuda äkki ja rahunemine on väga keeruline. Tugevaid emotsionaalseid reaktsioone soodustab piirialase isiksushäirega inimestele omane äärmuslik mõttelaad, mille kohaselt on asjad sageli ainult kas mustad või valged, kõik või mitte midagi. Nende hinnangud nii endale kui teistele on jäigad ja karmid ja nad peavad kas ennast või teisi "väga heaks" või "väga halvaks" ja see arvamus kõigub pidevalt. Ka enda kohta pole ta kindel, kes ta on. Piirialast tüüpi isiksushäiret iseloomustabki tühjus ja segadus iseenda osas: ma ei tea, kes ma olen ja kuhu ma kuulun. Äärmusliku mõttelaadi tulemusena vallanduvad inimesel intensiivsed emotsioonid väga paljudes olukordades. Sageli on piirialase isiksushäirega inimese suutlikkus emotsioone välja kannatada väga madal. Ta üritab oma emotsioonidega toime tulla impulsiivsete lahendustega: uimastite tarvitamine, riskantsed seksuaalsuhted, liigsöömine, konfliktid, teiste süüdistamine, enesevigastamine, enesetapukatsed. Impulsiivsus võib väljenduda ka sagedastes töökohtade või töövaldkondade vahetamises, elueesmärkide või elukohtade vahetumises. Emotsioonide düsregulatsiooni tõttu võib piirialase isiksusega inimene teises olukorras või konflikti järel aga kogeda erakordselt sügavat tuimust ja tühjust. Ka tühjusega ei oska ta sageli muud teha kui end vigastada, mis omakorda teravdab suhteid teistega. Piirialast tüüpi isiksushäirega inimeste paari- ja sõbrasuhted on sageli väga intensiivsed ja ebastabiilsed. Inimene võib püüda äärmuslikel viisidel hülgamist vältida.