Rotermanni kaubamaja
Rotermanni kaubamaja oli aastatel 1849–1850 arhitekt I. Jefimovi[viide?] projekti järgi Viru väljaku (tolleaegse nimetusega Vene turu) põhjaküljele ehitatud kahekorruseline Christian Abraham Rotermannile kuulunud kivihoone, mille teisel korrusel asusid eluruumid ja esimesel korrusel kauplused. Hoone lõunafassaad jäi Viru valliväravast algava Narva maantee äärde. Rotermanni kaubamaja hoone asub Tallinna Kesklinnas, aadressil Viru väljak 2. Kaubamajas asusid kraami-, pudu- ja toidupoed. Maja juurde, nüüd juba Vene turu idapoolsesse ossa, kujunes turg, kus kaubitsesid lähedalasuvate juurviljaaedade peamiselt venelastest omanikud. Kaubamajas esimesel korrusel asus aastatel 1850–1870 ka Georg Heinrich Haetge apteek. Hoone koolimajana 1871. aastal müüdi hoone Tallinna linnale, kauplused ja hoones asunud korterid ehitati ümber, trepid lammutati ja 31. mail 1871 alustas hoones tegevust Tallinna Aleksandri Gümnaasium, esimene venekeelne poeglastegümnaasium Eestis. 1900. aastal rajati koolimajale uus peatrepp ja selleks laiendati ka hoonet hoovi suunas, Tallinna Aleksandri Gümnaasium tegutses hoones kuni 1917. aastani, mil seal alustas tegevust Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium, pärast Teist maailmasõda Tallinna Eritööstuskool nr 49 ja Tallinna Pedagoogikaülikool. Kahe maailmasõja vahel oli Rotermanni kaubamaja hoone kaugbussiliinide oote- ja alguspaik ning sealt algavad ka Tartu, Pärnu ja Narva maanteed. Hoone ees asuvat Viru ringi loetakse Tallinna 0-punktiks ehk linna keskpunktiks. 1995. aastal võeti hoone riikliku kaitse alla ajaloomälestisena, 2007. aastal alustati hoone ümberehitamist, mille käigus valmis moodne Rotermanni keskus.