Pärslased
See artikkel räägib rahvast. Aischylose näidendi kohta vaata artiklit Pärslased (Aischylos). Pärslased on iraani rahvas, kes moodustab enam kui poole Iraani elanikkonnast. Pärslased kõnelevad uuspärsia ehk farsi keelt ja selle lähedasi sugulaskeeli. Usuliselt on Iraani pärslased tänapäeval enamasti islamiusulised šiiidid, väike osa neist on zoroastristid. Vanaaegsed pärslased olid rändrahvas, kes jõudis tänapäeva Iraani aladele 10. sajandi alguses eKr. Koos liitlastega rajasid nad ühe vanaaja võimsamatest impeeriumitest: Ahhemeniidide riigi ehk Pärsia suurriigi, mille kultuuriline, poliitiline ja ühiskondlik mõju hõlmas suure osa vanaaegse maailma territooriumist ja rahvastikust. Läbi ajaloo on pärslased andnud suure panuse kunsti ja teadusse ning pärsia kirjandusse kuuluvad mitmed maailmas silmapaistvaimad kirjandusteosed. Tänapäeval nimetatakse Afganistanis, Tadžikistanis ja Usbekistanis elavaid pärsia päritolu inimesi tadžikkideks, Ida-Kaukaasias (peamiselt nüüdses Aserbaidžaanis) elavaid aga taatlasteks. Ajalooliselt olid need nimetused aga sünonüümid ja mitmed tuntud pärslased pärinesid väljastpoolt nüüdse Iraani ala: Kesk-Aasiast, Afganistanist ja Kaukaasiast.