Märtsiküüditamine
Märtsiküüditamine (1949) oli 25. kuni 28. märtsil 1949 diktaator Jossif Stalini korraldusel Nõukogude Liidu juhtkonna ja relvajõudude poolt okupeeritud Eestis läbi viidud kohalike elanike massiline vägivaldne ümberasustamine kodumaalt kaugel asuvatesse NSV Liidu piirkondadesse, peamiselt Vene NFSV Siberi alale ja vähemal määral ka Kasahhi NSV-sse. See oli osa suuremast, nii Eestit, Lätit kui ka Leedut hõlmanud salastatud sõjalisest operatsioonist Priboi (eesti k. 'murdlaine'). 1949. a. märtsiküüditamine oli Nõukogude Liidu kommunistliku režiimi massilisim terroritegu Eesti kodanikkonna vastu. Nelja ööpäeva jooksul võeti relvastatud valve alla ja laaditi Siberisse saatmiseks rongidele üle 20 700 inimese, sadu inimesi saadeti hiljem Siberisse järgi ja sadu sündis asumisel. Arvestades ka neid, kelle kohta olid küll küüditamisettevalmistused tehtud, aga keda ära viia ei õnnestunud, on kannatanute hulk üle 30 000 inimese. Koos kõigi nende sugulastega, kelle elu ei jäänud samuti endiseks, tabas küüditamine olulist osa Eesti elanikkonnast. Märtsiküüditamine oli samuti Nõukogude Liidu võimude kõige massilisem deporteerimisoperatsioon sõjajärgsetel aastatel, mis haaras korraga suurt osa nii Eesti, Läti kui ka Leedu elanikkonnast. Ainuüksi operatsiooni ajal (25.-28. märts 1949) kinni võetud ja kodunt ära viidud inimeste hulk ulatus kolme Balti riigi peale kokku ligi 37 000 pere ja 95 000 inimeseni. Teadaolevatel andmetel viidi Eestist ära 20 702 inimest (nendest 49,4% naised, 29,8% lapsed ja 20,8% mehed), kellest Siberis hukkus ligikaudu 3000 inimest. Noorim küüditatu oli teadaolevalt 3-päevane Anne Ojaäär Hiiumaalt, vanim 85-aastane Maria Räägel Abja vallast.[viide?] Esimest korda mainis märtsiküüditatute laialt käibel olevat arvu 20 702 Tartu Ülikooli parteiajaloolane Ervin Kivimaa oma 1970. aastal kaitstud kandidaadiväitekirjas, kuid käsikirjana ei olnud see uurimus laiale avalikkusele kättesaadav. Esimene ešelon 992 küüditatutega läks sihtkohta teele Tapa raudteejaamast 26. märtsil 1949 kell 12:32, viimane Võru raudteejaamast 1064 inimesega 29. märtsil kell 21:10.