In this task, you are given a text in Catalan. Your task is to classify it into 19 different given themes. Names of all the classes are Society, Politics, Tourism, Health, Economy, Events, Parties, Education, Police, Environment, Parliament, Business, Judicial, European Union, Trade, Culture, Cinema, Government, and Letters
Example: AMPLIACIÓ:El Suprem reconeix el dret de Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial però haurà de concursar per tenir plaça. El CGPJ haurà d'abonar-li l'any que no ha exercit com a jutge perquè la suspensió va acabar el febrer de 2018. ACN Madrid.-El Tribunal Suprem ha reconegut al jutge i exsenador d'ERC, Santiago Vidal, el dret de reingressar a la carrera judicial. El jutge podrà tornar a exercir però no podrà recuperar directament la plaça a l'Audiència de Barcelona, sinó que haurà de presentar-se al primer concurs que s'anunciï de places de la seva categoria. La sentència del Suprem també reconeix els "drets professionals de tot tipus, econòmics i administratius" i, per tant, el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) haurà de pagar-li per l'any que no ha pogut exercir. La suspensió de Vidal dictada pel CGPJ era de tres anys (febrer 2015-2018) i el jutge va demanar poder reingressar al servei quan va acabar. El tràmit implicava obtenir primer una declaració d'aptitud per part de l'òrgan de govern dels jutges, que se li va denegar el març de 2018. Vidal, investigat al jutjat 13 de Barcelona, està citat com a testimoni aquest dijous al Suprem en el judici de l'1-O. La sala contenciosa administrativa ha reconegut el dret al jutge Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial. Vidal ha estat apartat des del febrer de 2015, quan el CGPJ el va suspendre de funcions i sou durant tres anys per una falta greu per haver participat en la proposta de redacció d'una constitució catalana. En aquell moment, però, es va descartar l'expulsió definitiva de Vidal i es va deixar en una suspensió. La suspensió es va acabar el passat 26 de febrer de 2018 i el jutge va demanar el reingrés. En data 8 de març, la comissió permanent del CGPJ li va denegar i es va basar en l'article 367.1 de la llei orgànica del poder judicial. Aquest article obliga que, amb caràcter previ, hi hagi una declaració d'aptitud per del CGPJ per autoritzar el seu retorn. El CGPJ va argumentar que durant els tres anys que havia estat apartat de la carrera judicial havia demostrat "falta de lleialtat a les institucions de l'Estat i la Constitució" i que la seva actuació implicava "una evident pertorbació a la reputació i imatge amb la que el Poder Judicial ha d'aparèixer per al compliment de les seves altes funcions en un estat democràtica social i de dret". Una sentència del TC canvia el marc normatiu. La situació, però, va canviar al desembre del 2018. El Tribunal Constitucional –a petició del Suprem pel cas d'un altre jutge que tenia sobre la taula i que també demanava el reingrés- va declarar que aquest article (el de la declaració d'aptitud) era inconstitucional. Per tant, dequeia la norma que havia usat el CGPJ per mantenir apartat el jutge Vidal. Davant d'aquesta nova situació legal, el jutge Vidal va tornar a demanar el reingrés. Va presentar un recurs contenciós-administratiu davant el Suprem contra l'acord de 8 de març de 2018 del Consell General del Poder Judicial que el mantenia apartat de la carrera judicial tot i que ja havia complert els tres anys de suspensió. Haurà de tornar a concursar per tenir plaça. Ara, el Suprem estima parcialment aquest recurs i reconeix el dret del jutge a reingressar perquè ja no és exigible la prèvia declaració d'aptitud després de la sentència del TC. Ara bé, no podrà recuperar immediatament la plaça que tenia assignada a l'Audiència de Barcelona i haurà de presentar-se al primer concurs que hi hagi places de la seva categoria disponibles (segons estableix l'apartat 2 de l'article 367). Això vol dir, doncs, que el jutge podria reincorporar-se en una plaça fins i tot fora de Catalunya. A més, la sentència apunta que estarà obligat a presentar-se a tots els concursos on s'anunciïn places de la seva categoria perquè, si no ho fa, quedaria en situació "d'excedència voluntària per interès particular". Pagar-li un any de sou. La sentència també reconeix els drets professionals "de tot tipus, econòmics i administratius" del jutge i, per tant, el CGPJ haurà d'abonar-li l'any que ha estat apartat de la carrera un cop ja s'havia acabat la seva suspensió (des del febrer de 2018). A la sentència, però, no es xifra la quantitat ja que haurà de ser l'òrgan de govern dels jutges qui li faci aquest abonament. Només es diu que la quantitat no haurà d'incloure interessos de demora. També es carreguen les despeses derivades del procés fins a un màxim de 3.000 euros al Consell General del Poder Judicial. 
Example solution: Politics
Example explanation: The text talks about suspension of former senator which matches correctly with the assigned lable as Politics.

Problem: Les comarques del nord de Barcelona registren un augment del 16% de robatoris amb força a domicilis. Els abusos sexuals mantenen les mateixes xifres del 2014. ACN Granollers.-La Regió Policial Metropolitana Nord (RPMN)– formada per les àrees policials del Vallès Oriental i Occidental, Maresme i Barcelonès Nord-  manté a l'alça els robatoris amb força a domicilis, amb un augment del 15,86% respecte l'any 2014. Es tracta de 1.000 robatoris més que l'any anterior. Els robatoris amb violència i/o intimidació registren una disminució del 4,32%. Els abusos sexuals mantenen les mateixes xifres que l'any anterior i representen un 1,3% de la totalitat dels fets delictius. Les agressions sexuals baixen un 1,90%. En total, el 2015 va registrar 107.331 fets penals a la zona, una xifra que representa un descens de l'1,83% respecte el 2014. Des del 2012, els fets han disminuït un 12,6%. Els fets contra el patrimoni s'estabilitzen, tot i que registren un lleuger augment del 0,32% respecte el 2014. En aquests tipus de fets són les estafes les que augmenten un 21,01%, i fan que la xifra global pugi lleugerament. La resta de fets contra el patrimoni han disminuït, com és el cas dels robatoris amb violència i intimidació (4,32%), els robatoris i furt d'ús de vehicles             (6,41%), els robatoris amb força (0,95%) i els furts ( 0,11%). . Augment "pronunciat" de robatoris a domicilis. Els robatoris en establiments comercials decreixen un 32,89%. En canvi els robatoris a domicilis pateixen un augment pronunciat d'un 16% durant el 2015 respecte el 2014, pràcticament 1.000 fets més que l'any anterior. Els fets estan molt repartits, amb especial incidència en les grans ciutats. . L'any 2015 els municipis amb més fets d'aquest tipus han estat Sabadell (6,8%), Terrassa (5,6%), Badalona (5,5%) i Sant Cugat del Vallès (5%). Quant als autors d'aquest tipus de robatoris, s'ha detectat que són grups relativament petits però amb molta mobilitat arreu de Catalunya i també fora. . Arran de l'augment d'aquesta tipologia de robatoris, s'han creat grups de treball específics per encarar aquest increment. Segons informen els Mossos a través d'un comunicat, la coordinació i la col·laboració amb la cinquantena de Policies Locals del territori també forma part d'aquest pla que té per objectiu neutralitzar les accions dels delinqüents en aquest àmbit. . Robatoris violents o amb intimidació. . Els robatoris violents o amb intimidació decreixen un 4,32%, tot i que han patit un augment d'un 11,10% en la tipologia de les estrebades (169 fets més) i d'un 5,68% (9 casos més) en el cas dels  robatoris amb violència i/o intimidació a domicilis. En la resta de modalitats la baixada de fets ha estat significativa destacant la baixada del 9,24 % en els robatoris violents a espai públic i la del 6,80 % a establiment. . Pel que fa a les estrebades en els últims 7 anys s'observa una tendència oscil·lant. Entre el 2010 i el 2012 les estrebades van augmentar un 59% mentre que del 2012 al 2014 van disminuir un 32%. L'any 2015 els fets han tornat a augmentar, concretament un 11% respecte el 2014. . Aquest tipus de robatori està protagonitzat per individus que sovint actuen de forma individual. Normalment agafen la bossa de mà de la víctima que acostuma a ser en zones comercials o lúdiques. En aquest cas les dones grans solen ser les víctimes principals. En d'altres casos els autors s'ajunten i actuen en grups, en aquestes situacions són els telèfons mòbils el principal objecte sostret. . Furts, estabilitzats. . Els furts, que ocupen un 37% del total dels fets delictius relatius al patrimoni, s'han estabilitzat. En concret han patit una lleu baixada del 0,11%, passant dels 33.870 del 2014 als 33.832 registrats l'any passat. . Els fets contra les persones. . Els fets contra les persones s'han reduït un 10,95 % respecte a l'any anterior. Tots els fets baixen tot i que els més significatius són la violència física/psíquica habitual en l'àmbit familiar ( -10,08%) i les temptatives d'homicidi/assassinat (-23,91%). En canvi, els abusos sexuals i  els homicidis/assassinats mantenen les mateixes xifres que l'any anterior i representen un 1,3% i un 0,3% de la totalitat dels fets delictius respectivament. Les agressions sexuals baixen un 1.90% respecte l'any passat. . L'any 2.015 es van produir 14 morts violentes (7 víctimes eren homes i 7 dones). En relació a la seva tipologia 12 fets van ser homicidis i 2 fets van ser assassinats. . Mapa de delinqüència. . La gran majoria de les comissaries d'aquesta regió policial presenten una reducció dels fets penals. Les comissaries de Sabadell i Badalona es mantenen estables respecte l'any passat i la comissaria de Mataró observa enguany un petit increment del 3,65%, amb 355 fets més. . Pel que fa a la resta de comissaries, totes baixen els fets delictius, destacant els descensos  d'Arenys de Mar (6,16% menys), Premià de Mar (5,69% menys) i de Granollers (5,49% menys). Taxa per cada mil habitants. La taxa de fets coneguts a Catalunya per mil habitants ha mantingut un descens sostingut des de l'any 2012, amb una reducció de 6,6 fets per mil habitants en aquests quatre anys. Així, si l’any 2012 la taxa era de 70,19 fets per cada mil habitants, enguany ens situem en els 64,09 fets per cada mil habitants. En aquest sentit la RPMN es situa per sota l'àrea metropolitana en fets delictius per mil habitants, en concret, 50,81. . Al descens generalitzat de fets s'hi afegeix també els descens de les detencions, que baixen un 15%. En total, al llarg de l'any passat es van realitzar 7.313 detencions, 1.344 menys que a l'anterior exercici. Aquesta disminució està directament relacionada amb la disminució de fets delictius. 

Solution: Tourism