In this task, you are given a text in Catalan. Your task is to classify it into 19 different given themes. Names of all the classes are Society, Politics, Tourism, Health, Economy, Events, Parties, Education, Police, Environment, Parliament, Business, Judicial, European Union, Trade, Culture, Cinema, Government, and Letters
Example: AMPLIACIÓ:El Suprem reconeix el dret de Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial però haurà de concursar per tenir plaça. El CGPJ haurà d'abonar-li l'any que no ha exercit com a jutge perquè la suspensió va acabar el febrer de 2018. ACN Madrid.-El Tribunal Suprem ha reconegut al jutge i exsenador d'ERC, Santiago Vidal, el dret de reingressar a la carrera judicial. El jutge podrà tornar a exercir però no podrà recuperar directament la plaça a l'Audiència de Barcelona, sinó que haurà de presentar-se al primer concurs que s'anunciï de places de la seva categoria. La sentència del Suprem també reconeix els "drets professionals de tot tipus, econòmics i administratius" i, per tant, el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) haurà de pagar-li per l'any que no ha pogut exercir. La suspensió de Vidal dictada pel CGPJ era de tres anys (febrer 2015-2018) i el jutge va demanar poder reingressar al servei quan va acabar. El tràmit implicava obtenir primer una declaració d'aptitud per part de l'òrgan de govern dels jutges, que se li va denegar el març de 2018. Vidal, investigat al jutjat 13 de Barcelona, està citat com a testimoni aquest dijous al Suprem en el judici de l'1-O. La sala contenciosa administrativa ha reconegut el dret al jutge Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial. Vidal ha estat apartat des del febrer de 2015, quan el CGPJ el va suspendre de funcions i sou durant tres anys per una falta greu per haver participat en la proposta de redacció d'una constitució catalana. En aquell moment, però, es va descartar l'expulsió definitiva de Vidal i es va deixar en una suspensió. La suspensió es va acabar el passat 26 de febrer de 2018 i el jutge va demanar el reingrés. En data 8 de març, la comissió permanent del CGPJ li va denegar i es va basar en l'article 367.1 de la llei orgànica del poder judicial. Aquest article obliga que, amb caràcter previ, hi hagi una declaració d'aptitud per del CGPJ per autoritzar el seu retorn. El CGPJ va argumentar que durant els tres anys que havia estat apartat de la carrera judicial havia demostrat "falta de lleialtat a les institucions de l'Estat i la Constitució" i que la seva actuació implicava "una evident pertorbació a la reputació i imatge amb la que el Poder Judicial ha d'aparèixer per al compliment de les seves altes funcions en un estat democràtica social i de dret". Una sentència del TC canvia el marc normatiu. La situació, però, va canviar al desembre del 2018. El Tribunal Constitucional –a petició del Suprem pel cas d'un altre jutge que tenia sobre la taula i que també demanava el reingrés- va declarar que aquest article (el de la declaració d'aptitud) era inconstitucional. Per tant, dequeia la norma que havia usat el CGPJ per mantenir apartat el jutge Vidal. Davant d'aquesta nova situació legal, el jutge Vidal va tornar a demanar el reingrés. Va presentar un recurs contenciós-administratiu davant el Suprem contra l'acord de 8 de març de 2018 del Consell General del Poder Judicial que el mantenia apartat de la carrera judicial tot i que ja havia complert els tres anys de suspensió. Haurà de tornar a concursar per tenir plaça. Ara, el Suprem estima parcialment aquest recurs i reconeix el dret del jutge a reingressar perquè ja no és exigible la prèvia declaració d'aptitud després de la sentència del TC. Ara bé, no podrà recuperar immediatament la plaça que tenia assignada a l'Audiència de Barcelona i haurà de presentar-se al primer concurs que hi hagi places de la seva categoria disponibles (segons estableix l'apartat 2 de l'article 367). Això vol dir, doncs, que el jutge podria reincorporar-se en una plaça fins i tot fora de Catalunya. A més, la sentència apunta que estarà obligat a presentar-se a tots els concursos on s'anunciïn places de la seva categoria perquè, si no ho fa, quedaria en situació "d'excedència voluntària per interès particular". Pagar-li un any de sou. La sentència també reconeix els drets professionals "de tot tipus, econòmics i administratius" del jutge i, per tant, el CGPJ haurà d'abonar-li l'any que ha estat apartat de la carrera un cop ja s'havia acabat la seva suspensió (des del febrer de 2018). A la sentència, però, no es xifra la quantitat ja que haurà de ser l'òrgan de govern dels jutges qui li faci aquest abonament. Només es diu que la quantitat no haurà d'incloure interessos de demora. També es carreguen les despeses derivades del procés fins a un màxim de 3.000 euros al Consell General del Poder Judicial. 
Example solution: Politics
Example explanation: The text talks about suspension of former senator which matches correctly with the assigned lable as Politics.

Problem: AMPLIACIÓ:Padrós creu que l'acord de l'atenció primària "tampona el malestar" però que la "prova de foc" és com es desenvoluparà. El president del Col·legi de Metges demana als polítics aprofundir sobre com mantenir l'excel·lència del sistema sanitari. ACN Barcelona.-El president del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona (COMB), Jaume Padrós, mira amb "optimisme", però també amb "reserva", l'acord a què han arribat el sindicat Metges de Catalunya i l'Institut Català de la Salut (ICS) per reflotar l'atenció primària i que va posar punt final a la vaga de quatre dies als CAPs de la institució. "És un acord de mínims que tampona el malestar que ha existit fins ara. Però crec que la prova de foc és veure com es desenvoluparan no només aquests acords, sinó moltes altres accions", ha afirmat Padrós en una entrevista amb l'ACN. El president del Col·legi de Metges subratlla que el sistema sanitari necessita recursos i demana als polítics aprofundir sobre com mantenir-ne l'excel·lència. Padrós celebra que l'ICS i Metges de Catalunya hagin arribat a un acord i la vaga de facultatius que va començar dilluns quedés desconvocada. El president del COMB ha posat èmfasi en una entrevista amb l'ACN que per als metges la vaga és un "extrem" perquè són conscients de l'"inconvenient" que generen als ciutadans, a qui ha volgut agrair la comprensió i solidaritat durant la vaga, com també van fer els responsables de l'ICS i els representants del sindicat, majoritari en el col·lectiu. Per al president del Col·legi de Metges, l'assistència primària ha estat "abandonada" i necessitava una "atenció i un abordatge específic", després que les "dinàmiques l'hagin portat a ser la baula del sistema a l'hora d'ajustar els pressupostos i els models organitzatius". Per això, Padrós creu que l'acord que van segellar l'ICS i Metges de Catalunya aquest dijous a la seu del Departament de Treball pot "començar a transformar" l'atenció primària però ha advertit que s'han d'implementar tota una sèrie d'accions a curt, mitjà i llarg termini que els professionals "fa temps que exigim". Després que les necessitats de l'atenció primària hagin irromput aquesta setmana en l'agenda política, social i mediàtica, Padrós ha ressaltat que és "important" que s'hi mantinguin, ja que són una "prioritat, ja no de govern o de partits, sinó de país". "No només correspon al Govern abordar-les, sinó als que han manat, als que manen i als que manaran", ha afegit. 250 metges i més autonomia. Un dels principals compromisos que ha assumit l'ICS és contractar 250 metges de família per reduir la sobrecàrrega assistencial mitjançant una quota de ciutadans assignats a cada facultatiu, que es calcularà en funció de l'edat i la complexitat de la població. De moment, però, no hi ha 250 metges formats en aquesta especialitat. "No tenim atur, però tenim molta precarietat. Aquests metges ara no hi són, però també cal pensar què estem disposats a remunerar-los. Aquest és un debat social i polític", ha afirmat. L'acord també contempla més autonomia per als professionals. Padrós ha destacat que en les últimes dècades els metges s'havien convertit en "peons de la cadena de producció", sense tenir control de l'agenda. "Que els propis professionals hagin hagut de reivindicar que es limiti el nombre de pacients per poder atendre'ls adequadament indica fins a quin punt havíem arribat a degradar l'atenció primària des del punt de vista organitzatiu", ha reflexionat. L'ICS i Metges de Catalunya no van fixar finalment un límit de vistes al dia, com el sindicat reclamava, però sí que s'han establert uns temps mínims per a cada pacient (6 per a les telemàtiques; 12 per a les presencials i entre 45 i 60 per a les domiciliàries). El president del Col·legi de Metges ha defensat que ha de ser el propi professional qui marqui el nombre de visites al dia i que les organitzacions han de donar "autonomia plena" als equips i alliberar els facultatius de càrregues de treball que "no tenen res a veure amb l'assistència sanitària, com tràmits burocràtics, que podrien fer altres treballadors". Més recursos. El president del Col·legi de Metges deixa clar que el sistema sanitari català necessita més recursos i assenyala que "arrossega un dèficit de naixement que mai ha estat compensat". A aquesta situació, diu Padrós, se li ha d'afegir el dèficit fiscal de Catalunya –"no pot ser l'excusa per no fer res, però no es pot analitzar la situació sense tenir-lo en compte", puntualitza- i les conseqüències de les retallades, que han provocat una pèrdua d'entre el 20 i el 30% del poder retributiu dels professionals, una altra de les principals queixes que va portar els metges a la vaga; un augment de les llistes d'espera i la manca d'inversions en equipaments, entre altres. "El nostre país destina uns recursos insuficients per a la sanitat que pretenem donar, o que estem dient a tot arreu que tenim. No podem basar un sistema sanitari d'excel·lència en el compromís dels professionals", ha advertit Padrós. Com a president del Col·legi de Metges, observa "poc aprofundiment per com es pot mantenir aquesta excel·lència". "És obvi que maltractant els professionals no es pot mantenir l'excel·lència", ha reblat. Padrós demana als polítics que deixin d'"infantilitzar" la població dient que tenim el millor sistema sanitari i que no es quedin amb aquesta "cantarella". "És el sistema més eficient pels recursos que té, tenim resultats comparables amb els països més avançats, però està bastant al límit i no durarà gaire més temps així", ha avisat. Redefinir el model assistencial. Padrós també ha assenyalat que la realitat sociodemogràfica, amb una població envellida i amb moltes malalties cròniques, reclama un "replantejament del model assistencial" per "donar més força a l'àmbit comunitari". El model assistencial ha estat i encara és "molt hospitalocèntric". També avisa que en la propera dècada es jubilarà un terç de la població activa i que el col·lectiu de professionals més nombrós de nova incorporació és extracomunitari, fet que "posa en evidència que el nostre sistema de formació és insuficient" i mostra una "gran contradicció que interpel·la les facultats de medicina: no estem 'fabricant' el nombre de metges que necessitem, mentre que hi ha molts estudiants que volen fer medicina i no poden". 

Solution: Police