In this task, you are given a text in Catalan. Your task is to classify it into 19 different given themes. Names of all the classes are Society, Politics, Tourism, Health, Economy, Events, Parties, Education, Police, Environment, Parliament, Business, Judicial, European Union, Trade, Culture, Cinema, Government, and Letters
Example: AMPLIACIÓ:El Suprem reconeix el dret de Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial però haurà de concursar per tenir plaça. El CGPJ haurà d'abonar-li l'any que no ha exercit com a jutge perquè la suspensió va acabar el febrer de 2018. ACN Madrid.-El Tribunal Suprem ha reconegut al jutge i exsenador d'ERC, Santiago Vidal, el dret de reingressar a la carrera judicial. El jutge podrà tornar a exercir però no podrà recuperar directament la plaça a l'Audiència de Barcelona, sinó que haurà de presentar-se al primer concurs que s'anunciï de places de la seva categoria. La sentència del Suprem també reconeix els "drets professionals de tot tipus, econòmics i administratius" i, per tant, el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) haurà de pagar-li per l'any que no ha pogut exercir. La suspensió de Vidal dictada pel CGPJ era de tres anys (febrer 2015-2018) i el jutge va demanar poder reingressar al servei quan va acabar. El tràmit implicava obtenir primer una declaració d'aptitud per part de l'òrgan de govern dels jutges, que se li va denegar el març de 2018. Vidal, investigat al jutjat 13 de Barcelona, està citat com a testimoni aquest dijous al Suprem en el judici de l'1-O. La sala contenciosa administrativa ha reconegut el dret al jutge Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial. Vidal ha estat apartat des del febrer de 2015, quan el CGPJ el va suspendre de funcions i sou durant tres anys per una falta greu per haver participat en la proposta de redacció d'una constitució catalana. En aquell moment, però, es va descartar l'expulsió definitiva de Vidal i es va deixar en una suspensió. La suspensió es va acabar el passat 26 de febrer de 2018 i el jutge va demanar el reingrés. En data 8 de març, la comissió permanent del CGPJ li va denegar i es va basar en l'article 367.1 de la llei orgànica del poder judicial. Aquest article obliga que, amb caràcter previ, hi hagi una declaració d'aptitud per del CGPJ per autoritzar el seu retorn. El CGPJ va argumentar que durant els tres anys que havia estat apartat de la carrera judicial havia demostrat "falta de lleialtat a les institucions de l'Estat i la Constitució" i que la seva actuació implicava "una evident pertorbació a la reputació i imatge amb la que el Poder Judicial ha d'aparèixer per al compliment de les seves altes funcions en un estat democràtica social i de dret". Una sentència del TC canvia el marc normatiu. La situació, però, va canviar al desembre del 2018. El Tribunal Constitucional –a petició del Suprem pel cas d'un altre jutge que tenia sobre la taula i que també demanava el reingrés- va declarar que aquest article (el de la declaració d'aptitud) era inconstitucional. Per tant, dequeia la norma que havia usat el CGPJ per mantenir apartat el jutge Vidal. Davant d'aquesta nova situació legal, el jutge Vidal va tornar a demanar el reingrés. Va presentar un recurs contenciós-administratiu davant el Suprem contra l'acord de 8 de març de 2018 del Consell General del Poder Judicial que el mantenia apartat de la carrera judicial tot i que ja havia complert els tres anys de suspensió. Haurà de tornar a concursar per tenir plaça. Ara, el Suprem estima parcialment aquest recurs i reconeix el dret del jutge a reingressar perquè ja no és exigible la prèvia declaració d'aptitud després de la sentència del TC. Ara bé, no podrà recuperar immediatament la plaça que tenia assignada a l'Audiència de Barcelona i haurà de presentar-se al primer concurs que hi hagi places de la seva categoria disponibles (segons estableix l'apartat 2 de l'article 367). Això vol dir, doncs, que el jutge podria reincorporar-se en una plaça fins i tot fora de Catalunya. A més, la sentència apunta que estarà obligat a presentar-se a tots els concursos on s'anunciïn places de la seva categoria perquè, si no ho fa, quedaria en situació "d'excedència voluntària per interès particular". Pagar-li un any de sou. La sentència també reconeix els drets professionals "de tot tipus, econòmics i administratius" del jutge i, per tant, el CGPJ haurà d'abonar-li l'any que ha estat apartat de la carrera un cop ja s'havia acabat la seva suspensió (des del febrer de 2018). A la sentència, però, no es xifra la quantitat ja que haurà de ser l'òrgan de govern dels jutges qui li faci aquest abonament. Només es diu que la quantitat no haurà d'incloure interessos de demora. També es carreguen les despeses derivades del procés fins a un màxim de 3.000 euros al Consell General del Poder Judicial. 
Example solution: Politics
Example explanation: The text talks about suspension of former senator which matches correctly with the assigned lable as Politics.

Problem: Les denúncies per incompliment de jornades fan créixer l'actuació de la inspecció un 38% fins al maig. L'any 2015 es van obrir 57.000 expedients, dels quals només 10.000, el 17,5%, van acabar en sanció per irregularitats laborals. ACN Barcelona.-En els primers cinc mesos del 2016, el nombre de denúncies per contractar jornades laborals amb menys hores de les que efectivament fa el treballador s'ha disparat i concentra molta de l'activitat de l'equip d'inspecció de treball de Catalunya, segons Dolors Bassa, consellera de Treball, Afers Socials i Famílies. Fins al maig, els expedients oberts per la inspecció s'han incrementat en un 38% però especialment per denúncies de contractes que no es corresponen al número d'hores que realment treballa un empleat. Bassa ha subratllat que l'objectiu de la inspecció no és només sancionar sinó millorar el mercat laboral com es demostra en el fet que només un 17,5% dels expedients acaben en sanció. La consellera Bassa ha destacat en el transcurs de la roda de premsa de presentació del balanç d'actuació de la inspecció de treball que aquesta era la primera vegada que un Govern feia una roda de premsa per presentar aquest balanç. La memòria de l'actuació de la inspecció de Treball de la Generalitat, que agrupa les dades pròpies de les competències de la Generalitat més l'actuació de la inspecció espanyola en matèries no transferides, indica que del nombre de denúncies que va arribar durant l'exercici, 10.746 denúncies investigades, gairebé la meitat corresponien a matèries relacionades amb les relacions laborals i molt concretament les denúncies de contractes que no inclouen les hores reals de la jornada laboral. Si en el cas de les denúncies, l'incompliment de la normativa laboral i horaris és una de les que més pesa, en les infraccions també es repeteix el comportament i de les propostes d'infraccions en matèria de relacions laborals, gairebé la meitat, el 48% corresponien a infraccions per incompliment de jornada. La consellera ha explicat que una de les actuacions que prioritzarà la inspecció de treball durant aquest estiu serà la vigilància de la contractació en els establiments d'atenció al turistes on es vigilarà el compliment de la normativa laboral. Bassa ha explicat que l'objectiu del Govern de millorar el teixit productiu i incrementar la qualitat del mercat de treball passa per l'actuació de la inspecció que és ''eina'' per poder materialitzar aquest canvi de model productiu del teixit econòmic català. La directora general de la Inspecció de Treball, Mari Luz Bataller, ha explicat que l'actuació de la inspecció té en compte els ''pics'' d'alta activitat laboral com l'estiu en el sector de l'hoteleria i l'hivern en les zones d'estació d'esquí. El crit d'alerta sobre les denúncies de contractacions en relació amb contractes que no inclouen el nombre d'hores reals que treballa un empleat en una empresa s'ha pogut controlar de manera més efectiva a partir que la jurisprudència obliga a les empreses a disposar d'un llibre de registre de jornada que l'empresari ha d'omplir en relació amb tots els seus empleats. L'actuació de la inspecció en una primera intervenció requereix a l'empresari que tingui aquest registre de jornada i en cas de complir amb aquest requeriment s'obre l'expedient d'infracció que acaba amb sanció. Bataller també ha destacat el nombre d'infraccions imposades el 2015 s'ha reduït en relació amb les que es van imposar el 2014, tot i que les infraccions que es van imposar el 2015 afectaven a un nombre agregat de treballadors molt més elevat que el 2014. En concret 79.000 treballadors el 2015 contra 57.000 treballadors el 2014. Dels 57.153 expedients oberts el 2015, el 62% van correspondre a empreses de la demarcació de Barcelona, el 18% a Tarragona, el 13% a Girona i el 7% a Lleida. . De la totalitat dels expedients oberts, el 42% es van obrir després de la presentació d'una denúncia i la resta va ser d'ofici després d'una actuació planificada de la inspecció. En relació a les matèries d'aquest expedients, el 49% van ser expedients oberts per irregularitats en la normativa relacionada amb la Seguretat Social com la manca d'alta de contractació o cotitzacions irregulars. Després de la Seguretat Social la segona matèria més important d'actuació van ser temes relacionats amb la seguretat i la salut laboral, el 23%, i el 16% en temes de relacions laborals, entre els que hi ha la contractació irregular i casos de subcontractació. En el capítol d'infraccions, les empreses de Barcelona van absorbir el 65% de les sancions, Tarragona el 19%, Girona l'11% i finalment Lleida el 5%. 

Solution: Cinema